# Úradný vestník C 312/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 312 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5021. decembra 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 312

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5021. decembra 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Dvor audítorov |
| 2007/C 312/01 | Stanovisko č. 7/2007 k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Dvor audítorov

2007/C 312/01

Stanovisko č. 7/2007 k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev

1

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Dvor audítorov |
| 2007/C 312/02 | Osobitná správa č. 6/2007 o účinnosti technickej pomoci pri rozvoji kapacít spolu s odpoveďami Komisie | 3 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Dvor audítorov

2007/C 312/02

Osobitná správa č. 6/2007 o účinnosti technickej pomoci pri rozvoji kapacít spolu s odpoveďami Komisie

3

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Dvor audítorov

| 21.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 312/1

---

STANOVISKO č. 7/2007

k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev

(podľa článku 279 ods. 1 Zmluvy o ES)

(2007/C 312/01)

DVOR AUDÍTOROV EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 279 ods. 1,

so zreteľom na návrh nariadenia Rady (1), ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) v dôsledku rozhodnutia Výboru stálych zástupcov rozdeliť návrh Komisie (3) na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2004/2003 (4) o štatúte a financovaní politických strán na európskej úrovni,

so zreteľom na žiadosť Rady o stanovisko k vyššie uvedenému návrhu prijatú Dvorom audítorov 29. októbra 2007,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

| 1. | Cieľom návrhu nariadenia Rady, ku ktorému bolo vyžiadané stanovisko Dvora audítorov, je začleniť do článku 109 nariadenia o rozpočtových pravidlách výnimky, vzťahujúce sa na politické strany na európskej úrovni, zo všeobecného pravidla, ktoré je stanovené v tomto článku, že „grant nemôže mať za účel alebo účinok priniesť zisk príjemcovi“. |
| --- | --- |

1.

Cieľom návrhu nariadenia Rady, ku ktorému bolo vyžiadané stanovisko Dvora audítorov, je začleniť do článku 109 nariadenia o rozpočtových pravidlách výnimky, vzťahujúce sa na politické strany na európskej úrovni, zo všeobecného pravidla, ktoré je stanovené v tomto článku, že „grant nemôže mať za účel alebo účinok priniesť zisk príjemcovi“.

| 2. | Dvor audítorov nedávno zdôraznil, že komplikované pravidlá alebo nejasné kritériá oprávnenosti majú výrazný dosah na zákonnosť a správnosť príslušných transakcií (5). Ak zákonodarný orgán zastáva názor, že výnimky z pravidla neziskovosti v prospech politických strán na európskej úrovni sú vhodné, je dôležité, aby boli takéto výnimky stanovené jednoducho, presne a jednoznačne, aby mohol povoľujúci úradník pri vyplácaní grantov a Dvor audítorov pri audite platieb jednoducho overiť ich dodržiavanie. |
| --- | --- |

2.

Dvor audítorov nedávno zdôraznil, že komplikované pravidlá alebo nejasné kritériá oprávnenosti majú výrazný dosah na zákonnosť a správnosť príslušných transakcií (5). Ak zákonodarný orgán zastáva názor, že výnimky z pravidla neziskovosti v prospech politických strán na európskej úrovni sú vhodné, je dôležité, aby boli takéto výnimky stanovené jednoducho, presne a jednoznačne, aby mohol povoľujúci úradník pri vyplácaní grantov a Dvor audítorov pri audite platieb jednoducho overiť ich dodržiavanie.

| 3. | Prvá výnimka z „pravidla neziskovosti“ umožňuje politickej strane na európskej úrovni, ktorá vykáže ku koncu rozpočtového roka, v ktorom jej bol poskytnutý grant, prebytok príjmov nad výdavkami, časť tohto prebytku do výšky 25 % celkových príjmov za daný rok preniesť do nasledujúceho roka pod podmienkou, že bude použitá pred koncom prvého štvrťroka tohto nasledujúceho roku. Dodržanie tejto podmienky možno overiť len vtedy, ak sa v príslušných vykonávacích predpisoch stanoví povinnosť, aby príjemca, ktorý preniesol prebytok do nasledujúceho roka, predložil dôkaz o tom, že jeho oprávnené výdavky za prvý štvrťrok daného roka sa minimálne rovnajú prenesenej sume. Takýto dôkaz by sa mal predložiť čo najskôr po skončení štvrťroku alebo najneskôr spolu so žiadosťou o zostatok grantu, ak ešte nebol vyplatený, aby mohol povoľujúci úradník stanoviť hodnotu konečnej platby grantu prípadne sumu poskytnutého grantu, ktorú je potrebné spätne získať. |
| --- | --- |

3.

Prvá výnimka z „pravidla neziskovosti“ umožňuje politickej strane na európskej úrovni, ktorá vykáže ku koncu rozpočtového roka, v ktorom jej bol poskytnutý grant, prebytok príjmov nad výdavkami, časť tohto prebytku do výšky 25 % celkových príjmov za daný rok preniesť do nasledujúceho roka pod podmienkou, že bude použitá pred koncom prvého štvrťroka tohto nasledujúceho roku. Dodržanie tejto podmienky možno overiť len vtedy, ak sa v príslušných vykonávacích predpisoch stanoví povinnosť, aby príjemca, ktorý preniesol prebytok do nasledujúceho roka, predložil dôkaz o tom, že jeho oprávnené výdavky za prvý štvrťrok daného roka sa minimálne rovnajú prenesenej sume. Takýto dôkaz by sa mal predložiť čo najskôr po skončení štvrťroku alebo najneskôr spolu so žiadosťou o zostatok grantu, ak ešte nebol vyplatený, aby mohol povoľujúci úradník stanoviť hodnotu konečnej platby grantu prípadne sumu poskytnutého grantu, ktorú je potrebné spätne získať.

| 4. | Druhá výnimka z „pravidla neziskovosti“ obmedzuje sumu vlastných zdrojov, ktoré sa zohľadňujú pri stanovení prebytku, na 15 % oprávnených nákladov politickej strany, pokiaľ „finančné rezervy“ strany neprevyšujú 100 % jej priemerných ročných príjmov. Pojem „finančné rezervy“ nie je vymedzený v účtovných štandardoch, ktoré sa bežne používajú na úrovni Európskej únie, a preto ho možno vykladať odlišne v závislosti od finančného výkazníctva, na základe ktorého politická strana zostavuje svoje ročné výkazy príjmov a výdavkov a výkazy aktív a pasív. Pojem „priemerný ročný príjem“ taktiež nie je dostatočne vymedzený, aby bol možný jeho výpočet, napr. sa neuvádza žiadne časové obdobie. |
| --- | --- |

4.

Druhá výnimka z „pravidla neziskovosti“ obmedzuje sumu vlastných zdrojov, ktoré sa zohľadňujú pri stanovení prebytku, na 15 % oprávnených nákladov politickej strany, pokiaľ „finančné rezervy“ strany neprevyšujú 100 % jej priemerných ročných príjmov. Pojem „finančné rezervy“ nie je vymedzený v účtovných štandardoch, ktoré sa bežne používajú na úrovni Európskej únie, a preto ho možno vykladať odlišne v závislosti od finančného výkazníctva, na základe ktorého politická strana zostavuje svoje ročné výkazy príjmov a výdavkov a výkazy aktív a pasív. Pojem „priemerný ročný príjem“ taktiež nie je dostatočne vymedzený, aby bol možný jeho výpočet, napr. sa neuvádza žiadne časové obdobie.

| 5. | Dvor audítorov zastáva názor, že je potrebné presnejšie uplatňovať postupy tak, ako sú uvedené v bode 3, a jasne vymedziť pojmy „finančné rezervy“ a „priemerný ročný príjem“, aby bolo možné konzistentne uplatňovať a overovať navrhované výnimky z „pravidla neziskovosti“. Ďalšie zmeny a doplnenia samotného nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo jeho vykonávacích predpisov (6) by boli potrebné, aby sa dosiahol tento cieľ. |
| --- | --- |

5.

Dvor audítorov zastáva názor, že je potrebné presnejšie uplatňovať postupy tak, ako sú uvedené v bode 3, a jasne vymedziť pojmy „finančné rezervy“ a „priemerný ročný príjem“, aby bolo možné konzistentne uplatňovať a overovať navrhované výnimky z „pravidla neziskovosti“. Ďalšie zmeny a doplnenia samotného nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo jeho vykonávacích predpisov (6) by boli potrebné, aby sa dosiahol tento cieľ.

Toto stanovisko prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 22. novembra 2007.

Za Dvor audítorov

Hubert WEBER

predseda

---

(1)  Dokument Rady č. 14320/07 PE 341 INST 127.

1

(2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002.

2

(3)  Dokument Komisie KOM(2007) 364 v konečnom znení.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 297, 15.11.2003, s. 1.

4

(5)  Výročná správa za rozpočtový rok 2006, všeobecný úvod, bod 0.7.

5

(6)  Nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002 (Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1).

6

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Dvor audítorov

| 21.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 312/3

---

OSOBITNÁ SPRÁVA č. 6/2007

o účinnosti technickej pomoci pri rozvoji kapacít spolu s odpoveďami Komisie

(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)

(2007/C 312/02)

OBSAH

GLOSÁR

| I – VIII | ZHRNUTIE |
| --- | --- |

I – VIII

| 1 – 6 | ÚVOD |
| --- | --- |

1 – 6

| 7 – 8 | ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP |
| --- | --- |

7 – 8

| 9 – 43 | PRIPOMIENKY |
| --- | --- |

9 – 43

| 9 – 12 | Má Komisia dobrú stratégiu rozvoja inštitucionálnych kapacít vrátane využívania technickej pomoci? |
| --- | --- |

9 – 12

| 10 – 11 | Neprimeraná analýza v národných strategických dokumentoch |
| --- | --- |

10 – 11

| 12 | Chýbajú usmernenia k technickej pomoci |
| --- | --- |

12

| 13 – 17 | Sú návrhy činností technickej pomoci v rámci projektov rozvoja kapacít kvalitné? |
| --- | --- |

13 – 17

| 14 – 16 | Výber projektov relevantný, avšak ich návrhy často neprimerané |
| --- | --- |

14 – 16

| 17 | Miestne zapojenie sa do projektov je dôležité, Komisia sa mu však nevenuje systematicky |
| --- | --- |

17

| 18 – 34 | Realizujú sa činnosti technickej pomoci efektívne? |
| --- | --- |

18 – 34

| 19 – 21 | Dlhá prípravná fáza vedie často k zastaraniu návrhu projektu |
| --- | --- |

19 – 21

| 22 – 26 | Problémy v priebehu verejného obstarávania a úvodnej fázy projektu skracujú čas zostávajúci na realizáciu |
| --- | --- |

22 – 26

| 27 | Časté nahrádzanie odborníkov po uzavretí zmluvy |
| --- | --- |

27

| 28 | Neprimerané kritériá výberu technickej pomoci |
| --- | --- |

28

| 29 – 30 | Obmedzené možnosti pri verejnom obstarávaní |
| --- | --- |

29 – 30

| 31 | Neefektívne využitie technickej pomoci |
| --- | --- |

31

| 32 | Odlišná koordinácia darcov v jednotlivých krajinách |
| --- | --- |

32

| 33 – 34 | Vykonávacie opatrenia zatiaľ nie sú v prospech zapojenia miestnych inštitúcií |
| --- | --- |

33 – 34

| 35 – 39 | Monitorujú a hodnotia sa činnosti technickej pomoci a výkonnosť primerane? |
| --- | --- |

35 – 39

| 40 – 43 | Sú činnosti technickej pomoci účinné z hľadiska rozvoja kapacít? |
| --- | --- |

40 – 43

| 40 – 42 | Prínos technickej pomoci je uspokojivý, avšak úspech projektov nemožno zaručiť |
| --- | --- |

40 – 42

| 43 | Neistá udržateľnosť |
| --- | --- |

43

| 44 – 48 | ZÁVERY A ODPORÚČANIA |
| --- | --- |

44 – 48

Príloha I – Zoznam kontrolovaných projektov a programov

Príloha II – Účinnosť a perspektíva udržateľnosti kontrolovaných projektov a programov

Odpovede Komisie

GLOSÁRAKT Africké, karibské a tichomorské štátyDohoda o financovaní Dokument podpísaný medzi Komisiou a partnerskou krajinou opisujúci konkrétny projekt alebo program, ktorý sa bude financovať. Predstavuje formálny záväzok Európskej únie a partnerskej krajiny financovať uvedené opatrenia.MRC Miléniové rozvojové ciele pozostávajúce z ôsmich cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2015. Ide o rôzne ciele od zníženia extrémnej chudoby o polovicu až po zastavenie šírenia HIV/AIDS a poskytovanie všeobecného základného vzdelania, na ktorých sa dohodli všetky krajiny a najvýznamnejšie svetové rozvojové inštitúcie na Miléniovom zhromaždení OSN v septembri 2000.Návrh financovania Návrh dokumentu vypracovaný oddeleniami Komisie, predložený príslušnému finančnému výboru zástupcov členských štátov na vyjadrenie stanoviska, ktorý je v prípade pozitívneho stanoviska predložený Komisii na rozhodnutie. V tomto dokumente sú uvedené základné informácie, charakter, rozsah a ciele, vykonávacie opatrenia a výška financovania predpokladaná pre konkrétny projekt alebo program.OECD/DAC Výbor pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvojParížske vyhlásenie o účinnosti pomoci Vyhlásenie prijaté na parížskom fóre na vysokej úrovni v dňoch 28. februára – 2. marca 2005 veľkým počtom krajín a organizácií, ktoré obsahuje záväzky týkajúce sa vlastníckych vzťahov, harmonizácie, zbližovania, výsledkov a vzájomnej zodpovednosti, ktorých cieľom je zvýšiť účinnosť pomoci.Rozhodnutie o financovaní Rozhodnutie Komisie poskytnúť finančné prostriedky na konkrétny projekt alebo program, ktoré je prijaté na základe návrhu financovania.

ZHRNUTIE

| I. | Technická pomoc je zdroj využívaný pri mnohých rozvojových projektoch a programoch rozličných typov, ktorý možno definovať ako „odborníkov najatých na odovzdanie know-how a schopností a vytvorenie a posilnenie inštitúcií“. V posledných rokoch sa čoraz častejšie využíva na podporu rozvoja kapacít služieb ústrednej a miestnej štátnej správy prijímateľských krajín, okrem iných napríklad v oblasti správy verejných financií, v zdravotníctve a školstve. Táto zmena zamerania na fungovanie služieb ústrednej štátnej správy je výsledkom rastúceho uvedomenia darcov, medzi ktorých patrí aj Európska únia, že nedostatočné inštitucionálne kapacity sú hlavnou prekážkou trvalo udržateľného rozvoja (pozri body 1 až 6). |
| --- | --- |

I.

Technická pomoc je zdroj využívaný pri mnohých rozvojových projektoch a programoch rozličných typov, ktorý možno definovať ako „odborníkov najatých na odovzdanie know-how a schopností a vytvorenie a posilnenie inštitúcií“. V posledných rokoch sa čoraz častejšie využíva na podporu rozvoja kapacít služieb ústrednej a miestnej štátnej správy prijímateľských krajín, okrem iných napríklad v oblasti správy verejných financií, v zdravotníctve a školstve. Táto zmena zamerania na fungovanie služieb ústrednej štátnej správy je výsledkom rastúceho uvedomenia darcov, medzi ktorých patrí aj Európska únia, že nedostatočné inštitucionálne kapacity sú hlavnou prekážkou trvalo udržateľného rozvoja (pozri body 1 až 6).

| II. | Účelom auditu Dvora audítorov bolo zistiť, do akej miery Komisia zabezpečuje, aby technická pomoc prispievala k rozvoju inštitucionálnych kapacít v prijímateľských krajinách. Dvor audítorov zhodnotil prístup Komisie k rozvoju kapacít, využívanie technickej pomoci a riadenie návrhov a realizácie činností technickej pomoci v rámci projektov rozvoja kapacít (pozri body 7 až 8). |
| --- | --- |

II.

Účelom auditu Dvora audítorov bolo zistiť, do akej miery Komisia zabezpečuje, aby technická pomoc prispievala k rozvoju inštitucionálnych kapacít v prijímateľských krajinách. Dvor audítorov zhodnotil prístup Komisie k rozvoju kapacít, využívanie technickej pomoci a riadenie návrhov a realizácie činností technickej pomoci v rámci projektov rozvoja kapacít (pozri body 7 až 8).

| III. | Hoci je budovanie inštitucionálnych kapacít jednou z hlavných zložiek rozvojovej politiky Európskeho spoločenstva v boji proti chudobe, Komisia nezaradila do národných strategických dokumentov celkové hodnotenie nedostatkov inštitucionálnych kapacít ani nestanovila prioritné potreby rozvoja kapacít štátnych správ a inštitúcií prijímateľských krajín. Komisia taktiež nevydala usmernenia, akú úlohu by technická pomoc mala v tejto oblasti zohrávať (pozri body 9 až 12). |
| --- | --- |

III.

Hoci je budovanie inštitucionálnych kapacít jednou z hlavných zložiek rozvojovej politiky Európskeho spoločenstva v boji proti chudobe, Komisia nezaradila do národných strategických dokumentov celkové hodnotenie nedostatkov inštitucionálnych kapacít ani nestanovila prioritné potreby rozvoja kapacít štátnych správ a inštitúcií prijímateľských krajín. Komisia taktiež nevydala usmernenia, akú úlohu by technická pomoc mala v tejto oblasti zohrávať (pozri body 9 až 12).

| IV. | Výber projektov je zväčša relevantný, avšak návrhy projektov sú často neadekvátne pre príliš ambiciózne ciele, krátke termíny a nedostatočné hodnotenie súčasného zlého inštitucionálneho prostredia a stupňa zapojenia miestnych inštitúcií do projektov (pozri body 13 až 17). |
| --- | --- |

IV.

Výber projektov je zväčša relevantný, avšak návrhy projektov sú často neadekvátne pre príliš ambiciózne ciele, krátke termíny a nedostatočné hodnotenie súčasného zlého inštitucionálneho prostredia a stupňa zapojenia miestnych inštitúcií do projektov (pozri body 13 až 17).

| V. | Realizácia projektov sa často oneskoruje pre mnohé problémy, napr. dlhá prípravná a úvodná fáza, v dôsledku čoho sú návrhy projektov na začiatku ich realizácie zastaralé a značne sa znižuje čas na ich realizáciu. Nábor technickej pomoci často prispieva k oneskoreniu, pretože vybraní odborníci zvyčajne nie sú k dispozícii po zadaní zákazky. Súčasné postupy zadávania verejných zákaziek na technickú pomoc nepodporujú zapojenie verejných inštitúcií, hoci v niektorých oblastiach možno v týchto organizáciách nájsť odborníkov s lepšou kvalifikáciou. Darcovia stále poskytujú technickú pomoc hlavne prostredníctvom samostatných, nekoordinovaných projektov a vykonávacie opatrenia nepodporujú zapojenie miestnych inštitúcií do projektov (pozri body 18 až 34). |
| --- | --- |

V.

Realizácia projektov sa často oneskoruje pre mnohé problémy, napr. dlhá prípravná a úvodná fáza, v dôsledku čoho sú návrhy projektov na začiatku ich realizácie zastaralé a značne sa znižuje čas na ich realizáciu. Nábor technickej pomoci často prispieva k oneskoreniu, pretože vybraní odborníci zvyčajne nie sú k dispozícii po zadaní zákazky. Súčasné postupy zadávania verejných zákaziek na technickú pomoc nepodporujú zapojenie verejných inštitúcií, hoci v niektorých oblastiach možno v týchto organizáciách nájsť odborníkov s lepšou kvalifikáciou. Darcovia stále poskytujú technickú pomoc hlavne prostredníctvom samostatných, nekoordinovaných projektov a vykonávacie opatrenia nepodporujú zapojenie miestnych inštitúcií do projektov (pozri body 18 až 34).

| VI. | Podávanie správ, monitorovanie a hodnotenie projektov je vo väčšine prípadov primerané. Neexistuje však informačný systém riadenia, prostredníctvom ktorého by sa hodnotila a zaznamenávala výkonnosť spoločností technickej pomoci alebo odborníkov a ktorý by poskytoval informácie o prijatí rozhodnutí o zadaní verejných zákaziek na technickú pomoc (pozri body 35 až 39). |
| --- | --- |

VI.

Podávanie správ, monitorovanie a hodnotenie projektov je vo väčšine prípadov primerané. Neexistuje však informačný systém riadenia, prostredníctvom ktorého by sa hodnotila a zaznamenávala výkonnosť spoločností technickej pomoci alebo odborníkov a ktorý by poskytoval informácie o prijatí rozhodnutí o zadaní verejných zákaziek na technickú pomoc (pozri body 35 až 39).

| VII. | Výsledky projektov sú rôzne, Dvor audítorov však dospel k záveru, že vzhľadom na náročné prostredie, v ktorom sa projekty často realizujú, možno považovať výsledky projektov a prínos využitej technickej pomoci za primerané. Kvalita poskytnutej technickej pomoci bola vo všeobecnosti uspokojivá, avšak iné dôležité faktory znížili účinnosť poskytnutej podpory. Napriek tomu, že Komisia nemá kontrolu nad niektorými z týchto faktorov, mala by ich lepšie predpokladať (pozri body 40 až 43). |
| --- | --- |

VII.

Výsledky projektov sú rôzne, Dvor audítorov však dospel k záveru, že vzhľadom na náročné prostredie, v ktorom sa projekty často realizujú, možno považovať výsledky projektov a prínos využitej technickej pomoci za primerané. Kvalita poskytnutej technickej pomoci bola vo všeobecnosti uspokojivá, avšak iné dôležité faktory znížili účinnosť poskytnutej podpory. Napriek tomu, že Komisia nemá kontrolu nad niektorými z týchto faktorov, mala by ich lepšie predpokladať (pozri body 40 až 43).

| VIII. | Na základe týchto pripomienok Dvor audítorov dáva Komisii podrobné odporúčania, ktoré by jej mohli pomôcť stanoviť lepšie zameraný a štruktúrovaný prístup k využitiu technickej pomoci s cieľom poskytovať účinnejšiu podporu pri rozvoji kapacít (pozri body 44 až 48). |
| --- | --- |

VIII.

Na základe týchto pripomienok Dvor audítorov dáva Komisii podrobné odporúčania, ktoré by jej mohli pomôcť stanoviť lepšie zameraný a štruktúrovaný prístup k využitiu technickej pomoci s cieľom poskytovať účinnejšiu podporu pri rozvoji kapacít (pozri body 44 až 48).

ÚVOD

| 1. | Rozvojová spolupráca sa delí na dva typy spolupráce alebo pomoci: finančná pomoc a technická pomoc, inými slovami „peniaze“ a „know-how“ alebo „nápady“. Táto správa sa týka auditu technickej pomoci, ktorú Komisia definuje ako „špecialistov, konzultantov, školiteľov, poradcov atď. najatých na odovzdanie know-how a skúseností a vytvorenie a posilnenie inštitúcií“ (1). |
| --- | --- |

1.

Rozvojová spolupráca sa delí na dva typy spolupráce alebo pomoci: finančná pomoc a technická pomoc, inými slovami „peniaze“ a „know-how“ alebo „nápady“. Táto správa sa týka auditu technickej pomoci, ktorú Komisia definuje ako „špecialistov, konzultantov, školiteľov, poradcov atď. najatých na odovzdanie know-how a skúseností a vytvorenie a posilnenie inštitúcií“ (1).

| 2. | Technická pomoc je zdroj využívaný pri mnohých rozvojových projektoch a programoch rozličných typov a jej dôležitosť alebo účinnosť sa posudzuje podľa jej prínosu k výstupom a výsledkom príslušných projektov a programov. Medzi špecifické oblasti alebo úlohy v kontexte rozvojovej spolupráce, pri ktorých hrala alebo zohráva technická pomoc úlohu, patria:






  a) | návrh prác a dohľad nad nimi, napr. výstavba ciest; |
| --- | --- | --- |

2.

Technická pomoc je zdroj využívaný pri mnohých rozvojových projektoch a programoch rozličných typov a jej dôležitosť alebo účinnosť sa posudzuje podľa jej prínosu k výstupom a výsledkom príslušných projektov a programov. Medzi špecifické oblasti alebo úlohy v kontexte rozvojovej spolupráce, pri ktorých hrala alebo zohráva technická pomoc úlohu, patria:

a)

návrh prác a dohľad nad nimi, napr. výstavba ciest;

| b) | riadenie projektov, pri ktorých odborníci nesú priamu zodpovednosť za realizáciu činností; |
| --- | --- |

b)

riadenie projektov, pri ktorých odborníci nesú priamu zodpovednosť za realizáciu činností;

| c) | poradenské služby, v minulosti často využívané v oblastiach ako poľnohospodárstvo alebo rozvoj vidieka. V poslednom období sa čoraz častejšie využívajú na zlepšenie služieb ústrednej štátnej správy vrátane správy verejných financií, zdravotníctva, školstva a súdnictva, ako aj na pomoc ostatným verejným inštitúciám, miestnym úradom a neštátnym subjektom. |
| --- | --- |

c)

poradenské služby, v minulosti často využívané v oblastiach ako poľnohospodárstvo alebo rozvoj vidieka. V poslednom období sa čoraz častejšie využívajú na zlepšenie služieb ústrednej štátnej správy vrátane správy verejných financií, zdravotníctva, školstva a súdnictva, ako aj na pomoc ostatným verejným inštitúciám, miestnym úradom a neštátnym subjektom.

| 3. | Táto zmena zamerania na fungovanie služieb ústrednej a miestnej štátnej správy je výsledkom rastúceho uvedomenia darcov, medzi ktorých patrí aj Európska únia, že nedostatočné inštitucionálne kapacity sú hlavnou prekážkou dosiahnutia rozvoja. Rozvoj kapacít sa preto stal jednou z hlavných oblastí, na ktoré sa zameriava rozvojová politika Európskeho spoločenstva z roku 2000, ako aj nová politika sformulovaná v roku 2005 (2). |
| --- | --- |

3.

Táto zmena zamerania na fungovanie služieb ústrednej a miestnej štátnej správy je výsledkom rastúceho uvedomenia darcov, medzi ktorých patrí aj Európska únia, že nedostatočné inštitucionálne kapacity sú hlavnou prekážkou dosiahnutia rozvoja. Rozvoj kapacít sa preto stal jednou z hlavných oblastí, na ktoré sa zameriava rozvojová politika Európskeho spoločenstva z roku 2000, ako aj nová politika sformulovaná v roku 2005 (2).

| 4. | Dôležitosť rozvoja kapacít bola nedávno zdôraznená aj v dokumente (3) výboru pre rozvojovú pomoc OECD, v ktorom sa uvádza: „Primeraná kapacita krajín je jedným z hlavných chýbajúcich faktorov pri súčasnom úsilí dosiahnuť miléniové rozvojové ciele. Rozvojové úsilie zlyhá v mnohých chudobných krajinách, hoci sa im poskytnú výrazne vyššie finančné prostriedky, ak sa nebude venovať väčšia a lepšia pozornosť rozvoju udržateľných kapacít“ (4). |
| --- | --- |

4.

Dôležitosť rozvoja kapacít bola nedávno zdôraznená aj v dokumente (3) výboru pre rozvojovú pomoc OECD, v ktorom sa uvádza: „Primeraná kapacita krajín je jedným z hlavných chýbajúcich faktorov pri súčasnom úsilí dosiahnuť miléniové rozvojové ciele. Rozvojové úsilie zlyhá v mnohých chudobných krajinách, hoci sa im poskytnú výrazne vyššie finančné prostriedky, ak sa nebude venovať väčšia a lepšia pozornosť rozvoju udržateľných kapacít“ (4).

| 5. | Ďalší dôkaz o dôležitosti rozvoja kapacít možno nájsť v Parížskom vyhlásení o účinnosti pomoci z marca 2005 (5), v ktorom sa uvádza, že schopnosť partnerských krajín plánovať, riadiť, realizovať a zodpovedať za výsledky politík a programov je dôležitá pre dosiahnutie rozvojových cieľov. Vo vyhlásení sa zdôrazňuje potreba, aby darcovia čo najviac zakladali svoju podporu na národných stratégiách rozvoja, inštitúciách a postupoch partnerských krajín a aby poskytovali podporu pri riešení súčasných nedostatkov inštitucionálnych kapacít partnerských krajín. Hoci je možné podporovať rozvoj kapacít aj prostredníctvom mnohých iných opatrení, napr. prostredníctvom školení, štipendií, počítačového vybavenia a softvéru, dokumentácie a dokonca fyzickej infraštruktúry, technická pomoc je hlavným nástrojom, ktorý sa v tejto oblasti využíva. |
| --- | --- |

5.

Ďalší dôkaz o dôležitosti rozvoja kapacít možno nájsť v Parížskom vyhlásení o účinnosti pomoci z marca 2005 (5), v ktorom sa uvádza, že schopnosť partnerských krajín plánovať, riadiť, realizovať a zodpovedať za výsledky politík a programov je dôležitá pre dosiahnutie rozvojových cieľov. Vo vyhlásení sa zdôrazňuje potreba, aby darcovia čo najviac zakladali svoju podporu na národných stratégiách rozvoja, inštitúciách a postupoch partnerských krajín a aby poskytovali podporu pri riešení súčasných nedostatkov inštitucionálnych kapacít partnerských krajín. Hoci je možné podporovať rozvoj kapacít aj prostredníctvom mnohých iných opatrení, napr. prostredníctvom školení, štipendií, počítačového vybavenia a softvéru, dokumentácie a dokonca fyzickej infraštruktúry, technická pomoc je hlavným nástrojom, ktorý sa v tejto oblasti využíva.

| 6. | Účtovný systém a informačný systém riadenia Komisie neumožnili Dvoru audítorov získať presné a spoľahlivé informácie o sumách vynaložených na technickú pomoc či už prostredníctvom európskych rozvojových fondov, alebo zo všeobecného rozpočtu. Dvor audítorov odhadol celkovú hodnotu záväzkov na zmluvy o technickej pomoci, ktoré boli uzavreté v období rokov 2000 – 2005 a stále prebiehali na začiatku roku 2006, na približne 2 200 mil. EUR (6). Podiel technickej pomoci využitej na činnosti súvisiace s rozvojom kapacít nemožno odhadnúť. |
| --- | --- |

6.

Účtovný systém a informačný systém riadenia Komisie neumožnili Dvoru audítorov získať presné a spoľahlivé informácie o sumách vynaložených na technickú pomoc či už prostredníctvom európskych rozvojových fondov, alebo zo všeobecného rozpočtu. Dvor audítorov odhadol celkovú hodnotu záväzkov na zmluvy o technickej pomoci, ktoré boli uzavreté v období rokov 2000 – 2005 a stále prebiehali na začiatku roku 2006, na približne 2 200 mil. EUR (6). Podiel technickej pomoci využitej na činnosti súvisiace s rozvojom kapacít nemožno odhadnúť.

ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP

| 7. | Účelom auditu Dvora audítorov bolo zistiť, do akej miery Komisia zabezpečuje, aby technická pomoc, ktorú financuje (7), prispievala k rozvoju inštitucionálnych kapacít v prijímateľských krajinách. Cieľom auditu bolo odpovedať na tieto otázky:






  a) | Má Komisia dobrú stratégiu rozvoja inštitucionálnych kapacít vrátane využívania technickej pomoci? |
| --- | --- | --- |

7.

Účelom auditu Dvora audítorov bolo zistiť, do akej miery Komisia zabezpečuje, aby technická pomoc, ktorú financuje (7), prispievala k rozvoju inštitucionálnych kapacít v prijímateľských krajinách. Cieľom auditu bolo odpovedať na tieto otázky:

a)

Má Komisia dobrú stratégiu rozvoja inštitucionálnych kapacít vrátane využívania technickej pomoci?

| b) | Sú návrhy činností technickej pomoci v rámci projektov rozvoja kapacít kvalitné? |
| --- | --- |

b)

Sú návrhy činností technickej pomoci v rámci projektov rozvoja kapacít kvalitné?

| c) | Realizujú sa činnosti technickej pomoci efektívne? |
| --- | --- |

c)

Realizujú sa činnosti technickej pomoci efektívne?

| d) | Monitorujú a hodnotia sa činnosti technickej pomoci a výkonnosť primerane? |
| --- | --- |

d)

Monitorujú a hodnotia sa činnosti technickej pomoci a výkonnosť primerane?

| e) | Sú činnosti technickej pomoci účinné z hľadiska rozvoja kapacít? |
| --- | --- |

e)

Sú činnosti technickej pomoci účinné z hľadiska rozvoja kapacít?

| 8. | Dvor audítorov vykonal audit prístupu a činností Komisie na úrovni politiky a na úrovni projektov pre 12 prijímateľských krajín vybraných zo štyroch rôznych geografických oblastí, ktoré sú prijímateľmi rozvojovej pomoci: Afrika, Ázia, Latinská Amerika a región Stredomoria (8). Dvor audítorov vykonal kontrolu na mieste v piatich krajinách, zvyšných sedem krajín sa pokrylo kontrolou dokumentov a dotazníkmi, ktoré sa zaslali delegáciám a prijímateľským orgánom príslušných krajín. Zo zoznamu projektov rozvoja kapacít bolo vybraných 32 projektov, v rámci ktorých bolo uzavretých 33 zmlúv o technickej pomoci realizovaných v období rokov 2000 – 2006. Celková výška finančných prostriedkov poskytnutých na kontrolované projekty bola 400 mil. EUR, pričom približne 144 mil. EUR sa vynaložilo na technickú pomoc. Úplný zoznam 32 projektov a programov, ktoré boli v rámci auditu preskúmané, je uvedený v prílohe I. |
| --- | --- |

8.

Dvor audítorov vykonal audit prístupu a činností Komisie na úrovni politiky a na úrovni projektov pre 12 prijímateľských krajín vybraných zo štyroch rôznych geografických oblastí, ktoré sú prijímateľmi rozvojovej pomoci: Afrika, Ázia, Latinská Amerika a región Stredomoria (8). Dvor audítorov vykonal kontrolu na mieste v piatich krajinách, zvyšných sedem krajín sa pokrylo kontrolou dokumentov a dotazníkmi, ktoré sa zaslali delegáciám a prijímateľským orgánom príslušných krajín. Zo zoznamu projektov rozvoja kapacít bolo vybraných 32 projektov, v rámci ktorých bolo uzavretých 33 zmlúv o technickej pomoci realizovaných v období rokov 2000 – 2006. Celková výška finančných prostriedkov poskytnutých na kontrolované projekty bola 400 mil. EUR, pričom približne 144 mil. EUR sa vynaložilo na technickú pomoc. Úplný zoznam 32 projektov a programov, ktoré boli v rámci auditu preskúmané, je uvedený v prílohe I.

PRIPOMIENKY

Má Komisia dobrú stratégiu rozvoja inštitucionálnych kapacít vrátane využívania technickej pomoci?

| 9. | Komisia premieňa zásady všeobecnej rozvojovej politiky Európskeho spoločenstva do konkrétnych národných stratégií, ktoré zvyčajne pokrývajú päťročné obdobie, vypracovaním národných strategických dokumentov a podrobnejších národných indikatívnych programov pre jednotlivé prijímateľské krajiny. Na základe týchto dokumentov (9) Dvor audítorov preskúmal pri regiónoch zahrnutých do auditu, či Komisia systematicky hodnotí silné a slabé stránky inštitucionálnych kapacít prijímateľských krajín a či sa celkové potreby rozvoja kapacít týchto krajín identifikujú, prioritizujú a premieňajú do potrieb technickej pomoci. |
| --- | --- |

9.

Komisia premieňa zásady všeobecnej rozvojovej politiky Európskeho spoločenstva do konkrétnych národných stratégií, ktoré zvyčajne pokrývajú päťročné obdobie, vypracovaním národných strategických dokumentov a podrobnejších národných indikatívnych programov pre jednotlivé prijímateľské krajiny. Na základe týchto dokumentov (9) Dvor audítorov preskúmal pri regiónoch zahrnutých do auditu, či Komisia systematicky hodnotí silné a slabé stránky inštitucionálnych kapacít prijímateľských krajín a či sa celkové potreby rozvoja kapacít týchto krajín identifikujú, prioritizujú a premieňajú do potrieb technickej pomoci.

Neprimeraná analýza v národných strategických dokumentoch

| 10. | Dvor audítorov preskúmal príslušné strategické dokumenty Komisie pre krajiny, ktoré boli zahrnuté do auditu, ako aj národné plány rozvoja jednotlivých krajín, prípadne tzv. dokumenty o stratégii znižovania chudoby, a zistil vzrastajúce uvedomenie si dôležitosti rozvoja kapacít. Komisia však nepredložila celkové hodnotenie nedostatkov inštitucionálnych kapacít jednotlivých krajín ani nestanovila prioritné potreby rozvoja kapacít štátnych správ a inštitúcií prijímateľských krajín. V dôsledku toho sa cieľové odvetvia podpory ES vyberali bez týchto informácií s tým rizikom, že sa neodhalia potenciálne dôležité odvetvia alebo programy, ktoré potrebujú pomoc. |
| --- | --- |

10.

Dvor audítorov preskúmal príslušné strategické dokumenty Komisie pre krajiny, ktoré boli zahrnuté do auditu, ako aj národné plány rozvoja jednotlivých krajín, prípadne tzv. dokumenty o stratégii znižovania chudoby, a zistil vzrastajúce uvedomenie si dôležitosti rozvoja kapacít. Komisia však nepredložila celkové hodnotenie nedostatkov inštitucionálnych kapacít jednotlivých krajín ani nestanovila prioritné potreby rozvoja kapacít štátnych správ a inštitúcií prijímateľských krajín. V dôsledku toho sa cieľové odvetvia podpory ES vyberali bez týchto informácií s tým rizikom, že sa neodhalia potenciálne dôležité odvetvia alebo programy, ktoré potrebujú pomoc.

| 11. | V roku 2005 Komisia vypracovala interný koncepčný dokument o inštitucionálnom hodnotení a rozvoji kapacít, v ktorom sa opisuje význam a dôležitosť rozvoja kapacít. Tento dokument je usmernením, ako hodnotiť inštitucionálne kapacity a podporovať proces rozvoja kapacít. Zistilo sa však, že tieto usmernenia sa nevzťahujú na národné strategické dokumenty. Na nižšej úrovni odvetvových plánov sa venuje väčšia pozornosť rozvoju kapacít, hoci len vo všeobecnosti. Tieto plány sa vypracúvajú až po výbere cieľových odvetví na podporu v konkrétnej prijímateľskej krajine. |
| --- | --- |

11.

V roku 2005 Komisia vypracovala interný koncepčný dokument o inštitucionálnom hodnotení a rozvoji kapacít, v ktorom sa opisuje význam a dôležitosť rozvoja kapacít. Tento dokument je usmernením, ako hodnotiť inštitucionálne kapacity a podporovať proces rozvoja kapacít. Zistilo sa však, že tieto usmernenia sa nevzťahujú na národné strategické dokumenty. Na nižšej úrovni odvetvových plánov sa venuje väčšia pozornosť rozvoju kapacít, hoci len vo všeobecnosti. Tieto plány sa vypracúvajú až po výbere cieľových odvetví na podporu v konkrétnej prijímateľskej krajine.

Chýbajú usmernenia k technickej pomoci

| 12. | Hoci je technická pomoc už dlho zavedený a často využívaný nástroj financovania projektov a programov rozvoja kapacít, Komisia zatiaľ nedefinovala úlohu technickej pomoci ani jej prínos k rozvoju kapacít. Delegácie taktiež nemajú k dispozícii konkrétne usmernenia na prípravu projektov, v ktorých by sa opisovalo kedy a ako používať tento nástroj na rozvoj kapacít. Okrem toho „twinningový“ nástroj, ktorý sa úspešne využíva na poskytovanie technickej pomoci predvstupovým krajinám (a v poslednom období aj krajinám v rámci „susedskej politiky“), zatiaľ nebol sprístupnený krajinám AKT ani ázijským a latinsko-americkým krajinám. Hoci koncepčný dokument uvedený v bode 11 obsahuje isté úvahy o aspektoch technickej pomoci, neposkytuje usmernenia, ako využívať rôzne druhy technickej pomoci v rozličných situáciách, odvetviach a krajinách. |
| --- | --- |

12.

Hoci je technická pomoc už dlho zavedený a často využívaný nástroj financovania projektov a programov rozvoja kapacít, Komisia zatiaľ nedefinovala úlohu technickej pomoci ani jej prínos k rozvoju kapacít. Delegácie taktiež nemajú k dispozícii konkrétne usmernenia na prípravu projektov, v ktorých by sa opisovalo kedy a ako používať tento nástroj na rozvoj kapacít. Okrem toho „twinningový“ nástroj, ktorý sa úspešne využíva na poskytovanie technickej pomoci predvstupovým krajinám (a v poslednom období aj krajinám v rámci „susedskej politiky“), zatiaľ nebol sprístupnený krajinám AKT ani ázijským a latinsko-americkým krajinám. Hoci koncepčný dokument uvedený v bode 11 obsahuje isté úvahy o aspektoch technickej pomoci, neposkytuje usmernenia, ako využívať rôzne druhy technickej pomoci v rozličných situáciách, odvetviach a krajinách.

Sú návrhy činností technickej pomoci v rámci projektov rozvoja kapacít kvalitné?

| 13. | Dvor audítorov vykonal audit 32 projektov a zhodnotil, do akej miery zodpovedal výber týchto projektov národným stratégiám Komisie a partnerských krajín, či sa v návrhoch projektov jasne stanovili ciele a príslušné ukazovatele výkonnosti a či sa primerane odôvodnil navrhovaný typ technickej pomoci a jej výška. Dvor audítorov ďalej preskúmal, či sa prijímateľské orgány aktívne podieľali na príprave projektov a či sa zjavne zapájali do projektov. |
| --- | --- |

13.

Dvor audítorov vykonal audit 32 projektov a zhodnotil, do akej miery zodpovedal výber týchto projektov národným stratégiám Komisie a partnerských krajín, či sa v návrhoch projektov jasne stanovili ciele a príslušné ukazovatele výkonnosti a či sa primerane odôvodnil navrhovaný typ technickej pomoci a jej výška. Dvor audítorov ďalej preskúmal, či sa prijímateľské orgány aktívne podieľali na príprave projektov a či sa zjavne zapájali do projektov.

Výber projektov relevantný, avšak ich návrhy často neprimerané

| 14. | Všetky kontrolované projekty zodpovedali národným strategickým dokumentom Komisie a odvetvovým prioritám, ktoré sú v nich stanovené, a vo všeobecnosti boli v súlade s celkovými prioritami rozvoja príslušných prijímateľských krajín. |
| --- | --- |

14.

Všetky kontrolované projekty zodpovedali národným strategickým dokumentom Komisie a odvetvovým prioritám, ktoré sú v nich stanovené, a vo všeobecnosti boli v súlade s celkovými prioritami rozvoja príslušných prijímateľských krajín.

| 15. | Približne tri štvrtiny kontrolovaných projektov vykázali jeden alebo viac z týchto nedostatkov v návrhoch:






  — | návrhy projektov boli príliš zložité, zahŕňali niekoľko zložiek a účastníkov, |
| --- | --- | --- |

15.

Približne tri štvrtiny kontrolovaných projektov vykázali jeden alebo viac z týchto nedostatkov v návrhoch:

—

návrhy projektov boli príliš zložité, zahŕňali niekoľko zložiek a účastníkov,

| — | stanovené ciele boli príliš ambiciózne a čas na ich realizáciu pomerne krátky, |
| --- | --- |

—

stanovené ciele boli príliš ambiciózne a čas na ich realizáciu pomerne krátky,

| — | ciele projektov boli opísané všeobecne a ak sa stanovili ukazovatele výkonnosti, boli zväčša veľmi všeobecné, kvalitatívne, čo znižovalo ich schopnosť primerane zhodnotiť výkonnosť, |
| --- | --- |

—

ciele projektov boli opísané všeobecne a ak sa stanovili ukazovatele výkonnosti, boli zväčša veľmi všeobecné, kvalitatívne, čo znižovalo ich schopnosť primerane zhodnotiť výkonnosť,

| — | nedostatočne sa zhodnotili súčasné inštitucionálne nedostatky na úrovni projektov. |
| --- | --- |

—

nedostatočne sa zhodnotili súčasné inštitucionálne nedostatky na úrovni projektov.

Tieto faktory následne sťažujú správne sformulovanie a realizáciu úloh technickej pomoci.

| 16. | Hoci bola technická pomoc hlavným vstupom vo všetkých kontrolovaných projektoch, približne v polovici projektových dokumentov sa navrhovali určité typy (medzinárodné alebo miestne) a sumy (dlhodobé alebo krátkodobé) technickej pomoci bez toho, aby sa uviedli jasné dôvody navrhovanej kombinácie zdrojov technickej pomoci. Okrem toho očakávaná úloha odborníkov nebola dostatočne zreteľná, pretože poradenské úlohy súvisiace s cieľmi projektov rozvoja kapacít sa zvyčajne museli kombinovať s „doplnkovou“ úlohou podporovať bežné úlohy príslušnej inštitúcie.

  Rámček 1Príklad nedostatkov v návrhu projektuProgram podpory zdravotníctva – AngolaMedzi ciele projektu patrilo posilnenie inštitucionálnych kapacít na ústrednej a provinčnej úrovni, zlepšenie základných zdravotníckych služieb, ľahšia dostupnosť základných liekov a zriadenie systému na prevenciu HIV. Hoci sa v hodnotení predchádzajúceho projektu uviedli ťažkosti so zabezpečením aktívnej účasti ministerstva zdravotníctva, v realizačnej štúdii sa nezhodnotili miestne kapacity na zabezpečenie účinnej realizácie tohto ambiciózneho projektu. Až po začatí projektu sa zistilo, že niektorí angolskí partneri nedokážu realizovať projekt primerane. V počiatočnej správe, ktorú vypracovali odborníci, sa v závere uvádza, že projekt bol príliš ambiciózny, avšak zmeny sa vykonali až 18 mesiacov pred koncom projektu, keď sa už výrazne znížili ciele a činnosti. |
| --- | --- |

16.

Hoci bola technická pomoc hlavným vstupom vo všetkých kontrolovaných projektoch, približne v polovici projektových dokumentov sa navrhovali určité typy (medzinárodné alebo miestne) a sumy (dlhodobé alebo krátkodobé) technickej pomoci bez toho, aby sa uviedli jasné dôvody navrhovanej kombinácie zdrojov technickej pomoci. Okrem toho očakávaná úloha odborníkov nebola dostatočne zreteľná, pretože poradenské úlohy súvisiace s cieľmi projektov rozvoja kapacít sa zvyčajne museli kombinovať s „doplnkovou“ úlohou podporovať bežné úlohy príslušnej inštitúcie.

Rámček 1Príklad nedostatkov v návrhu projektuProgram podpory zdravotníctva – AngolaMedzi ciele projektu patrilo posilnenie inštitucionálnych kapacít na ústrednej a provinčnej úrovni, zlepšenie základných zdravotníckych služieb, ľahšia dostupnosť základných liekov a zriadenie systému na prevenciu HIV. Hoci sa v hodnotení predchádzajúceho projektu uviedli ťažkosti so zabezpečením aktívnej účasti ministerstva zdravotníctva, v realizačnej štúdii sa nezhodnotili miestne kapacity na zabezpečenie účinnej realizácie tohto ambiciózneho projektu. Až po začatí projektu sa zistilo, že niektorí angolskí partneri nedokážu realizovať projekt primerane. V počiatočnej správe, ktorú vypracovali odborníci, sa v závere uvádza, že projekt bol príliš ambiciózny, avšak zmeny sa vykonali až 18 mesiacov pred koncom projektu, keď sa už výrazne znížili ciele a činnosti.

Miestne zapojenie sa do projektov je dôležité, Komisia sa mu však nevenuje systematicky

| 17. | Zapojenie sa prijímateľskej inštitúcie a jej zamestnancov do plánovaného inštitucionálneho rozvoja je kľúčovým faktorom, ktorý ovplyvňuje prostredie, v ktorom funguje technická pomoc, a tak prispieva k úspešnej realizácii plánov rozvoja kapacít. Komisia si je toho vedomá, a preto vo všeobecnosti zapájala miestne prijímateľské inštitúcie do fázy návrhu projektov. Komisia však nedostatočne posúdila riziko, že vláda prijímateľskej krajiny nemusí splniť svoje záväzky. Skutočnosť, že vláda prijímateľskej krajiny podpíše s darcom dohodu o financovaní automaticky neznamená, že sa naplnia predpoklady o jej záväzku uskutočniť reformu, uvedené vo väčšine projektových dohôd. Taktiež to neznamená, že projekt budú podporovať všetci zamestnanci inštitúcie alebo ľudia, ktorých projekt nejakým spôsobom ovplyvňuje, čo dokazuje nedostatočný záujem zamestnancov niekoľkých inštitúcií prijímajúcich pomoc.

  Rámček 2Príklad nedostatočného zapojenia miestnych inštitúciíZdravotnícky projekt – BeninCieľom projektu bolo zlepšiť kvalitu a dostupnosť zdravotníckych služieb. Odborníci však museli riešiť mnoho problémov, napr. nefunkčný systém riadenia ľudských zdrojov v zdravotníctve, pre ktorý bol typický vysoký počet presunov a náhodných vymenovaní, čo záporne vplývalo na motiváciu zamestnancov. Nedostatočné zapojenie sa ministerstva do projektu spôsobilo mnoho omeškaní, napr. ministerstvo odmietlo dočasne prideliť zamestnancov, aby pracovali ako miestni partneri útvaru riadenia projektu. Ostatní zamestnanci, ktorí mali byť kontaktnými bodmi medzi rôznymi riaditeľstvami ministerstva a projektom, neboli motivovaní, pretože túto činnosť považovali za prácu „naviac“, ktorá by mala byť platená. Komisia správne odmieta takéto platby. |
| --- | --- |

17.

Zapojenie sa prijímateľskej inštitúcie a jej zamestnancov do plánovaného inštitucionálneho rozvoja je kľúčovým faktorom, ktorý ovplyvňuje prostredie, v ktorom funguje technická pomoc, a tak prispieva k úspešnej realizácii plánov rozvoja kapacít. Komisia si je toho vedomá, a preto vo všeobecnosti zapájala miestne prijímateľské inštitúcie do fázy návrhu projektov. Komisia však nedostatočne posúdila riziko, že vláda prijímateľskej krajiny nemusí splniť svoje záväzky. Skutočnosť, že vláda prijímateľskej krajiny podpíše s darcom dohodu o financovaní automaticky neznamená, že sa naplnia predpoklady o jej záväzku uskutočniť reformu, uvedené vo väčšine projektových dohôd. Taktiež to neznamená, že projekt budú podporovať všetci zamestnanci inštitúcie alebo ľudia, ktorých projekt nejakým spôsobom ovplyvňuje, čo dokazuje nedostatočný záujem zamestnancov niekoľkých inštitúcií prijímajúcich pomoc.

Rámček 2Príklad nedostatočného zapojenia miestnych inštitúciíZdravotnícky projekt – BeninCieľom projektu bolo zlepšiť kvalitu a dostupnosť zdravotníckych služieb. Odborníci však museli riešiť mnoho problémov, napr. nefunkčný systém riadenia ľudských zdrojov v zdravotníctve, pre ktorý bol typický vysoký počet presunov a náhodných vymenovaní, čo záporne vplývalo na motiváciu zamestnancov. Nedostatočné zapojenie sa ministerstva do projektu spôsobilo mnoho omeškaní, napr. ministerstvo odmietlo dočasne prideliť zamestnancov, aby pracovali ako miestni partneri útvaru riadenia projektu. Ostatní zamestnanci, ktorí mali byť kontaktnými bodmi medzi rôznymi riaditeľstvami ministerstva a projektom, neboli motivovaní, pretože túto činnosť považovali za prácu „naviac“, ktorá by mala byť platená. Komisia správne odmieta takéto platby.

Realizujú sa činnosti technickej pomoci efektívne?

| 18. | S cieľom zhodnotiť, či sa projekty realizovali efektívne, Dvor audítorov preskúmal, či projekt začal včas a či sa realizoval podľa plánu, či obstaranie a zmobilizovanie technickej pomoci prebehlo bez zbytočného oneskorenia, či sa projekt koordinoval primerane s podobnými projektmi alebo činnosťami a či opatrenia na realizáciu projektu podporovali zapojenie sa prijímateľskej inštitúcie. |
| --- | --- |

18.

S cieľom zhodnotiť, či sa projekty realizovali efektívne, Dvor audítorov preskúmal, či projekt začal včas a či sa realizoval podľa plánu, či obstaranie a zmobilizovanie technickej pomoci prebehlo bez zbytočného oneskorenia, či sa projekt koordinoval primerane s podobnými projektmi alebo činnosťami a či opatrenia na realizáciu projektu podporovali zapojenie sa prijímateľskej inštitúcie.

Dlhá prípravná fáza vedie často k zastaraniu návrhu projektu

| 19. | Prípravná fáza kontrolovaných projektov trvala jeden až dva roky. Táto fáza obsahovala niekoľko povinných krokov vrátane jednej alebo viacerých prípravných misií konzultantov (na identifikáciu a sformulovanie návrhu), dve kolá rád a poznámok zo strany skupiny na podporu kvality (10) na ústredí Komisie a predloženie návrhu financovania príslušnému poradnému výboru členského štátu. |
| --- | --- |

19.

Prípravná fáza kontrolovaných projektov trvala jeden až dva roky. Táto fáza obsahovala niekoľko povinných krokov vrátane jednej alebo viacerých prípravných misií konzultantov (na identifikáciu a sformulovanie návrhu), dve kolá rád a poznámok zo strany skupiny na podporu kvality (10) na ústredí Komisie a predloženie návrhu financovania príslušnému poradnému výboru členského štátu.

| 20. | Po schválení návrhu Komisiou nasleduje verejné obstarávanie (pozri body 22 až 26) s cieľom najať potrebných odborníkov. Kým odborníci dorazia na miesto, aby začali projekt, čo je vo väčšine prípadov dva až tri roky od začiatku fázy návrhu projektu, miestne podmienky sú už často zmenené: nastal nový politický alebo iný vývoj (voľby, nové vymenovania, nové národné politiky) alebo iní darcovia začali svoje projekty. Odborníci následne často zistia, že pôvodné predpoklady projektu už neplatia alebo niektoré z plánovaných činností už nie sú relevantné. To znamená, že v týchto prípadoch musia odborníci najprv preskúmať súčasné potreby rozvoja kapacít príjemcu a primerane zrevidovať návrh projektu pred tým, ako začnú s obvyklou úlohou prípravy podrobného plánu projektových prác. |
| --- | --- |

20.

Po schválení návrhu Komisiou nasleduje verejné obstarávanie (pozri body 22 až 26) s cieľom najať potrebných odborníkov. Kým odborníci dorazia na miesto, aby začali projekt, čo je vo väčšine prípadov dva až tri roky od začiatku fázy návrhu projektu, miestne podmienky sú už často zmenené: nastal nový politický alebo iný vývoj (voľby, nové vymenovania, nové národné politiky) alebo iní darcovia začali svoje projekty. Odborníci následne často zistia, že pôvodné predpoklady projektu už neplatia alebo niektoré z plánovaných činností už nie sú relevantné. To znamená, že v týchto prípadoch musia odborníci najprv preskúmať súčasné potreby rozvoja kapacít príjemcu a primerane zrevidovať návrh projektu pred tým, ako začnú s obvyklou úlohou prípravy podrobného plánu projektových prác.

| 21. | K týmto revíziám však zriedka dochádza na začiatku projektu pre administratívnu prácu a čas, ktorý je potrebný na schválenie zmeny dohody o financovaní. Komisia spravidla začne projekt podľa jeho návrhu a čaká na hodnotenie v polovici obdobia (zvyčajne vykonané asi po dvoch rokoch realizácie) pred tým, ako rozhodne o zmenách. Dovtedy sa značne skráti čas zostávajúci na realizovanie potrebných zmien, čím sa znižuje celková účinnosť.

  Rámček 3Príklad dlhej prípravy vedúcej k zastaraniu návrhu projektuEurópsky program technickej pomoci pre Vietnam (ETV2)Projekt sa pripravil za pomoci dvoch samostatných misií v októbri 2000 a júli 2002. Dohoda o financovaní bola podpísaná apríli 2003, ale pre rôzne príčiny sa zmluva o technickej pomoci podpísala až v auguste 2005. Projekt začal v januári 2006, a to najmä preto, že pôvodný vedúci tímu už nebol k dispozícii a musel byť nahradený. Od sformulovania projektu dovtedy prešlo tri a pol roka a vzhľadom na rýchly priebeh zmien vo Vietname mnohé z definovaných činnosti už neboli relevantné. Hlavnou úlohou odborníkov preto bolo v priebehu počiatočnej fázy zmeniť návrh projektu, čo však viedlo k tomu, že na realizáciu činností zostala menej než polovica plánovaného času. |
| --- | --- |

21.

K týmto revíziám však zriedka dochádza na začiatku projektu pre administratívnu prácu a čas, ktorý je potrebný na schválenie zmeny dohody o financovaní. Komisia spravidla začne projekt podľa jeho návrhu a čaká na hodnotenie v polovici obdobia (zvyčajne vykonané asi po dvoch rokoch realizácie) pred tým, ako rozhodne o zmenách. Dovtedy sa značne skráti čas zostávajúci na realizovanie potrebných zmien, čím sa znižuje celková účinnosť.

Rámček 3Príklad dlhej prípravy vedúcej k zastaraniu návrhu projektuEurópsky program technickej pomoci pre Vietnam (ETV2)Projekt sa pripravil za pomoci dvoch samostatných misií v októbri 2000 a júli 2002. Dohoda o financovaní bola podpísaná apríli 2003, ale pre rôzne príčiny sa zmluva o technickej pomoci podpísala až v auguste 2005. Projekt začal v januári 2006, a to najmä preto, že pôvodný vedúci tímu už nebol k dispozícii a musel byť nahradený. Od sformulovania projektu dovtedy prešlo tri a pol roka a vzhľadom na rýchly priebeh zmien vo Vietname mnohé z definovaných činnosti už neboli relevantné. Hlavnou úlohou odborníkov preto bolo v priebehu počiatočnej fázy zmeniť návrh projektu, čo však viedlo k tomu, že na realizáciu činností zostala menej než polovica plánovaného času.

Problémy v priebehu verejného obstarávania a úvodnej fázy projektu skracujú čas zostávajúci na realizáciu

| 22. | Technická pomoc potrebná na realizáciu projektov sa zvyčajne obstaráva prostredníctvom medzinárodnej užšej verejnej súťaže (11). Tento postup trvá šesť až osem mesiacov. Keďže verejné obstarávanie zvyčajne začína až po uzatvorení dohody o financovaní, trvá aspoň desať mesiacov, kým odborníci prídu na miesto (osem mesiacov na verejnú súťaž a dva mesiace na zmobilizovanie odborníkov). Tento čas sa berie do úvahy pri stanovení času formálnej realizácie projektu v dohode o financovaní. |
| --- | --- |

22.

Technická pomoc potrebná na realizáciu projektov sa zvyčajne obstaráva prostredníctvom medzinárodnej užšej verejnej súťaže (11). Tento postup trvá šesť až osem mesiacov. Keďže verejné obstarávanie zvyčajne začína až po uzatvorení dohody o financovaní, trvá aspoň desať mesiacov, kým odborníci prídu na miesto (osem mesiacov na verejnú súťaž a dva mesiace na zmobilizovanie odborníkov). Tento čas sa berie do úvahy pri stanovení času formálnej realizácie projektu v dohode o financovaní.

| 23. | Dvor audítorov zistil pri audite 32 projektov, že mnoho problémov vzniklo v priebehu verejnej súťaže alebo bolo spojených so začiatkom projektov, čo oddialilo spustenie projektových činností a skrátilo čas zostávajúci na ich realizáciu. Typickými problémami sú:






  a) | verejné súťaže sa nepodaria pre nedostatočný počet platných návrhov a musia sa opakovať; |
| --- | --- | --- |

23.

Dvor audítorov zistil pri audite 32 projektov, že mnoho problémov vzniklo v priebehu verejnej súťaže alebo bolo spojených so začiatkom projektov, čo oddialilo spustenie projektových činností a skrátilo čas zostávajúci na ich realizáciu. Typickými problémami sú:

a)

verejné súťaže sa nepodaria pre nedostatočný počet platných návrhov a musia sa opakovať;

| b) | oneskorenie vo vymenovaní hodnotiaceho výboru; |
| --- | --- |

b)

oneskorenie vo vymenovaní hodnotiaceho výboru;

| c) | neskorý príchod odborníkov; |
| --- | --- |

c)

neskorý príchod odborníkov;

| d) | neskoré vymenovanie požadovaných miestnych zamestnancov zmluvnej strany; |
| --- | --- |

d)

neskoré vymenovanie požadovaných miestnych zamestnancov zmluvnej strany;

| e) | ťažkosti s prípravou podporných štruktúr pre projekt, napr. kancelárie, bankové účty pre projekt, projektové príručky a postupy; |
| --- | --- |

e)

ťažkosti s prípravou podporných štruktúr pre projekt, napr. kancelárie, bankové účty pre projekt, projektové príručky a postupy;

| f) | príprava celkového plánu práce je náročnejšia ako sa očakávalo; |
| --- | --- |

f)

príprava celkového plánu práce je náročnejšia ako sa očakávalo;

| g) | potreba zmeniť návrh projektu v počiatočnej fáze. |
| --- | --- |

g)

potreba zmeniť návrh projektu v počiatočnej fáze.

V dôsledku toho došlo k tomu, že skutočný čas na realizáciu takmer všetkých kontrolovaných projektov bol alebo pravdepodobne bude príliš krátky na realizáciu všetkých plánovaných činností a na dosiahnutie očakávaných výsledkov.

| 24. | Okrem celkového termínu na dokončenie projektu sa musí dodržať aj termín pre uzavretie zmlúv (tzv. pravidlo D + 3) zavedené v nariadeniach o rozpočtových pravidlách z roku 2003 (12). Preto všetky oneskorenia, ktoré nastanú po dátume rozhodnutia o financovaní, napr. počas verejnej súťaže na hlavnú technickú pomoc alebo počas úvodnej fázy projektu, skracujú čas na uzavretie zmlúv o zhotovení prác, zmlúv o dodaní tovaru alebo zmlúv o poskytnutí služieb. Niekoľko projektov, ktoré boli navrhnuté po nadobudnutí účinnosti tohto pravidla, je alebo pravdepodobne bude ovplyvnených. 1. mája 2007 nadobudlo účinnosť zmenené a doplnené nariadenie o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (13), ktoré do istej miery zmierňuje obmedzenia pravidla D + 3 so začiatkom trojročného obdobia od dátumu uzavretia dohody o financovaní. Avšak každé oneskorenie, ktoré nastane po tomto dátume, má stále rovnaký účinok skrátenia času na realizáciu projektu, ako aj času na uzatváranie zmlúv. |
| --- | --- |

24.

Okrem celkového termínu na dokončenie projektu sa musí dodržať aj termín pre uzavretie zmlúv (tzv. pravidlo D + 3) zavedené v nariadeniach o rozpočtových pravidlách z roku 2003 (12). Preto všetky oneskorenia, ktoré nastanú po dátume rozhodnutia o financovaní, napr. počas verejnej súťaže na hlavnú technickú pomoc alebo počas úvodnej fázy projektu, skracujú čas na uzavretie zmlúv o zhotovení prác, zmlúv o dodaní tovaru alebo zmlúv o poskytnutí služieb. Niekoľko projektov, ktoré boli navrhnuté po nadobudnutí účinnosti tohto pravidla, je alebo pravdepodobne bude ovplyvnených. 1. mája 2007 nadobudlo účinnosť zmenené a doplnené nariadenie o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (13), ktoré do istej miery zmierňuje obmedzenia pravidla D + 3 so začiatkom trojročného obdobia od dátumu uzavretia dohody o financovaní. Avšak každé oneskorenie, ktoré nastane po tomto dátume, má stále rovnaký účinok skrátenia času na realizáciu projektu, ako aj času na uzatváranie zmlúv.

| 25. | Technicky je možné začať verejnú súťaž skôr, napr. pred uzavretím dohody o financovaní alebo dokonca pred rozhodnutím o financovaní. V takomto prípade sa musí oznámenie o verejnej súťaži zverejniť s „odkladacou doložkou“ (14). To by pomohlo skrátiť čas, ktorý uplynie od podpísania dohody o financovaní do začiatku projektových činností. Uplatnenie tejto doložky je v skutočnosti stanovené, aspoň pre štáty AKT, v jednej z príloh k Dohode o partnerstve medzi štátmi AKT a EÚ (dohoda z Cotonou z 23. júna 2000) „s cieľom zabezpečiť, aby sa projekty začali realizovať včas“ (15). |
| --- | --- |

25.

Technicky je možné začať verejnú súťaž skôr, napr. pred uzavretím dohody o financovaní alebo dokonca pred rozhodnutím o financovaní. V takomto prípade sa musí oznámenie o verejnej súťaži zverejniť s „odkladacou doložkou“ (14). To by pomohlo skrátiť čas, ktorý uplynie od podpísania dohody o financovaní do začiatku projektových činností. Uplatnenie tejto doložky je v skutočnosti stanovené, aspoň pre štáty AKT, v jednej z príloh k Dohode o partnerstve medzi štátmi AKT a EÚ (dohoda z Cotonou z 23. júna 2000) „s cieľom zabezpečiť, aby sa projekty začali realizovať včas“ (15).

| 26. | Podľa interných usmernení Komisie pre verejné obstarávanie sa dá využiť táto možnosť len vo výnimočných prípadoch (bez toho, aby bolo uvedené, kedy to je). Komisia zastáva názor, že hrozí zrušenie verejných súťaží a v prípade, že to bude často, môže dôjsť k zníženiu záujmu potenciálnych poskytovateľov služieb o projekty, ktoré bude Komisia financovať v budúcnosti. Odkladacia doložka sa preto používa len zriedka. Riziko, že sa projekt úplne zruší po ukončení prípravy a po rozhodnutí o financovaní, je v praxi nízke. Komisia by mala v usmerneniach objasniť, za akých okolností a podmienok možno odkladaciu doložku využiť.

  Rámček 4Príklad skráteného času na realizáciu projektu v dôsledku oneskoreníRozvoj ľudských zdrojov v zdravotníctve – UgandaZmluva o technickej pomoci bola uzavretá v septembri 2003, približne 18 mesiacov po podpísaní dohody o financovaní, a o 2 mesiace neskôr prišli prví odborníci. Verejná súťaž trvala tak dlho z viacerých príčin, napr. presun zdravotníckych škôl z ministerstva zdravotníctva na ministerstvo školstva a vnútorné zmeny prebiehajúce v tom čase na delegácii (odchod zamestnancov, prenesenie právomocí, presun portfólií). Hoci bola doba implementácie dohody o financovaní päť rokov a doba plnenia zmluvy o technickej pomoci štyri roky, pre dvadsaťmesačné oneskorenie na začiatku projektu ostali len tri roky a tri mesiace na jeho realizáciu. |
| --- | --- |

26.

Podľa interných usmernení Komisie pre verejné obstarávanie sa dá využiť táto možnosť len vo výnimočných prípadoch (bez toho, aby bolo uvedené, kedy to je). Komisia zastáva názor, že hrozí zrušenie verejných súťaží a v prípade, že to bude často, môže dôjsť k zníženiu záujmu potenciálnych poskytovateľov služieb o projekty, ktoré bude Komisia financovať v budúcnosti. Odkladacia doložka sa preto používa len zriedka. Riziko, že sa projekt úplne zruší po ukončení prípravy a po rozhodnutí o financovaní, je v praxi nízke. Komisia by mala v usmerneniach objasniť, za akých okolností a podmienok možno odkladaciu doložku využiť.

Rámček 4Príklad skráteného času na realizáciu projektu v dôsledku oneskoreníRozvoj ľudských zdrojov v zdravotníctve – UgandaZmluva o technickej pomoci bola uzavretá v septembri 2003, približne 18 mesiacov po podpísaní dohody o financovaní, a o 2 mesiace neskôr prišli prví odborníci. Verejná súťaž trvala tak dlho z viacerých príčin, napr. presun zdravotníckych škôl z ministerstva zdravotníctva na ministerstvo školstva a vnútorné zmeny prebiehajúce v tom čase na delegácii (odchod zamestnancov, prenesenie právomocí, presun portfólií). Hoci bola doba implementácie dohody o financovaní päť rokov a doba plnenia zmluvy o technickej pomoci štyri roky, pre dvadsaťmesačné oneskorenie na začiatku projektu ostali len tri roky a tri mesiace na jeho realizáciu.

Časté nahrádzanie odborníkov po uzavretí zmluvy

| 27. | V tretine kontrolovaných zmlúv konzultačné spoločnosti takmer okamžite po uzavretí zmluvy na poskytnutie technických poradcov oznámili Komisii, že hlavní odborníci už nie sú k dispozícii. V niektorých prípadoch k tomu došlo pre oneskorené vyhodnotenie verejnej súťaže a uzavretie zmluvy o technickej pomoci, čo znamenalo, že odborníci už neboli viazaní, aby boli k dispozícii (16). V iných prípadoch neboli odborníci k dispozícii v rámci doby platnosti. Najčastejšie udávanou príčinou boli zdravotné problémy. Existuje riziko, že spoločnosti úmyselne navrhujú odborníkov s dobrým životopisom, aby získali zákazku, hoci vedia, že odborníci nebudú môcť nastúpiť na plnenie úlohy. Vo všetkých prípadoch hľadanie náhradníkov spôsobilo oneskorené začatie projektu.

  Rámček 5Príklad nahradenia odborníka po uzavretí zmluvyPo efektívnej verejnej súťaži konzorcium niekoľkých organizácií získalo zmluvu o technickej pomoci hlavne vďaka silným stránkam navrhovaného vedúceho tímu. Tento vedúci tímu však nikdy nezačal vykonávať svoje povinnosti, pretože bol stiahnutý krátko po uzavretí zmluvy, keďže sa zistilo, že je náchylný na chorobu, ktorá sa v danej krajine vyskytuje. Táto skutočnosť však mala byť známa skôr. Jeho náhradník prišiel na miesto projektu takmer o tri mesiace neskôr. |
| --- | --- |

27.

V tretine kontrolovaných zmlúv konzultačné spoločnosti takmer okamžite po uzavretí zmluvy na poskytnutie technických poradcov oznámili Komisii, že hlavní odborníci už nie sú k dispozícii. V niektorých prípadoch k tomu došlo pre oneskorené vyhodnotenie verejnej súťaže a uzavretie zmluvy o technickej pomoci, čo znamenalo, že odborníci už neboli viazaní, aby boli k dispozícii (16). V iných prípadoch neboli odborníci k dispozícii v rámci doby platnosti. Najčastejšie udávanou príčinou boli zdravotné problémy. Existuje riziko, že spoločnosti úmyselne navrhujú odborníkov s dobrým životopisom, aby získali zákazku, hoci vedia, že odborníci nebudú môcť nastúpiť na plnenie úlohy. Vo všetkých prípadoch hľadanie náhradníkov spôsobilo oneskorené začatie projektu.

Rámček 5Príklad nahradenia odborníka po uzavretí zmluvyPo efektívnej verejnej súťaži konzorcium niekoľkých organizácií získalo zmluvu o technickej pomoci hlavne vďaka silným stránkam navrhovaného vedúceho tímu. Tento vedúci tímu však nikdy nezačal vykonávať svoje povinnosti, pretože bol stiahnutý krátko po uzavretí zmluvy, keďže sa zistilo, že je náchylný na chorobu, ktorá sa v danej krajine vyskytuje. Táto skutočnosť však mala byť známa skôr. Jeho náhradník prišiel na miesto projektu takmer o tri mesiace neskôr.

Neprimerané kritériá výberu technickej pomoci

| 28. | Pravidelné sťahovanie kľúčových odborníkov nastoľuje otázku, či sú kritériá používané na hodnotenie návrhov technickej pomoci primerané (17). Najdôležitejším samostatným kritériom, ktoré sa používa pri technickom hodnotení verejných súťaží na zmluvy o poskytovaní služieb, je životopis navrhovaných dlhodobých odborníkov, a najmä vedúceho tímu. Pohovory s odborníkmi sa organizujú len niekedy. Ostatné potenciálne ukazovatele technickej kvality sa neberú do úvahy, napr. celková kapacita spoločnosti prípadne skúsenosť Komisie so spoločnosťou alebo s navrhovanými odborníkmi v predchádzajúcich zmluvách financovaných Komisiou. |
| --- | --- |

28.

Pravidelné sťahovanie kľúčových odborníkov nastoľuje otázku, či sú kritériá používané na hodnotenie návrhov technickej pomoci primerané (17). Najdôležitejším samostatným kritériom, ktoré sa používa pri technickom hodnotení verejných súťaží na zmluvy o poskytovaní služieb, je životopis navrhovaných dlhodobých odborníkov, a najmä vedúceho tímu. Pohovory s odborníkmi sa organizujú len niekedy. Ostatné potenciálne ukazovatele technickej kvality sa neberú do úvahy, napr. celková kapacita spoločnosti prípadne skúsenosť Komisie so spoločnosťou alebo s navrhovanými odborníkmi v predchádzajúcich zmluvách financovaných Komisiou.

Obmedzené možnosti pri verejnom obstarávaní

| 29. | Pri nábore odborníkov na realizáciu projektov rozvoja kapacít sú obmedzené možnosti ich výberu z rôznych zdrojov. V zásade existujú dva spôsoby náboru odborníkov, t. j. prostredníctvom systému rámcových zmlúv (18) alebo prostredníctvom užšej medzinárodnej verejnej súťaže na služby (pozri bod 22). |
| --- | --- |

29.

Pri nábore odborníkov na realizáciu projektov rozvoja kapacít sú obmedzené možnosti ich výberu z rôznych zdrojov. V zásade existujú dva spôsoby náboru odborníkov, t. j. prostredníctvom systému rámcových zmlúv (18) alebo prostredníctvom užšej medzinárodnej verejnej súťaže na služby (pozri bod 22).

| 30. | V oboch prípadoch konzultačná firma podpíše zmluvu, na základe ktorej sa najmú odborníci. V niektorých odborných oblastiach ako správa verejných financií alebo verejná správa by sa dali nájsť odborníci s lepšou kvalifikáciou v iných typoch organizácií, povedzme v štátnej správe členských štátov, napr. pri správe verejných financií v štátnej pokladnici, na ministerstve financií alebo v centrálnej banke. K niečomu podobnému dochádza pri „twinningových“ projektoch v predvstupových krajinách. V prípade, že sú potrebné veľmi špecifické miestne odborné znalosti, ani jeden z týchto dvoch postupov v praxi nevedie k získaniu technických odborných znalostí na miestnom alebo regionálnom trhu. |
| --- | --- |

30.

V oboch prípadoch konzultačná firma podpíše zmluvu, na základe ktorej sa najmú odborníci. V niektorých odborných oblastiach ako správa verejných financií alebo verejná správa by sa dali nájsť odborníci s lepšou kvalifikáciou v iných typoch organizácií, povedzme v štátnej správe členských štátov, napr. pri správe verejných financií v štátnej pokladnici, na ministerstve financií alebo v centrálnej banke. K niečomu podobnému dochádza pri „twinningových“ projektoch v predvstupových krajinách. V prípade, že sú potrebné veľmi špecifické miestne odborné znalosti, ani jeden z týchto dvoch postupov v praxi nevedie k získaniu technických odborných znalostí na miestnom alebo regionálnom trhu.

Neefektívne využitie technickej pomoci

| 31. | Následkom rozdielnosti úloh prideľovaných medzinárodným odborníkom sa títo odborníci nevyužívali vždy efektívne. Hoci sa odborníci vyberajú na základe technických odborných znalostí, Komisia od nich taktiež očakáva, aby sa podieľali na riadení a finančnej kontrole projektov. Podľa súčasného nariadenia o rozpočtových pravidlách vedúci tímu medzinárodnej technickej pomoci už nie je spoluriaditeľom projektu so spoločným podpisovým právom, ako to bolo podľa predchádzajúceho nariadenia o rozpočtových pravidlách. V praxi však vedúci tímu nielen overuje, ale aj pripravuje plány projektových prác a rozpočty, správy, súťažnú dokumentáciu, návrhy zmlúv a návrhy platieb z projektového účtu. V niektorých prípadoch tieto administratívne povinnosti zabrali neprimerane veľa času, čím sa znížil čas, ktorý mohol odborník (odborníci) využiť na technické činnosti rozvoja kapacít. Vedie to taktiež k istej nejednoznačnosti ohľadom zodpovednosti odborníkov, t. j. či sa zodpovedá prijímateľskej inštitúcii alebo delegácii, čo komplikuje ich úlohy a môže ohroziť atmosféru dôvery medzi odborníkmi a miestnou protistranou. |
| --- | --- |

31.

Následkom rozdielnosti úloh prideľovaných medzinárodným odborníkom sa títo odborníci nevyužívali vždy efektívne. Hoci sa odborníci vyberajú na základe technických odborných znalostí, Komisia od nich taktiež očakáva, aby sa podieľali na riadení a finančnej kontrole projektov. Podľa súčasného nariadenia o rozpočtových pravidlách vedúci tímu medzinárodnej technickej pomoci už nie je spoluriaditeľom projektu so spoločným podpisovým právom, ako to bolo podľa predchádzajúceho nariadenia o rozpočtových pravidlách. V praxi však vedúci tímu nielen overuje, ale aj pripravuje plány projektových prác a rozpočty, správy, súťažnú dokumentáciu, návrhy zmlúv a návrhy platieb z projektového účtu. V niektorých prípadoch tieto administratívne povinnosti zabrali neprimerane veľa času, čím sa znížil čas, ktorý mohol odborník (odborníci) využiť na technické činnosti rozvoja kapacít. Vedie to taktiež k istej nejednoznačnosti ohľadom zodpovednosti odborníkov, t. j. či sa zodpovedá prijímateľskej inštitúcii alebo delegácii, čo komplikuje ich úlohy a môže ohroziť atmosféru dôvery medzi odborníkmi a miestnou protistranou.

Odlišná koordinácia darcov v jednotlivých krajinách

| 32. | Stupeň koordinácie programov rozvoja kapacít je v jednotlivých krajinách značne odlišný. V niektorých krajinách ide o výmenu informácií v obmedzenom rozsahu, v iných o prepracovanejšie systémy odvetvových prípadne tematických pracovných skupín, v ktorých sa stretávajú všetci aktívni partneri a ktoré sú vysoko koordinované, pričom Komisia je v tomto ohľade zvyčajne jedným z najaktívnejších prispievateľov. Ak sa stanovil program pomoci zo všeobecného rozpočtu alebo program podpory odvetvovej politiky, koordinácia bola lepšie organizovaná a intenzívnejšia. Avšak aj v týchto prípadoch bola technická pomoc často poskytnutá prostredníctvom samostatných projektov, pričom každý darca uplatnil svoje vlastné postupy. |
| --- | --- |

32.

Stupeň koordinácie programov rozvoja kapacít je v jednotlivých krajinách značne odlišný. V niektorých krajinách ide o výmenu informácií v obmedzenom rozsahu, v iných o prepracovanejšie systémy odvetvových prípadne tematických pracovných skupín, v ktorých sa stretávajú všetci aktívni partneri a ktoré sú vysoko koordinované, pričom Komisia je v tomto ohľade zvyčajne jedným z najaktívnejších prispievateľov. Ak sa stanovil program pomoci zo všeobecného rozpočtu alebo program podpory odvetvovej politiky, koordinácia bola lepšie organizovaná a intenzívnejšia. Avšak aj v týchto prípadoch bola technická pomoc často poskytnutá prostredníctvom samostatných projektov, pričom každý darca uplatnil svoje vlastné postupy.

Vykonávacie opatrenia zatiaľ nie sú v prospech zapojenia miestnych inštitúcií

| 33. | Útvary realizácie projektov (alebo útvary na podporu projektov) sa vo väčšine štátov stále zriaďujú ako dočasné štruktúry na trvanie projektu a paralelne k existujúcej vnútroštátnej správe, hoci v niektorých prípadoch sú už viac integrované do štandardnej inštitucionálnej štruktúry správy prijímateľskej krajiny. Ani v jednej krajine sa verejné obstarávanie a platby súvisiace s technickou pomocou financovanou Komisiou neriadili národnými systémami a postupmi, pretože ich Komisia považovala za nespoľahlivé a nedostatočne transparentné. Niektoré z týchto krajín (t. j. Benin, Čad, Maroko, Sierra Leone, Uganda a Vietnam) sú však príjemcami rozpočtovej pomoci financovanej Komisiou, zatiaľ čo výdavky finančných prostriedkov podliehajú podľa pravidla vnútroštátnym finančným postupom. To je príkladom nekonzistentného prístupu Komisie k využívaniu systémov správy verejných financií a systémov verejného obstarávania prijímateľských krajín v rámci rôznych nástrojov pomoci. |
| --- | --- |

33.

Útvary realizácie projektov (alebo útvary na podporu projektov) sa vo väčšine štátov stále zriaďujú ako dočasné štruktúry na trvanie projektu a paralelne k existujúcej vnútroštátnej správe, hoci v niektorých prípadoch sú už viac integrované do štandardnej inštitucionálnej štruktúry správy prijímateľskej krajiny. Ani v jednej krajine sa verejné obstarávanie a platby súvisiace s technickou pomocou financovanou Komisiou neriadili národnými systémami a postupmi, pretože ich Komisia považovala za nespoľahlivé a nedostatočne transparentné. Niektoré z týchto krajín (t. j. Benin, Čad, Maroko, Sierra Leone, Uganda a Vietnam) sú však príjemcami rozpočtovej pomoci financovanej Komisiou, zatiaľ čo výdavky finančných prostriedkov podliehajú podľa pravidla vnútroštátnym finančným postupom. To je príkladom nekonzistentného prístupu Komisie k využívaniu systémov správy verejných financií a systémov verejného obstarávania prijímateľských krajín v rámci rôznych nástrojov pomoci.

| 34. | V rámci Parížskeho vyhlásenia (pozri bod 5) sa darcovia zaviazali zosúladiť svoju podporu so stratégiami rozvoja, inštitúciami a postupmi partnerských krajín. Niektoré z týchto záväzkov sa priamo týkajú rozvoja kapacít. V tomto kontexte Európska únia sformulovala pre seba v troch oblastiach ešte prísnejšie ciele, t. j. poskytovať každú pomoc pri budovaní kapacít prostredníctvom koordinovaných programov s častejším využívaním opatrení s viacerými darcami; nasmerovať 50 % medzištátnej podpory prostredníctvom systémov danej krajiny a predísť zakladaniu nových útvarov realizácie projektov. Vzhľadom na návrhy väčšiny súčasných projektov rozvoja kapacít je cieľ Komisie splniť svoje záväzky z Parížskeho vyhlásenia náročný. |
| --- | --- |

34.

V rámci Parížskeho vyhlásenia (pozri bod 5) sa darcovia zaviazali zosúladiť svoju podporu so stratégiami rozvoja, inštitúciami a postupmi partnerských krajín. Niektoré z týchto záväzkov sa priamo týkajú rozvoja kapacít. V tomto kontexte Európska únia sformulovala pre seba v troch oblastiach ešte prísnejšie ciele, t. j. poskytovať každú pomoc pri budovaní kapacít prostredníctvom koordinovaných programov s častejším využívaním opatrení s viacerými darcami; nasmerovať 50 % medzištátnej podpory prostredníctvom systémov danej krajiny a predísť zakladaniu nových útvarov realizácie projektov. Vzhľadom na návrhy väčšiny súčasných projektov rozvoja kapacít je cieľ Komisie splniť svoje záväzky z Parížskeho vyhlásenia náročný.

Monitorujú a hodnotia sa činnosti technickej pomoci a výkonnosť primerane?

| 35. | Kvalita a včasnosť podávania správ odborníkmi boli vo všeobecnosti uspokojivé a zamestnanci delegácií monitorujú projekty väčšinou aktívne. Okrem toho sú zavedené dva hlavné systémy na externé monitorovanie a hodnotenie projektov:






  a) | monitorovací systém orientovaný na výsledky (z angl. Results-Oriented Monitoring system – ROM), ktorý realizujú konzultanti pod vedením Komisie; |
| --- | --- | --- |

35.

Kvalita a včasnosť podávania správ odborníkmi boli vo všeobecnosti uspokojivé a zamestnanci delegácií monitorujú projekty väčšinou aktívne. Okrem toho sú zavedené dva hlavné systémy na externé monitorovanie a hodnotenie projektov:

a)

monitorovací systém orientovaný na výsledky (z angl. Results-Oriented Monitoring system – ROM), ktorý realizujú konzultanti pod vedením Komisie;

| b) | hodnotenie projektu v polovici obdobia, ktoré je stanovené v dohode o financovaní projektu a ktoré vykonávajú konzultanti vybraní prípadne schválení Komisiou a partnerskou krajinou. |
| --- | --- |

b)

hodnotenie projektu v polovici obdobia, ktoré je stanovené v dohode o financovaní projektu a ktoré vykonávajú konzultanti vybraní prípadne schválení Komisiou a partnerskou krajinou.

| 36. | Oba systémy sa používajú pravidelne. V niektorých prípadoch konzultanti systému ROM kontrolovali projekty krátko po začiatku činností, takže mohli zhodnotiť len návrh projektu a nie účinnosť či efektívnosť jeho realizácie alebo výsledkov. |
| --- | --- |

36.

Oba systémy sa používajú pravidelne. V niektorých prípadoch konzultanti systému ROM kontrolovali projekty krátko po začiatku činností, takže mohli zhodnotiť len návrh projektu a nie účinnosť či efektívnosť jeho realizácie alebo výsledkov.

| 37. | Systém ROM je dobrým nástrojom najmä preto, že jeho súčasťou sú pravidelné kontroly projektov v priebehu ich realizácie. Dvor audítorov však v niekoľkých prípadoch zistil, že bodové hodnotenie projektov bolo nerealistické alebo neprimerané, prípadne bolo bodové hodnotenie tohto istého projektu pri následnej kontrole nekonzistentné. Môže to byť ovplyvnené skutočnosťou, že tieto kontroly sú nevyhnutne veľmi krátke (pre veľký počet projektov), ako aj častou výmenou zamestnancov, ktorí monitorovanie vykonávajú. |
| --- | --- |

37.

Systém ROM je dobrým nástrojom najmä preto, že jeho súčasťou sú pravidelné kontroly projektov v priebehu ich realizácie. Dvor audítorov však v niekoľkých prípadoch zistil, že bodové hodnotenie projektov bolo nerealistické alebo neprimerané, prípadne bolo bodové hodnotenie tohto istého projektu pri následnej kontrole nekonzistentné. Môže to byť ovplyvnené skutočnosťou, že tieto kontroly sú nevyhnutne veľmi krátke (pre veľký počet projektov), ako aj častou výmenou zamestnancov, ktorí monitorovanie vykonávajú.

| 38. | Hodnotenie v polovici obdobia sa vykonáva pri väčšine projektov a vo všeobecnosti sa považuje za veľmi užitočný nástroj, ktorý poskytuje vyvážený a objektívny pohľad na projekt. Delegácie často využívajú odporúčania z tohto hodnotenia pri rozhodovaní o zmene, zmene zamerania alebo rozšírení projektov. Pri súčasnom trende znižovať čas realizácie projektov je však čoraz ťažšie naplánovať hodnotenie v polovici obdobia tak, aby sa ponechalo dostatok času na rozpracovanie projektu a zároveň dostatok času na zapracovanie a využitie odporúčaní. |
| --- | --- |

38.

Hodnotenie v polovici obdobia sa vykonáva pri väčšine projektov a vo všeobecnosti sa považuje za veľmi užitočný nástroj, ktorý poskytuje vyvážený a objektívny pohľad na projekt. Delegácie často využívajú odporúčania z tohto hodnotenia pri rozhodovaní o zmene, zmene zamerania alebo rozšírení projektov. Pri súčasnom trende znižovať čas realizácie projektov je však čoraz ťažšie naplánovať hodnotenie v polovici obdobia tak, aby sa ponechalo dostatok času na rozpracovanie projektu a zároveň dostatok času na zapracovanie a využitie odporúčaní.

| 39. | Spoločnosti a odborníci nehodnotia výkonnosť technickej pomoci systematicky. Všetky hodnotenia zo strany delegácie alebo miestneho prijímateľa či miestneho verejného obstarávateľa (v prípade ERF) sa vykonávajú ad hoc a neformálne. Komisia nemá žiadny systém, ktorý by umožnil zdieľať aspoň tieto informácie. Keďže neexistuje primeraný informačný systém riadenia technickej pomoci, pri nových rozhodnutiach o verejnom obstarávaní technickej pomoci nie je možné využiť cenné skúsenosti získané v minulosti pri spolupráci s niektorými firmami alebo odborníkmi. |
| --- | --- |

39.

Spoločnosti a odborníci nehodnotia výkonnosť technickej pomoci systematicky. Všetky hodnotenia zo strany delegácie alebo miestneho prijímateľa či miestneho verejného obstarávateľa (v prípade ERF) sa vykonávajú ad hoc a neformálne. Komisia nemá žiadny systém, ktorý by umožnil zdieľať aspoň tieto informácie. Keďže neexistuje primeraný informačný systém riadenia technickej pomoci, pri nových rozhodnutiach o verejnom obstarávaní technickej pomoci nie je možné využiť cenné skúsenosti získané v minulosti pri spolupráci s niektorými firmami alebo odborníkmi.

Sú činnosti technickej pomoci účinné z hľadiska rozvoja kapacít?

Prínos technickej pomoci je uspokojivý, avšak úspech projektov nemožno zaručiť

| 40. | Konečné alebo pravdepodobné výsledky 32 kontrolovaných projektov sa značne odlišujú (pozri prílohu II). Desať projektov sa nachádzalo v príliš skorej fáze realizácie, takže nebolo možné predpokladať ich pravdepodobné výsledky. Pokiaľ ide o zvyšné projekty:






  — | jedna tretina projektov úspešne dosiahla alebo pravdepodobne dosiahne stanovené ciele (pozri rámček 6), |
| --- | --- | --- |

40.

Konečné alebo pravdepodobné výsledky 32 kontrolovaných projektov sa značne odlišujú (pozri prílohu II). Desať projektov sa nachádzalo v príliš skorej fáze realizácie, takže nebolo možné predpokladať ich pravdepodobné výsledky. Pokiaľ ide o zvyšné projekty:

—

jedna tretina projektov úspešne dosiahla alebo pravdepodobne dosiahne stanovené ciele (pozri rámček 6),

| — | pri jednej tretine projektov sa vyskytli problémy a projekty dosiahli alebo pravdepodobne dosiahnu len časť cieľov (pozri rámček 7), |
| --- | --- |

—

pri jednej tretine projektov sa vyskytli problémy a projekty dosiahli alebo pravdepodobne dosiahnu len časť cieľov (pozri rámček 7),

| — | pri jednej tretine projektov sa vyskytli závažné problémy a projekty dosiahli alebo pravdepodobne dosiahnu len veľmi málo stanovených cieľov (pozri rámček 8). |
| --- | --- |

—

pri jednej tretine projektov sa vyskytli závažné problémy a projekty dosiahli alebo pravdepodobne dosiahnu len veľmi málo stanovených cieľov (pozri rámček 8).

Rámček 6Príklad úspešného projektuPodpora pri decentralizácii v BenineCieľom projektu bolo vytvoriť na samosprávnej úrovni administratívne kapacity na poskytovanie vyššej úrovne verejných služieb obyvateľstvu.Pri projekte sa uplatnil inovatívny prístup, pri ktorom jeden medzinárodný odborník zodpovedajúci za riadenie a koordináciu činností na ústrednej úrovni spolupracoval s veľkým tímom miestnych odborníkov, ktorí mali špecifické vedomosti a poskytli podporu na miestnej úrovni. Medzinárodný odborník musel na začiatku zaškoliť miestne tímy, aby sa zabezpečil jednotný prístup a štandardné nástroje. Súčasťou návrhu projektu boli jasné ciele a ukazovatele výkonnosti, hoci na začiatku neboli vyčíslené. Odborník sa zmobilizoval do šiestich mesiacov od podpísania dohody o financovaní. Po začatí projektu odborník vylepšil logický rámec a zaviedol databázu na monitorovanie a hodnotenie projektu. Napriek náročným podmienkam – nedostatočná politická podpora pri procese decentralizácie – projekt dosiahol väčšinu cieľov. Komisia, ktorá sa zameriava na dlhodobý rozvoj v tejto oblasti, pripravila druhú fázu tohto projektu s cieľom podporiť realizáciu plánov rozvoja samospráv a zvýšiť kapacitu kontrolných inštitúcií.

| 41. | Keďže je technická pomoc hlavným vstupom, ktorý sa využíva pri projektoch rozvoja kapacít, jej kvalita výrazne ovplyvňuje výsledky projektov. Prijímateľské inštitúcie a delegácie boli väčšinou s výkonom odborníkov spokojné. Hoci približne v polovici kontrolovaných projektov došlo k nahradeniu odborníkov, bolo to zvyčajne pre charakterové odlišnosti, ale niekedy aj pre nedostatočnú výkonnosť. Len v malom počte prípadov bol nevýkonný celý tím odborníkov a musel sa nahradiť. Dobrá kvalita technickej pomoci však nevedie nevyhnutne k úspechu projektu, na ktorého výsledok majú rozhodujúci vplyv iné faktory. |
| --- | --- |

41.

Keďže je technická pomoc hlavným vstupom, ktorý sa využíva pri projektoch rozvoja kapacít, jej kvalita výrazne ovplyvňuje výsledky projektov. Prijímateľské inštitúcie a delegácie boli väčšinou s výkonom odborníkov spokojné. Hoci približne v polovici kontrolovaných projektov došlo k nahradeniu odborníkov, bolo to zvyčajne pre charakterové odlišnosti, ale niekedy aj pre nedostatočnú výkonnosť. Len v malom počte prípadov bol nevýkonný celý tím odborníkov a musel sa nahradiť. Dobrá kvalita technickej pomoci však nevedie nevyhnutne k úspechu projektu, na ktorého výsledok majú rozhodujúci vplyv iné faktory.

| 42. | Vo veľkej väčšine projektov bol nedostatočný čas realizácie hlavným faktorom, ktorý prispel k tomu, že projekty nedosiahli ciele v termíne stanovenom v dohode o financovaní. Trvanie mnohých z týchto projektov sa predĺžilo alebo sa predĺži, čím by sa mali dosiahnuť ďalšie ciele. Predĺženie času však samo o sebe nestačí na zabezpečenie úspešného dokončenia projektov. Medzi ostatné dôležité faktory, ktoré ovplyvňujú účinnosť projektov, patria inštitucionálne prostredie v prijímateľských krajinách a stupeň zapojenia prijímateľských inštitúcií do prípravy a realizácie projektov. Z kontrolovaných krajín boli tieto faktory zväčša pozitívne vo Vietname a Ugande, menej pozitívne v Alžírsku a Benine a nevyhovujúce v Angole. Odlišnosti v kapacitách a zapojení miestnych inštitúcií dobre vysvetľujú rozdiely v dosiahnutých alebo očakávaných výsledkoch projektov, ktoré Dvor audítorov v týchto krajinách skontroloval. Napriek tomu, že Komisia nemá kontrolu nad niektorými z týchto faktorov, mala by ich lepšie predpokladať.

  Rámček 7Príklad projektu s čiastočnými výsledkami a neistou udržateľnosťouŠkolenia pre učiteľov základných škôl – AngolaNedostatočná príprava projektu a oneskorenia viedli k upusteniu od polovice plánovaných činností. V dôsledku toho projekt nedosiahol všetky ciele, pretože sú funkčné len 4 školiace strediská oproti 16 plánovaným a vyškolených bolo 11 000 učiteľov oproti pôvodnému cieľu 14 250 učiteľov. Vláda Angoly nedodržala záväzok financovať tieto provinčné školiace strediská. Infraštruktúra týchto stredísk bola bez tried, vody či elektriny absolútne neprimeraná. Kurzy museli prebiehať v základných školách a vyučovanie detí zas na ihrisku. Učitelia boli vo všeobecnosti spokojní s poskytnutým školením, ministerstvo školstva im však zatiaľ neposlalo oficiálne osvedčenia, a preto zatiaľ neboli povýšení ani sa im nezvýšil plat. Systém na zaznamenávanie štatistických údajov sa nainštaloval, bol však nefunkčný. Ostatné zariadenia poskytnuté pri projekte nefungovali pre nedostatočnú údržbu a chýbajúce náhradné diely.


  Rámček 8Príklad projektu s neuspokojivými výsledkamiProgram podpory zdravotníctva – Sierra LeoneProjekt bol navrhnutý za náročných okolností koncom deväťdesiatych rokov, keď bola bezpečnostná situácia ešte veľmi nestabilná. Vzhľadom na túto ťažkú situáciu a zložitosť procesu decentralizácie boli ciele projektu príliš ambiciózne. Oneskorenie pri nábore odborníkov a ich neprimeraný výkon, ako aj nedostatočné zapojenie sa ministerstva zdravotníctva, ktoré neposkytlo požadovaných miestnych zamestnancov, závažne ovplyvnili projektové činnosti. V dôsledku toho projekt ani zďaleka nedosiahol stanovené ciele. Koncom roku 2006 oddelenia Komisie pripravovali dodatok k dohode o financovaní s cieľom zrušiť záväzky vo výške 13 mil. EUR (z pôvodného príspevku vo výške 28 mil. EUR) a predĺžiť projekt o dva a pol roka v snahe dokončiť časť dvoch úspešnejších zložiek projektu, t. j. základnej zdravotnej starostlivosti na decentralizovanej úrovni a farmaceutickej zložky. |
| --- | --- |

42.

Vo veľkej väčšine projektov bol nedostatočný čas realizácie hlavným faktorom, ktorý prispel k tomu, že projekty nedosiahli ciele v termíne stanovenom v dohode o financovaní. Trvanie mnohých z týchto projektov sa predĺžilo alebo sa predĺži, čím by sa mali dosiahnuť ďalšie ciele. Predĺženie času však samo o sebe nestačí na zabezpečenie úspešného dokončenia projektov. Medzi ostatné dôležité faktory, ktoré ovplyvňujú účinnosť projektov, patria inštitucionálne prostredie v prijímateľských krajinách a stupeň zapojenia prijímateľských inštitúcií do prípravy a realizácie projektov. Z kontrolovaných krajín boli tieto faktory zväčša pozitívne vo Vietname a Ugande, menej pozitívne v Alžírsku a Benine a nevyhovujúce v Angole. Odlišnosti v kapacitách a zapojení miestnych inštitúcií dobre vysvetľujú rozdiely v dosiahnutých alebo očakávaných výsledkoch projektov, ktoré Dvor audítorov v týchto krajinách skontroloval. Napriek tomu, že Komisia nemá kontrolu nad niektorými z týchto faktorov, mala by ich lepšie predpokladať.

Rámček 7Príklad projektu s čiastočnými výsledkami a neistou udržateľnosťouŠkolenia pre učiteľov základných škôl – AngolaNedostatočná príprava projektu a oneskorenia viedli k upusteniu od polovice plánovaných činností. V dôsledku toho projekt nedosiahol všetky ciele, pretože sú funkčné len 4 školiace strediská oproti 16 plánovaným a vyškolených bolo 11 000 učiteľov oproti pôvodnému cieľu 14 250 učiteľov. Vláda Angoly nedodržala záväzok financovať tieto provinčné školiace strediská. Infraštruktúra týchto stredísk bola bez tried, vody či elektriny absolútne neprimeraná. Kurzy museli prebiehať v základných školách a vyučovanie detí zas na ihrisku. Učitelia boli vo všeobecnosti spokojní s poskytnutým školením, ministerstvo školstva im však zatiaľ neposlalo oficiálne osvedčenia, a preto zatiaľ neboli povýšení ani sa im nezvýšil plat. Systém na zaznamenávanie štatistických údajov sa nainštaloval, bol však nefunkčný. Ostatné zariadenia poskytnuté pri projekte nefungovali pre nedostatočnú údržbu a chýbajúce náhradné diely.

Rámček 8Príklad projektu s neuspokojivými výsledkamiProgram podpory zdravotníctva – Sierra LeoneProjekt bol navrhnutý za náročných okolností koncom deväťdesiatych rokov, keď bola bezpečnostná situácia ešte veľmi nestabilná. Vzhľadom na túto ťažkú situáciu a zložitosť procesu decentralizácie boli ciele projektu príliš ambiciózne. Oneskorenie pri nábore odborníkov a ich neprimeraný výkon, ako aj nedostatočné zapojenie sa ministerstva zdravotníctva, ktoré neposkytlo požadovaných miestnych zamestnancov, závažne ovplyvnili projektové činnosti. V dôsledku toho projekt ani zďaleka nedosiahol stanovené ciele. Koncom roku 2006 oddelenia Komisie pripravovali dodatok k dohode o financovaní s cieľom zrušiť záväzky vo výške 13 mil. EUR (z pôvodného príspevku vo výške 28 mil. EUR) a predĺžiť projekt o dva a pol roka v snahe dokončiť časť dvoch úspešnejších zložiek projektu, t. j. základnej zdravotnej starostlivosti na decentralizovanej úrovni a farmaceutickej zložky.

Neistá udržateľnosť

| 43. | Perspektíva udržateľnosti výsledkov projektov t. j. že každé zlepšenie kapacity bude trvalé, je v mnohých prípadoch neistá (pozri prílohu II). Neprimeraná dĺžka realizácie mnohých projektov spôsobila veľký tlak na čo najrýchlejšie dokončenie projektových činností a nevytvorili sa správne podmienky na postupné stiahnutie vonkajšej pomoci z projektu. Udržateľnosť projektov bude závisieť od záväzku a schopnosti prijímateľských vlád a inštitúcií pokračovať v podpore rozvoja a zavedenia reforiem fungovania služieb ústrednej štátnej správy a verejnej správy vo všeobecnosti po ukončení podpory zo strany Komisie. Okrem politickej vôle, ktorá je potrebná na pokračovanie tejto podpory, sú tu aj finančné dôsledky vo forme zvýšených nákladov krytých zo štátneho alebo miestneho rozpočtu. V mnohých kontrolovaných krajinách to výrazne zvyšuje pochybnosti o pokračovaní mnohých reforiem a procesov rozvoja kapacít bez ďalšej technickej prípadne finančnej pomoci. |
| --- | --- |

43.

Perspektíva udržateľnosti výsledkov projektov t. j. že každé zlepšenie kapacity bude trvalé, je v mnohých prípadoch neistá (pozri prílohu II). Neprimeraná dĺžka realizácie mnohých projektov spôsobila veľký tlak na čo najrýchlejšie dokončenie projektových činností a nevytvorili sa správne podmienky na postupné stiahnutie vonkajšej pomoci z projektu. Udržateľnosť projektov bude závisieť od záväzku a schopnosti prijímateľských vlád a inštitúcií pokračovať v podpore rozvoja a zavedenia reforiem fungovania služieb ústrednej štátnej správy a verejnej správy vo všeobecnosti po ukončení podpory zo strany Komisie. Okrem politickej vôle, ktorá je potrebná na pokračovanie tejto podpory, sú tu aj finančné dôsledky vo forme zvýšených nákladov krytých zo štátneho alebo miestneho rozpočtu. V mnohých kontrolovaných krajinách to výrazne zvyšuje pochybnosti o pokračovaní mnohých reforiem a procesov rozvoja kapacít bez ďalšej technickej prípadne finančnej pomoci.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

Má Komisia dobrú stratégiu rozvoja inštitucionálnych kapacít vrátane možného využitia technickej pomoci?

| 44. | Hoci je budovanie inštitucionálnych kapacít jednou z hlavných zložiek rozvojovej politiky Európskeho spoločenstva v boji proti chudobe, Komisia nezaradila do národných strategických dokumentov celkové hodnotenie nedostatkov inštitucionálnych kapacít v jednotlivých krajinách, nestanovila prioritné potreby, ani nevyužíva tieto informácie pri výbere cieľových odvetví podpory ES. Komisia taktiež nemá usmernenia, akú úlohu by technická pomoc mala hrať v tomto kontexte (body 9 až 12).

  Odporúčanie 1Komisia by mala v národných strategických dokumentoch komplexne a štruktúrovane zanalyzovať súčasné nedostatky inštitucionálnych kapacít a potreby rozvoja kapacít.Odporúčanie 2Komisia by mala vypracovať usmernenia k technickej pomoci, v ktorých sa bude definovať jej úloha v oblasti rozvoja kapacít a ktoré poskytnú náležitý prístup a nástroje, kedy a ako sa má využívať. |
| --- | --- |

44.

Hoci je budovanie inštitucionálnych kapacít jednou z hlavných zložiek rozvojovej politiky Európskeho spoločenstva v boji proti chudobe, Komisia nezaradila do národných strategických dokumentov celkové hodnotenie nedostatkov inštitucionálnych kapacít v jednotlivých krajinách, nestanovila prioritné potreby, ani nevyužíva tieto informácie pri výbere cieľových odvetví podpory ES. Komisia taktiež nemá usmernenia, akú úlohu by technická pomoc mala hrať v tomto kontexte (body 9 až 12).

Odporúčanie 1Komisia by mala v národných strategických dokumentoch komplexne a štruktúrovane zanalyzovať súčasné nedostatky inštitucionálnych kapacít a potreby rozvoja kapacít.Odporúčanie 2Komisia by mala vypracovať usmernenia k technickej pomoci, v ktorých sa bude definovať jej úloha v oblasti rozvoja kapacít a ktoré poskytnú náležitý prístup a nástroje, kedy a ako sa má využívať.

Sú návrhy činností technickej pomoci v rámci projektov rozvoja kapacít dobré?

| 45. | Na úrovni projektov sú projekty rozvoja kapacít v oblasti technickej pomoci vybrané na podporu väčšinou v súlade so zvyčajne veľmi všeobecnými národnými stratégiami rozvoja príslušných krajín, avšak často v nich chýba podrobné odôvodnenie konkrétnych potrieb technickej pomoci. Ciele projektov sú vzhľadom na krátke termíny často príliš ambiciózne a dostatočne nezohľadňujú nedostatky inštitucionálneho prostredia, v ktorom sa projekty realizujú, stupeň zapojenia miestnych inštitúcií do projektov a záväzky voči navrhovaným inštitucionálnym zmenám, čo sťažuje správne sformulovanie a realizáciu úloh technickej pomoci (body 13 až 17).

  Odporúčanie 3Návrhy projektov rozvoja kapacít by sa mali zdokonaliť podporovaním účinného zapojenia a vedenia národnej zložky procesu, lepším definovaním konkrétnych cieľov rozvoja kapacít a súvisiacich požiadaviek na technickú pomoc, vyhnutím sa príliš zložitým štruktúram realizácie projektov, stanovením realistickejších cieľov a plánovaním dlhšieho obdobia na realizáciu projektov. |
| --- | --- |

45.

Na úrovni projektov sú projekty rozvoja kapacít v oblasti technickej pomoci vybrané na podporu väčšinou v súlade so zvyčajne veľmi všeobecnými národnými stratégiami rozvoja príslušných krajín, avšak často v nich chýba podrobné odôvodnenie konkrétnych potrieb technickej pomoci. Ciele projektov sú vzhľadom na krátke termíny často príliš ambiciózne a dostatočne nezohľadňujú nedostatky inštitucionálneho prostredia, v ktorom sa projekty realizujú, stupeň zapojenia miestnych inštitúcií do projektov a záväzky voči navrhovaným inštitucionálnym zmenám, čo sťažuje správne sformulovanie a realizáciu úloh technickej pomoci (body 13 až 17).

Odporúčanie 3Návrhy projektov rozvoja kapacít by sa mali zdokonaliť podporovaním účinného zapojenia a vedenia národnej zložky procesu, lepším definovaním konkrétnych cieľov rozvoja kapacít a súvisiacich požiadaviek na technickú pomoc, vyhnutím sa príliš zložitým štruktúram realizácie projektov, stanovením realistickejších cieľov a plánovaním dlhšieho obdobia na realizáciu projektov.

Realizujú sa činnosti technickej pomoci v rámci projektov rozvoja kapacít účinne?

| 46. | Z niekoľkých dôvodov je čas na realizáciu všetkých projektových činností a dosiahnutie cieľov vo väčšine projektov príliš krátky. V mnohých prípadoch to nevyhnutne vedie k predĺženiu projektov. Hlavné problémy, ktoré negatívne ovplyvňujú realizáciu projektov a znižujú účinnosť a efektívnosť technickej pomoci:






  — | dlhá prípravná fáza často spôsobuje, že sú návrhy projektov na začiatku ich realizácie zastaralé (body 19 až 21), |
| --- | --- | --- |

46.

Z niekoľkých dôvodov je čas na realizáciu všetkých projektových činností a dosiahnutie cieľov vo väčšine projektov príliš krátky. V mnohých prípadoch to nevyhnutne vedie k predĺženiu projektov. Hlavné problémy, ktoré negatívne ovplyvňujú realizáciu projektov a znižujú účinnosť a efektívnosť technickej pomoci:

—

dlhá prípravná fáza často spôsobuje, že sú návrhy projektov na začiatku ich realizácie zastaralé (body 19 až 21),

| — | zdĺhavý proces verejného obstarávania technickej pomoci a úvodnej fázy projektov výrazne skracuje čas na ich realizáciu (body 22 až 26), |
| --- | --- |

—

zdĺhavý proces verejného obstarávania technickej pomoci a úvodnej fázy projektov výrazne skracuje čas na ich realizáciu (body 22 až 26),

| — | vybraní odborníci zvyčajne nie sú k dispozícii po uzavretí zmluvy (body 27 až 28), |
| --- | --- |

—

vybraní odborníci zvyčajne nie sú k dispozícii po uzavretí zmluvy (body 27 až 28),

| — | súčasné postupy zadávania verejných zákaziek na technickú pomoc nepodporujú zapojenie vnútroštátnych verejných inštitúcií (body 29 až 30), |
| --- | --- |

—

súčasné postupy zadávania verejných zákaziek na technickú pomoc nepodporujú zapojenie vnútroštátnych verejných inštitúcií (body 29 až 30),

| — | koordinácia darcov je rôzna, avšak v mnohých prípadoch sa technická pomoc stále poskytuje prostredníctvom samostatných, nekoordinovaných projektov a vykonávacie opatrenia nepodporujú zapojenie miestnych inštitúcií do projektov (body 32 až 34). |
| --- | --- |

—

koordinácia darcov je rôzna, avšak v mnohých prípadoch sa technická pomoc stále poskytuje prostredníctvom samostatných, nekoordinovaných projektov a vykonávacie opatrenia nepodporujú zapojenie miestnych inštitúcií do projektov (body 32 až 34).

Odporúčanie 4Mali by sa zrevidovať postupy týkajúce sa prípravnej a úvodnej fázy projektov vrátane verejného obstarávania technickej pomoci s cieľom poskytnúť viac času na realizáciu projektov. Počiatočná fáza by mala byť flexibilnejšia, aby bolo možné v jej priebehu prispôsobiť návrhy projektov prípadne zadávacie podmienky technickej pomoci zmeneným okolnostiam.Odporúčanie 5Mali by sa zrevidovať hodnotiace kritériá verejných súťaží na technickú pomoc tak, aby lepšie odrážali kvalitu a predchádzajúce skúsenosti odborníkov a konzultačných firiem.Odporúčanie 6Pri verejnom obstarávaní by sa mali zvážiť viaceré možnosti, aby sa vybrali najlepšie technické odborné skúsenosti, vrátane odborných skúseností dostupných vo verejných inštitúciách a v prijímateľskej krajine či regióne.Odporúčanie 7V súlade so záväzkami z Parížskeho vyhlásenia by Komisia mala častejšie využívať technickú pomoc prostredníctvom koordinovaných programov, a pokiaľ je to možné, uplatniť vykonávacie opatrenia na podporu zapojenia miestnych inštitúcií do projektov.

Monitorujú a hodnotia sa činnosti technickej pomoci a výkonnosť účinne?

| 47. | Dvor audítorov zistil, že podávanie správ, monitorovanie a hodnotenie činností technickej pomoci je vo väčšine prípadov primerané. Podávanie správ, monitorovanie a hodnotenie projektov sa vykonáva pravidelne a využíva sa na zistenie a riešenie problémov a v prípade potreby na prispôsobenie a zmenu zamerania projektov. Neexistuje však systém, prostredníctvom ktorého by sa hodnotila a zaznamenávala výkonnosť spoločností technickej pomoci alebo odborníkov, ktorý by sa mohol využiť v budúcnosti pri nábore odborníkov alebo technickej pomoci pre projekty financované Komisiou (body 35 až 39).

  Odporúčanie 8Výkonnosť spoločností a odborníkov v oblasti technickej pomoci by sa mala hodnotiť systematicky a mal by sa vyvinúť informačný systém riadenia na zaznamenávanie, podávanie správ a konzultovanie výkonnosti. |
| --- | --- |

47.

Dvor audítorov zistil, že podávanie správ, monitorovanie a hodnotenie činností technickej pomoci je vo väčšine prípadov primerané. Podávanie správ, monitorovanie a hodnotenie projektov sa vykonáva pravidelne a využíva sa na zistenie a riešenie problémov a v prípade potreby na prispôsobenie a zmenu zamerania projektov. Neexistuje však systém, prostredníctvom ktorého by sa hodnotila a zaznamenávala výkonnosť spoločností technickej pomoci alebo odborníkov, ktorý by sa mohol využiť v budúcnosti pri nábore odborníkov alebo technickej pomoci pre projekty financované Komisiou (body 35 až 39).

Odporúčanie 8Výkonnosť spoločností a odborníkov v oblasti technickej pomoci by sa mala hodnotiť systematicky a mal by sa vyvinúť informačný systém riadenia na zaznamenávanie, podávanie správ a konzultovanie výkonnosti.

Sú výsledky činností technickej pomoci uspokojivé z hľadiska rozvoja kapacít?

| 48. | Vzhľadom na náročné politické a inštitucionálne prostredie, v ktorom sa projekty realizujú, možno považovať výsledky projektov rozvoja kapacít, ktoré Komisia financuje, za primerané. Kvalita poskytnutej technickej pomoci bola vo všeobecnosti uspokojivá, avšak iné dôležité faktory znížili účinnosť poskytnutej podpory. Rozvoj kapacít je náročná úloha, ktorá je navyše komplikovaná tým, že súčasné inštitucionálne kapacity sú často nedostatočné a záväzky miestnych orgánov ohľadom inštitucionálnych zmien sa vždy nedodržiavajú, čo sa ukázalo pri mnohých kontrolovaných projektoch. |
| --- | --- |

48.

Vzhľadom na náročné politické a inštitucionálne prostredie, v ktorom sa projekty realizujú, možno považovať výsledky projektov rozvoja kapacít, ktoré Komisia financuje, za primerané. Kvalita poskytnutej technickej pomoci bola vo všeobecnosti uspokojivá, avšak iné dôležité faktory znížili účinnosť poskytnutej podpory. Rozvoj kapacít je náročná úloha, ktorá je navyše komplikovaná tým, že súčasné inštitucionálne kapacity sú často nedostatočné a záväzky miestnych orgánov ohľadom inštitucionálnych zmien sa vždy nedodržiavajú, čo sa ukázalo pri mnohých kontrolovaných projektoch.

Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 17. októbra 2007.

Za Dvor audítorov

Hubert WEBER

predseda

---

(1)  V tejto správe sa pojem „odborník“ používa na označenie rôznych poskytovateľov pomoci.

1

(2)  Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Rozvojová politika Európskeho spoločenstva, 26.4.2000 KOM(2000) 212 v konečnom znení.

2

Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na stretnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie: „Európsky konsenzus o rozvoji“, Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z 22. novembra 2005 (14820/05).

(3)  DAC Network on Governance: The challenge of capacity development: working towards good practice, február 2006. DAC je výbor pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD).

3

DAC Network on Governance: The challenge of capacity development: working towards good practice

(4)  Miléniové rozvojové ciele alebo MRC: pozri www.un.org/millenniumgoals a glosár.

4

(5)  Pozri www.aidharmonization.org a glosár.

5

(6)  Suma je takmer rovnomerne rozdelená medzi ERF (pokrývajúce všetky štáty AKT) a všeobecný rozpočet (pokrývajúci tri hlavné geografické programy na Strednom Východe a v južných stredomorských krajinách, Latinskej Amerike a Ázii).

6

(7)  Zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo prostredníctvom európskych rozvojových fondov.

7

(8)  Týmito 12 krajinami sú: Alžírsko, Angola, Benin, Uganda, Vietnam (všetky boli navštívené), ďalej Čad, Indonézia, Mexiko, Maroko, Nigéria, Peru, Sierra Leone (kontrola dokumentov).

8

(9)  V čase auditu súčasné národné strategické dokumenty pokrývali obdobie rokov 2002 – 2007 (krajiny, ktoré prijímajú pomoc z ERF) alebo 2002 – 2006 (krajiny, ktoré neprijímajú pomoc z ERF). Dvor audítorov preskúmal aj návrhy nových národných strategických dokumentov na obdobie 2007/8 – 2013, ak boli k dispozícii.

9

(10)  Skupiny na podporu kvality sú interné skupiny Komisie, ktoré vykonávajú nezávislé rovnocenné posúdenie opatrení vonkajšej pomoci, ktoré riadi úrad EuropeAid v priebehu ich identifikácie a formulovania.

10

Skupiny na podporu kvality

(11)  Praktická príručka pre postupy uzatvárania zmlúv pre vonkajšie opatrenia ES: medzinárodná užšia verejná súťaž je povinná pri zmluvách o poskytnutí služieb v hodnote od 200 000 EUR.

11

(12)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1), článok 166; a nariadenie o rozpočtových pravidlách uplatňované na deviaty ERF z 27. marca 2003 (Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2003, s. 1), články 53 a 54. Na základe tohto pravidla sa musia zmluvy o zhotovení prác, zmluvy o dodaní tovaru a zmluvy o poskytnutí služieb uzavrieť najneskôr do troch rokov od dátumu, keď Komisia prijala rozhodnutie o financovaní príslušného projektu.

12

(13)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1995/2002 z 13. decembra 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1), článok 100. Nariadenie o rozpočtových pravidlách uplatňovaných na 9. ERF zatiaľ nebolo v tomto ohľade zmenené a doplnené.

13

(14)  To znamená, že udelenie zákazky podlieha uzavretiu dohody o financovaní a poskytnutiu finančných prostriedkov.

14

(15)  Dohoda o partnerstve AKT-EÚ, príloha IV – Implementácia a riadenie, článok 19.

15

(16)  Odborníci musia podpísať vyhlásenie, že budú k dispozícii počas platnosti ponuky, čo je zvyčajne 90 dní.

16

(17)  Podľa usmernení Komisie sa technickým aspektom (t. j. „kvalite“) služieb pripisuje pri celkovom hodnotení „váha“ 80 %. Finančný aspekt neurčuje pri kombinovanom hodnotení len zvyšných 20 % váhy, ale aj skutočnosť, že všetky ponuky by mali spĺňať limit disponibilného rozpočtu.

17

(18)  Keďže sa krátkodobé zmluvy o poskytovaní služieb využívajú často v priebehu projektového cyklu, Komisia zaviedla na základe medzinárodnej verejnej súťaže tzv. rámcové zmluvy. Ide o všeobecné zmluvy, v ktorých sú stanovené základné podmienky (napr. trvanie, predmet, ceny a podmienky plnenia) pre udelenie konkrétnych, jednotlivých zmlúv, ktoré sa požadujú v priebehu daného obdobia.

18

---

PRÍLOHA I

ZOZNAM KONTROLOVANÝCH PROJEKTOV A PROGRAMOV

| (EUR) |
| --- |
| | Výška projektu | Výška technickej pomoci |
| NAVŠTÍVENÉ KRAJINY |
| Alžírsko |
| Program podpory reformy telekomunikácií a poštových služieb a rozvoja informačnej spoločnosti (PTT) | 17 000 000 | 13 750 742 |
| Program modernizácie a podpory administratívnych reforiem (MARA) | 25 000 000 | 10 899 900 |
| Program podpory reformy školstva (školstvo) | 17 000 000 | 8 997 400 |
| Podpora reformy súdnictva v Alžírsku (súdnictvo) | 15 000 000 | 6 175 960 |
| Angola |
| Školenia pre učiteľov základných škôl | 6 000 000 | 950 000 |
| Program podpory zdravotníctva | 25 000 000 | 7 150 000 |
| Podpora národnému štatistickému úradu | 1 900 000 | 475 000 |
| Posilnenie plánovania a rozpočtového procesu | 13 500 000 | 6 500 000 |
| Benin |
| Podpora sektoru zdravotníctva | 10 200 000 | 2 160 000 |
| Program podpory začatia samospráv – PRODECOM | 8 850 000 | 4 681 900 |
| Podpora integrovaného programu posilnenia právneho a súdneho systému | 12 150 000 | 1 394 630 |
| Uganda |
| Podpora úradu národného povoľujúceho úradníka (NPÚ) | 1 725 000 | 1 725 000 |
| Rozpočtová podpora na zmiernenie chudoby IV (len zložka technickej pomoci) | 1 190 000 | 921 540 |
| Rozvoj ľudských zdrojov v zdravotníctve | 17 000 000 | 2 874 844 |
| Technická pomoc útvaru zriadenia cestnej agentúry | 1 999 500 | 1 746 788 |
| Vietnam |
| Európsky program technickej pomoci pre Vietnam (ETV2) | 11 034 800 | 5 850 560 |
| Podpora modernizácie riadenia školstva (SREM) | 12 000 000 | 2 979 620 |
| Projekt inštitucionálnej podpory (ISP) | 8 000 000 | 2 549 100 |
| Podporný úver na zníženie chudoby 3 (PRSC3) (len zložka technickej pomoci) | 4 500 000 | 4 100 000 |
| NENAVŠTÍVENÉ KRAJINY |
| Indonézia |
| Program na podporu obchodu | 8 500 000 | 5 488 682 |
| Mexiko |
| Posilnenie a modernizácia súdnej správy v Mexiku | 4 600 000 | 2 071 825 |
| Podpora dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Mexikom (PROTLCUEM) (príspevok EÚ) | 8 000 000 | 4 249 580 |
| Maroko |
| Modernizácia súdnictva (príspevok EÚ) | 27 671 000 | 4 634 720 |
| Podpora vykonávania asociačnej dohody (PAAA) – fáza I | 5 000 000 | 5 000 000 |
| Nigéria |
| Projekt rozvoja kapacít v oblasti riadenia hospodárstva (EMCAP) | 12 000 000 | 939 300 |
| Podpora reformy inštitucionálneho programu (SRIP) | 27 600 000 | 10 780 409 |
| Peru |
| Podpora systému odborného vzdelávania a školenia v Peru (APROLAB) | 6 000 000 | 1 200 000 |
| Program na podporu reformy peruánskeho systému súdnictva (JUSPER) | 12 000 000 | 1 400 000 |
| Sierra Leone |
| Inštitucionálna podpora ministerstva financií | 4 500 000 | 1 262 016 |
| Program podpory zdravotníctva (HSSP) | 28 000 000 | 7 533 000 |
| Čad |
| Podpora politiky v oblasti zdravotníctva | 42 084 965 | 9 757 541 |
| Program rozpočtovej podpory na zníženie chudoby a podporu ekonomického rastu (2003 – 2006) (len zložka technickej pomoci) | 4 000 000 | 4 000 000 |
| Spolu | 399 005 265 | 144 200 057 |
| Pozn.: Pri programoch rozpočtovej podpory sa pri výške projektu berie do úvahy len zložka technickej pomoci. |

(EUR)

Výška projektu

Výška technickej pomoci

NAVŠTÍVENÉ KRAJINY

Alžírsko

Program podpory reformy telekomunikácií a poštových služieb a rozvoja informačnej spoločnosti (PTT)

17 000 000

13 750 742

Program modernizácie a podpory administratívnych reforiem (MARA)

25 000 000

10 899 900

Program podpory reformy školstva (školstvo)

17 000 000

8 997 400

Podpora reformy súdnictva v Alžírsku (súdnictvo)

15 000 000

6 175 960

Angola

Školenia pre učiteľov základných škôl

6 000 000

950 000

Program podpory zdravotníctva

25 000 000

7 150 000

Podpora národnému štatistickému úradu

1 900 000

475 000

Posilnenie plánovania a rozpočtového procesu

13 500 000

6 500 000

Benin

Podpora sektoru zdravotníctva

10 200 000

2 160 000

Program podpory začatia samospráv – PRODECOM

8 850 000

4 681 900

Podpora integrovaného programu posilnenia právneho a súdneho systému

12 150 000

1 394 630

Uganda

Podpora úradu národného povoľujúceho úradníka (NPÚ)

1 725 000

1 725 000

Rozpočtová podpora na zmiernenie chudoby IV (len zložka technickej pomoci)

1 190 000

921 540

Rozvoj ľudských zdrojov v zdravotníctve

17 000 000

2 874 844

Technická pomoc útvaru zriadenia cestnej agentúry

1 999 500

1 746 788

Vietnam

Európsky program technickej pomoci pre Vietnam (ETV2)

11 034 800

5 850 560

Podpora modernizácie riadenia školstva (SREM)

12 000 000

2 979 620

Projekt inštitucionálnej podpory (ISP)

8 000 000

2 549 100

Podporný úver na zníženie chudoby 3 (PRSC3) (len zložka technickej pomoci)

4 500 000

4 100 000

NENAVŠTÍVENÉ KRAJINY

Indonézia

Program na podporu obchodu

8 500 000

5 488 682

Mexiko

Posilnenie a modernizácia súdnej správy v Mexiku

4 600 000

2 071 825

Podpora dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Mexikom (PROTLCUEM) (príspevok EÚ)

8 000 000

4 249 580

Maroko

Modernizácia súdnictva (príspevok EÚ)

27 671 000

4 634 720

Podpora vykonávania asociačnej dohody (PAAA) – fáza I

5 000 000

5 000 000

Nigéria

Projekt rozvoja kapacít v oblasti riadenia hospodárstva (EMCAP)

12 000 000

939 300

Podpora reformy inštitucionálneho programu (SRIP)

27 600 000

10 780 409

Peru

Podpora systému odborného vzdelávania a školenia v Peru (APROLAB)

6 000 000

1 200 000

Program na podporu reformy peruánskeho systému súdnictva (JUSPER)

12 000 000

1 400 000

Sierra Leone

Inštitucionálna podpora ministerstva financií

4 500 000

1 262 016

Program podpory zdravotníctva (HSSP)

28 000 000

7 533 000

Čad

Podpora politiky v oblasti zdravotníctva

42 084 965

9 757 541

Program rozpočtovej podpory na zníženie chudoby a podporu ekonomického rastu (2003 – 2006) (len zložka technickej pomoci)

4 000 000

4 000 000

Spolu

399 005 265

144 200 057

Pozn.: Pri programoch rozpočtovej podpory sa pri výške projektu berie do úvahy len zložka technickej pomoci.

---

PRÍLOHA II

ÚČINNOSŤ A PERSPEKTÍVA UDRŽATEĽNOSTI KONTROLOVANÝCH PROJEKTOV A PROGRAMOV

| | Účinnosť | Perspektíva udržateľnosti |
| --- | --- | --- |
| Úspešný | Čiastočne úspešný | Neúspešný | Priskoro | Dobrá | Neistá | Pochybná | Priskoro |
| NAVŠTÍVENÉ KRAJINY |
| Alžírsko |
| Program podpory reformy telekomunikácií a poštových služieb a rozvoja informačnej spoločnosti (PTT) | | × | | | | × | | |
| Program modernizácie a podpory administratívnych reforiem (MARA) | | | | × | | | | × |
| Program podpory reformy školstva (školstvo) | | | | × | | | | × |
| Podpora reformy súdnictva v Alžírsku (súdnictvo) | | | | × | | | | × |
| Angola |
| Školenia pre učiteľov základných škôl | | × | | | | × | | |
| Program podpory zdravotníctva | | × | | | | × | | |
| Podpora národnému štatistickému úradu | | | × | | | | | × |
| Posilnenie plánovania a rozpočtového procesu | | | | × | | | | × |
| Benin |
| Podpora sektoru zdravotníctva | × | | | | | × | | |
| Program podpory začatia samospráv – PRODECOM | × | | | | | × | | |
| Podpora integrovaného programu posilnenia právneho a súdneho systému | | | | × | | | × | |
| Uganda |
| Podpora úradu národného povoľujúceho úradníka (NPÚ) | × | | | | | × | | |
| Rozpočtová podpora na zmiernenie chudoby IV (len zložka technickej pomoci) | × | | | | × | | | |
| Rozvoj ľudských zdrojov v zdravotníctve | | × | | | | × | | |
| Technická pomoc útvaru zriadenia cestnej agentúry | | × | | | | × | | |
| Vietnam |
| Európsky program technickej pomoci pre Vietnam (ETV2) | | | | × | × | | | |
| Podpora modernizácie riadenia školstva (SREM) | | | | × | | × | | |
| Projekt inštitucionálnej podpory (ISP) | | | | × | | | | × |
| Podporný úver na zníženie chudoby 3 (PRSC3) (len zložka technickej pomoci) | | | × | | | × | | |
| NENAVŠTÍVENÉ KRAJINY |
| Indonézia |
| Program na podporu obchodu | × | | | | × | | | |
| Mexiko |
| Posilnenie a modernizácia súdnej správy v Mexiku | | × | | | | × | | |
| Podpora dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Mexikom (PROTLCUEM) (príspevok EÚ) | | | | × | | | | × |
| Maroko |
| Modernizácia súdnictva (príspevok EÚ) | | | × | | | | | × |
| Podpora vykonávania asociačnej dohody (PAAA) – fáza I | × | | | | × | | | |
| Nigéria |
| Projekt rozvoja kapacít v oblasti riadenia hospodárstva (EMCAP) | | × | | | | | × | |
| Podpora reformy inštitucionálneho programu (SRIP) | | | | × | | | | × |
| Peru |
| Podpora systému odborného vzdelávania a školenia v Peru (APROLAB) | | | × | | | | | × |
| Program na podporu reformy peruánskeho systému súdnictva (JUSPER) | | | × | | | × | | |
| Sierra Leone |
| Inštitucionálna podpora ministerstva financií | × | | | | | × | | |
| Program podpory zdravotníctva (HSSP) | | | × | | | | × | |
| Čad |
| Podpora politiky v oblasti zdravotníctva | | | × | | | × | | |
| Program rozpočtovej podpory na zníženie chudoby a podporu ekonomického rastu (2003 – 2006) (len zložka technickej pomoci) | | × | | | | × | | |
| Spolu | 7 | 8 | 7 | 10 | 4 | 15 | 3 | 10 |

Účinnosť

Perspektíva udržateľnosti

Úspešný

Čiastočne úspešný

Neúspešný

Priskoro

Dobrá

Neistá

Pochybná

Priskoro

NAVŠTÍVENÉ KRAJINY

Alžírsko

Program podpory reformy telekomunikácií a poštových služieb a rozvoja informačnej spoločnosti (PTT)

×

×

Program modernizácie a podpory administratívnych reforiem (MARA)

×

×

Program podpory reformy školstva (školstvo)

×

×

Podpora reformy súdnictva v Alžírsku (súdnictvo)

×

×

Angola

Školenia pre učiteľov základných škôl

×

×

Program podpory zdravotníctva

×

×

Podpora národnému štatistickému úradu

×

×

Posilnenie plánovania a rozpočtového procesu

×

×

Benin

Podpora sektoru zdravotníctva

×

×

Program podpory začatia samospráv – PRODECOM

×

×

Podpora integrovaného programu posilnenia právneho a súdneho systému

×

×

Uganda

Podpora úradu národného povoľujúceho úradníka (NPÚ)

×

×

Rozpočtová podpora na zmiernenie chudoby IV (len zložka technickej pomoci)

×

×

Rozvoj ľudských zdrojov v zdravotníctve

×

×

Technická pomoc útvaru zriadenia cestnej agentúry

×

×

Vietnam

Európsky program technickej pomoci pre Vietnam (ETV2)

×

×

Podpora modernizácie riadenia školstva (SREM)

×

×

Projekt inštitucionálnej podpory (ISP)

×

×

Podporný úver na zníženie chudoby 3 (PRSC3) (len zložka technickej pomoci)

×

×

NENAVŠTÍVENÉ KRAJINY

Indonézia

Program na podporu obchodu

×

×

Mexiko

Posilnenie a modernizácia súdnej správy v Mexiku

×

×

Podpora dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Mexikom (PROTLCUEM) (príspevok EÚ)

×

×

Maroko

Modernizácia súdnictva (príspevok EÚ)

×

×

Podpora vykonávania asociačnej dohody (PAAA) – fáza I

×

×

Nigéria

Projekt rozvoja kapacít v oblasti riadenia hospodárstva (EMCAP)

×

×

Podpora reformy inštitucionálneho programu (SRIP)

×

×

Peru

Podpora systému odborného vzdelávania a školenia v Peru (APROLAB)

×

×

Program na podporu reformy peruánskeho systému súdnictva (JUSPER)

×

×

Sierra Leone

Inštitucionálna podpora ministerstva financií

×

×

Program podpory zdravotníctva (HSSP)

×

×

Čad

Podpora politiky v oblasti zdravotníctva

×

×

Program rozpočtovej podpory na zníženie chudoby a podporu ekonomického rastu (2003 – 2006) (len zložka technickej pomoci)

×

×

Spolu

7

8

7

10

4

15

3

10

---

ODPOVEDE KOMISIE

ZHRNUTIE

| I. | V posledných 3 – 4 rokoch myslenie v oblasti rozvoja kapacít a technickej pomoci významne pokročilo (v súlade s diskusiou o účinnosti pomoci) a v rokoch 2005 a 2006 bolo medzi darcami postupne dohodnutých niekoľko osvedčených postupov v týchto oblastiach. Toto nové myslenie bolo formálne uznané Parížskym vyhlásením, ktoré obsahuje viaceré záväzky v tejto oblasti. Výsledky prvého monitorovania DAC parížskych ukazovateľov (správa z júla 2007) svedčia o tom, že reforma technickej pomoci je zložitým a dlhodobým procesom, náročným pre všetkých darcov, v ktorom partnerské vlády taktiež plnia kľúčovú úlohu. |
| --- | --- |

I.

V posledných 3 – 4 rokoch myslenie v oblasti rozvoja kapacít a technickej pomoci významne pokročilo (v súlade s diskusiou o účinnosti pomoci) a v rokoch 2005 a 2006 bolo medzi darcami postupne dohodnutých niekoľko osvedčených postupov v týchto oblastiach. Toto nové myslenie bolo formálne uznané Parížskym vyhlásením, ktoré obsahuje viaceré záväzky v tejto oblasti. Výsledky prvého monitorovania DAC parížskych ukazovateľov (správa z júla 2007) svedčia o tom, že reforma technickej pomoci je zložitým a dlhodobým procesom, náročným pre všetkých darcov, v ktorom partnerské vlády taktiež plnia kľúčovú úlohu.

| III. | Analýza krajín vo všetkých národných strategických dokumentoch (NSD) poskytuje dostatočné informácie pre prípravu stratégie reakcie a pre výber cieľových odvetví, v ktorých ide o inštitucionálne aspekty, najmä v ktorých sa predpokladá odvetvový prístup, alebo v ktorých je rozvoj kapacít hlavnou oblasťou intervencie Komisie. Otázky rozvoja kapacít a technickej pomoci sú predmetom rôznych usmernení. Využitie technickej pomoci v rámci budovania inštitucionálnych kapacít musí byť vymedzené flexibilným spôsobom tak, aby bola zohľadnená skutočnosť, že osvedčené postupy vlád pre vonkajšiu aj miestnu technickú pomoc sa veľmi líšia v jednotlivých odvetviach a v jednotlivých krajinách. |
| --- | --- |

III.

Analýza krajín vo všetkých národných strategických dokumentoch (NSD) poskytuje dostatočné informácie pre prípravu stratégie reakcie a pre výber cieľových odvetví, v ktorých ide o inštitucionálne aspekty, najmä v ktorých sa predpokladá odvetvový prístup, alebo v ktorých je rozvoj kapacít hlavnou oblasťou intervencie Komisie. Otázky rozvoja kapacít a technickej pomoci sú predmetom rôznych usmernení. Využitie technickej pomoci v rámci budovania inštitucionálnych kapacít musí byť vymedzené flexibilným spôsobom tak, aby bola zohľadnená skutočnosť, že osvedčené postupy vlád pre vonkajšiu aj miestnu technickú pomoc sa veľmi líšia v jednotlivých odvetviach a v jednotlivých krajinách.

| IV. | Komisia kladie osobitný dôraz na kvalitu návrhu projektu a má systém na zabezpečenie kvality návrhu projektu; na úrovni identifikácie a na úrovni formulovania návrhu. Tento systém bol plne vyvinutý v roku 2005. Väčšina kontrolovaných projektov v tejto správe bola pripravená predtým.
  Jedným z hlavných cieľov systému je zachytenie problémov počas prípravy projektu, vrátane stanovenia cieľov a posúdenia existujúceho inštitucionálneho prostredia a stupňa zapojenia miestnych inštitúcií do projektov. |
| --- | --- |

IV.

Komisia kladie osobitný dôraz na kvalitu návrhu projektu a má systém na zabezpečenie kvality návrhu projektu; na úrovni identifikácie a na úrovni formulovania návrhu. Tento systém bol plne vyvinutý v roku 2005. Väčšina kontrolovaných projektov v tejto správe bola pripravená predtým.

Jedným z hlavných cieľov systému je zachytenie problémov počas prípravy projektu, vrátane stanovenia cieľov a posúdenia existujúceho inštitucionálneho prostredia a stupňa zapojenia miestnych inštitúcií do projektov.

| V. | Pokiaľ ide o koordináciu darcov, stanovisko Dvora audítorov je možné akceptovať v prípade kontrolovaných projektov. Počas niekoľkých predchádzajúcich rokov sa Komisia pravidelne zaoberala touto otázkou a jedným z hlavných najnovších výsledkov je prijatie Parížskeho vyhlásenia v marci 2005.
  Využitie koordinovanej technickej pomoci závisí aj od ďalších politík a postupov darcu a od vedenia partnerskej vlády. Komisia bude naďalej podporovať túto spoluprácu a zároveň zohľadní, že do týchto procesov zasahuje viacero činiteľov. |
| --- | --- |

V.

Pokiaľ ide o koordináciu darcov, stanovisko Dvora audítorov je možné akceptovať v prípade kontrolovaných projektov. Počas niekoľkých predchádzajúcich rokov sa Komisia pravidelne zaoberala touto otázkou a jedným z hlavných najnovších výsledkov je prijatie Parížskeho vyhlásenia v marci 2005.

Využitie koordinovanej technickej pomoci závisí aj od ďalších politík a postupov darcu a od vedenia partnerskej vlády. Komisia bude naďalej podporovať túto spoluprácu a zároveň zohľadní, že do týchto procesov zasahuje viacero činiteľov.

| VI. | Výkonnosť technickej pomoci je monitorovaná počas realizácie projektu a Komisia prijíma potrebné opatrenia, vrátane nahradenia odborníkov v prípadoch, ak táto výkonnosť nie je v súlade so zmluvnými podmienkami. Projektový manažér musí vyplniť „formulár hodnotenia dodávateľa pre zmluvy o poskytovaní služieb financované ES“ pri každej zmluve o poskytovaní služieb a priložiť ho k záverečnej správe. Projektový manažér na základe toho meria výkonnosť dodávateľa a kľúčových odborníkov.
  Pokiaľ ide o zadávanie nových zákaziek, počas predbežného výberu, v ktorom musí uchádzač predložiť referencie z predchádzajúcich zmlúv, sa vykoná analýza technickej kapacity uchádzača vrátane jeho riadiacich skúseností z predchádzajúcich zmlúv. Tým že Komisia uplatňuje objektívne kritériá, dodržuje zásadu rovnakého zaobchádzania s uchádzačmi. Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 28. |
| --- | --- |

VI.

Výkonnosť technickej pomoci je monitorovaná počas realizácie projektu a Komisia prijíma potrebné opatrenia, vrátane nahradenia odborníkov v prípadoch, ak táto výkonnosť nie je v súlade so zmluvnými podmienkami. Projektový manažér musí vyplniť „formulár hodnotenia dodávateľa pre zmluvy o poskytovaní služieb financované ES“ pri každej zmluve o poskytovaní služieb a priložiť ho k záverečnej správe. Projektový manažér na základe toho meria výkonnosť dodávateľa a kľúčových odborníkov.

Pokiaľ ide o zadávanie nových zákaziek, počas predbežného výberu, v ktorom musí uchádzač predložiť referencie z predchádzajúcich zmlúv, sa vykoná analýza technickej kapacity uchádzača vrátane jeho riadiacich skúseností z predchádzajúcich zmlúv. Tým že Komisia uplatňuje objektívne kritériá, dodržuje zásadu rovnakého zaobchádzania s uchádzačmi. Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 28.

| VIII. | V júli 2007 Komisia začala proces rozvoja stratégie so zámerom dosiahnuť ciele účinnosti pomoci pre útvary technickej spolupráce a realizácie projektov. Konzultácie s rôznymi útvarmi Komisie, členskými štátmi EÚ a partnerskými krajinami sú kľúčovým prvkom tejto stratégie.
  Táto stratégia, ako navrhol Dvor audítorov, je v skutočnosti zameraná na rozvoj štruktúrovaného prístupu na základe rozsiahlych konzultácií. Zaoberá sa mnohými otázkami, ktoré Dvor audítorov zdôraznil vo svojej správe, a zváži jeho odporúčania s cieľom zabezpečiť účinnú podporu rozvoja kapacít v súlade s cieľmi EÚ v tejto oblasti. |
| --- | --- |

VIII.

V júli 2007 Komisia začala proces rozvoja stratégie so zámerom dosiahnuť ciele účinnosti pomoci pre útvary technickej spolupráce a realizácie projektov. Konzultácie s rôznymi útvarmi Komisie, členskými štátmi EÚ a partnerskými krajinami sú kľúčovým prvkom tejto stratégie.

Táto stratégia, ako navrhol Dvor audítorov, je v skutočnosti zameraná na rozvoj štruktúrovaného prístupu na základe rozsiahlych konzultácií. Zaoberá sa mnohými otázkami, ktoré Dvor audítorov zdôraznil vo svojej správe, a zváži jeho odporúčania s cieľom zabezpečiť účinnú podporu rozvoja kapacít v súlade s cieľmi EÚ v tejto oblasti.

ÚVOD

| 1. | Komisia zdôrazňuje rastúci význam dialógu o všeobecnej a odvetvovej politike ako „tretí“ typ rozvojovej spolupráce, najmä vzhľadom na podporu odvetvových programov. V tejto súvislosti bude potrebná analýza novej úlohy technickej pomoci a vymedzenie nových potrieb a požiadaviek na technickú pomoc. |
| --- | --- |

1.

Komisia zdôrazňuje rastúci význam dialógu o všeobecnej a odvetvovej politike ako „tretí“ typ rozvojovej spolupráce, najmä vzhľadom na podporu odvetvových programov. V tejto súvislosti bude potrebná analýza novej úlohy technickej pomoci a vymedzenie nových potrieb a požiadaviek na technickú pomoc.

| 5. | Komisia zdôrazňuje význam, ktorý pripisuje iným aspektom budovania kapacít. |
| --- | --- |

5.

Komisia zdôrazňuje význam, ktorý pripisuje iným aspektom budovania kapacít.

| 6. | Podávanie správ prostredníctvom Spoločného informačného systému Relex (Common Relex Information System – CRIS) sa riadi odvetvovými kódmi DAC, ale vyžaduje si neustále zlepšenia v súlade s vývojom potrieb riadenia. Zvažuje sa, či by informačné systémy mali byť modifikované s cieľom umožniť získavanie údajov o zložkách technickej pomoci (v prípadoch, keď je to dôležité). |
| --- | --- |

6.

Podávanie správ prostredníctvom Spoločného informačného systému Relex (Common Relex Information System – CRIS) sa riadi odvetvovými kódmi DAC, ale vyžaduje si neustále zlepšenia v súlade s vývojom potrieb riadenia. Zvažuje sa, či by informačné systémy mali byť modifikované s cieľom umožniť získavanie údajov o zložkách technickej pomoci (v prípadoch, keď je to dôležité).

PRIPOMIENKY

| 10. | V júli 2007 Komisia začala proces rozvoja stratégie so zámerom dosiahnuť ciele účinnosti pomoci pre útvary technickej spolupráce a realizácie projektov. Konzultácie s rôznymi útvarmi Komisie, členskými štátmi EÚ a partnerskými krajinami sú kľúčovým prvkom tejto stratégie.
  Komisia je toho názoru, že analýza krajín vo všetkých národných strategických dokumentoch poskytuje dostatočné informácie pre prípravu stratégie reakcie a pre výber cieľových odvetví, v ktorých je inštitucionálny aspekt zahrnutý, najmä v ktorých sa predpokladá odvetvový prístup, alebo v ktorých je rozvoj kapacít hlavnou oblasťou intervencie Komisie. Prístup Komisie vychádzajúci z rastúceho uvedomenia si dôležitosti rozvoja kapacít spočíva skôr v holistickom prístupe k inštitucionálnym aspektom, ako v uskutočnení predbežnej a systematickej analýzy inštitucionálnych aspektov.
  Okrem toho sú inštitucionálne aspekty ďalej analyzované vo fáze návrhu programu. Napríklad, s cieľom posúdiť oprávnenosť na podporu z rozpočtu vykonáva sa systematicky podrobné hodnotenie systému správy verejných financií. |
| --- | --- |

10.

V júli 2007 Komisia začala proces rozvoja stratégie so zámerom dosiahnuť ciele účinnosti pomoci pre útvary technickej spolupráce a realizácie projektov. Konzultácie s rôznymi útvarmi Komisie, členskými štátmi EÚ a partnerskými krajinami sú kľúčovým prvkom tejto stratégie.

Komisia je toho názoru, že analýza krajín vo všetkých národných strategických dokumentoch poskytuje dostatočné informácie pre prípravu stratégie reakcie a pre výber cieľových odvetví, v ktorých je inštitucionálny aspekt zahrnutý, najmä v ktorých sa predpokladá odvetvový prístup, alebo v ktorých je rozvoj kapacít hlavnou oblasťou intervencie Komisie. Prístup Komisie vychádzajúci z rastúceho uvedomenia si dôležitosti rozvoja kapacít spočíva skôr v holistickom prístupe k inštitucionálnym aspektom, ako v uskutočnení predbežnej a systematickej analýzy inštitucionálnych aspektov.

Okrem toho sú inštitucionálne aspekty ďalej analyzované vo fáze návrhu programu. Napríklad, s cieľom posúdiť oprávnenosť na podporu z rozpočtu vykonáva sa systematicky podrobné hodnotenie systému správy verejných financií.

| 11. | Tento koncepčný dokument bol pôvodne vytvorený s cieľom podporiť inštitucionálne hodnotenie a hodnotenie kapacít na odvetvovej úrovni ako nástroj na zjednodušenie návrhov a realizácie celoodvetvového prístupu. Tento dokument bol vlastne vytvorený s cieľom doplniť usmernenia pre podporu ES odvetvovým programom uverejnené v roku 2003. Jeho obsah môže byť ľahko prispôsobený na využitie pre pododvetvovú/tematickú analýzu a na úrovni projektov. Táto metodika (založená na identifikácii „silnej stránky“ odvetvia) však nemôže byť plne uplatnená na „hodnotenia v celoštátnom meradle“, pretože ide o zložité a citlivé procesy, ktoré si vyžadujú prístupy ad hoc.
  Na základe tohto koncepčného dokumentu Komisia ďalej rozvíja svoju metodiku pre inštitucionálne hodnotenie na odvetvovej úrovni. Nové usmernenia ES pre podporu odvetvových programov (júl 2007) poskytujú ďalšiu pomoc pre túto oblasť. Ďalšie nástroje sa testujú. Komisia organizuje odborné vzdelávanie na tieto témy aj na úrovni krajín. |
| --- | --- |

11.

Tento koncepčný dokument bol pôvodne vytvorený s cieľom podporiť inštitucionálne hodnotenie a hodnotenie kapacít na odvetvovej úrovni ako nástroj na zjednodušenie návrhov a realizácie celoodvetvového prístupu. Tento dokument bol vlastne vytvorený s cieľom doplniť usmernenia pre podporu ES odvetvovým programom uverejnené v roku 2003. Jeho obsah môže byť ľahko prispôsobený na využitie pre pododvetvovú/tematickú analýzu a na úrovni projektov. Táto metodika (založená na identifikácii „silnej stránky“ odvetvia) však nemôže byť plne uplatnená na „hodnotenia v celoštátnom meradle“, pretože ide o zložité a citlivé procesy, ktoré si vyžadujú prístupy ad hoc.

Na základe tohto koncepčného dokumentu Komisia ďalej rozvíja svoju metodiku pre inštitucionálne hodnotenie na odvetvovej úrovni. Nové usmernenia ES pre podporu odvetvových programov (júl 2007) poskytujú ďalšiu pomoc pre túto oblasť. Ďalšie nástroje sa testujú. Komisia organizuje odborné vzdelávanie na tieto témy aj na úrovni krajín.

| 12. | Otázky rozvoja kapacít a technickej pomoci sú predmetom rôznych usmernení, vrátane usmernení pre odvetvovú a rozpočtovú podporu (najnovšie vydané usmernenia pre podporu odvetvových programov – júl 2007 a príručka pre všeobecnú rozpočtovú podporu – január 2007) a osobitné usmernenia pre odvetvia. Príprava súhrnných usmernení pre delegácie o potenciálnej úlohe technickej pomoci v osobitnej a veľmi citlivej oblasti rozvoja inštitucionálnych kapacít je chúlostivou otázkou, ktorá sa musí riešiť flexibilným a kontextovým spôsobom.
  Komisia rozhodla o príprave participatívnej a komplexnej stratégie v súlade s parížskymi záväzkami a cieľmi EÚ. Twinningové projekty nie je možné začať, kým neexistujú primerané štruktúry v štátnych správach prijímateľov a nie je pripravená infraštruktúra. Rozšírenie do iných regiónov je potrebné starostlivo zvážiť s cieľom zabezpečiť primeranú realizáciu a reakciu partnerov EÚ. |
| --- | --- |

12.

Otázky rozvoja kapacít a technickej pomoci sú predmetom rôznych usmernení, vrátane usmernení pre odvetvovú a rozpočtovú podporu (najnovšie vydané usmernenia pre podporu odvetvových programov – júl 2007 a príručka pre všeobecnú rozpočtovú podporu – január 2007) a osobitné usmernenia pre odvetvia. Príprava súhrnných usmernení pre delegácie o potenciálnej úlohe technickej pomoci v osobitnej a veľmi citlivej oblasti rozvoja inštitucionálnych kapacít je chúlostivou otázkou, ktorá sa musí riešiť flexibilným a kontextovým spôsobom.

Komisia rozhodla o príprave participatívnej a komplexnej stratégie v súlade s parížskymi záväzkami a cieľmi EÚ. Twinningové projekty nie je možné začať, kým neexistujú primerané štruktúry v štátnych správach prijímateľov a nie je pripravená infraštruktúra. Rozšírenie do iných regiónov je potrebné starostlivo zvážiť s cieľom zabezpečiť primeranú realizáciu a reakciu partnerov EÚ.

| 15. | Druhá zarážka V najnovšej úprave nariadenia o rozpočtových pravidlách a v jeho vykonávacích predpisoch bolo zavedených niekoľko zlepšení. Medzi inými by mala modifikácia tzv. „pravidla d + 3“ zjednodušiť realizáciu projektov zosúladením zmluvného obdobia so skutočným obdobím trvania projektu.

  Tretia zarážka Zodpovednosť je jedným z pilierov Parížskeho vyhlásenia o účinnosti pomoci. Pre nový cyklus programov je prioritou posilnenie merateľných a výsledkovo orientovaných ukazovateľov.

  Štvrtá zarážka Lepšie hodnotenie otázok inštitucionálnych kapacít bude podporované usmerneniami a odborným vzdelávaním. |
| --- | --- |

15.

Druhá zarážka V najnovšej úprave nariadenia o rozpočtových pravidlách a v jeho vykonávacích predpisoch bolo zavedených niekoľko zlepšení. Medzi inými by mala modifikácia tzv. „pravidla d + 3“ zjednodušiť realizáciu projektov zosúladením zmluvného obdobia so skutočným obdobím trvania projektu.

Tretia zarážka Zodpovednosť je jedným z pilierov Parížskeho vyhlásenia o účinnosti pomoci. Pre nový cyklus programov je prioritou posilnenie merateľných a výsledkovo orientovaných ukazovateľov.

Štvrtá zarážka Lepšie hodnotenie otázok inštitucionálnych kapacít bude podporované usmerneniami a odborným vzdelávaním.

| 16. | Zmluvy na poskytnutie technickej pomoci sa využívajú hlavne vtedy, ak je poskytovateľ služieb vyzvaný, aby zabezpečil poradnú úlohu, riadil alebo dozeral na projekt alebo zabezpečil odborníkov určených v zmluve. Od 1. februára 2006 však bolo rozlišovanie medzi medzinárodnými a miestnymi odborníkmi zrušené.
  Nové usmernenia pre technickú pomoc umožnia lepšiu jednoznačnosť úloh technickej pomoci už od fázy identifikácie a formulovania. |
| --- | --- |

16.

Zmluvy na poskytnutie technickej pomoci sa využívajú hlavne vtedy, ak je poskytovateľ služieb vyzvaný, aby zabezpečil poradnú úlohu, riadil alebo dozeral na projekt alebo zabezpečil odborníkov určených v zmluve. Od 1. februára 2006 však bolo rozlišovanie medzi medzinárodnými a miestnymi odborníkmi zrušené.

Nové usmernenia pre technickú pomoc umožnia lepšiu jednoznačnosť úloh technickej pomoci už od fázy identifikácie a formulovania.

Rámček 1

Prostredníctvo programu podpory zdravotníctva bola naďalej poskytovaná podpora odvetviam, ktoré už boli podporované v rámci predchádzajúceho projektu (7 AKT Angola 35), a to v podmienkach, ktoré sú naďalej veľmi zložité (situácia po ukončení konfliktu, neuspokojivé fungovanie inštitúcií, proces decentralizácie). V počiatočnej správe sa naozaj dospelo k záveru, že ciele stanovené v programe sú príliš ambiciózne. Akčné plány a programové odhady boli v skutočnosti vypracované na základe odporúčaní uvedenej počiatočnej správy. V súčasnosti je program funkčný, užitočný a oceňovaný ústrednými a miestnymi partnermi ministerstva zdravotníctva.

| 17. | Procesy rozvoja kapacít sú vnútorne politickými procesmi, do ktorých zasahujú mnohé národné činitele s potenciálne rozličnými záujmami a programom. Komisia uznáva rozhodujúcu úlohu záväzkov miestnych orgánov pre úspešnú realizáciu ich podpory pri rozvoji kapacít a súhlasí s tým, že hodnotenie záväzkov a „skutočný dopyt“ si zasluhujú osobitnú pozornosť. V tejto súvislosti pokračujú metodické práce s cieľom vyvinúť analytický nástroj určený pre rôzne faktory, ktoré ovplyvňujú skutočné zapojenie a ktoré podporujú realistické hodnotenie národných záväzkov/záujmov. Tento nástroj a tieto prístupy bude potrebné starostlivo pretestovať a postupne uplatňovať a venovať pozornosť politickému aspektu a citlivosti.
  Zároveň má Komisia možnosť v prípade potreby pozastaviť realizáciu dohody o financovaní, ak prijímateľský štát nedodrží niektorý zo svojich záväzkov. |
| --- | --- |

17.

Procesy rozvoja kapacít sú vnútorne politickými procesmi, do ktorých zasahujú mnohé národné činitele s potenciálne rozličnými záujmami a programom. Komisia uznáva rozhodujúcu úlohu záväzkov miestnych orgánov pre úspešnú realizáciu ich podpory pri rozvoji kapacít a súhlasí s tým, že hodnotenie záväzkov a „skutočný dopyt“ si zasluhujú osobitnú pozornosť. V tejto súvislosti pokračujú metodické práce s cieľom vyvinúť analytický nástroj určený pre rôzne faktory, ktoré ovplyvňujú skutočné zapojenie a ktoré podporujú realistické hodnotenie národných záväzkov/záujmov. Tento nástroj a tieto prístupy bude potrebné starostlivo pretestovať a postupne uplatňovať a venovať pozornosť politickému aspektu a citlivosti.

Zároveň má Komisia možnosť v prípade potreby pozastaviť realizáciu dohody o financovaní, ak prijímateľský štát nedodrží niektorý zo svojich záväzkov.

| 19. | Časové trvanie, ktoré uvádza Dvor audítorov, je klasické pri činnostiach spolupráce s akýmkoľvek darcom (Svetová banka, agentúry OSN, agentúry dvojstrannej spolupráce). Väčšinou vyplýva z cyklu projektu. |
| --- | --- |

19.

Časové trvanie, ktoré uvádza Dvor audítorov, je klasické pri činnostiach spolupráce s akýmkoľvek darcom (Svetová banka, agentúry OSN, agentúry dvojstrannej spolupráce). Väčšinou vyplýva z cyklu projektu.

| 20. | Kontrola a aktualizácia sa vo všeobecnosti požadujú v prípade technickej pomoci počas počiatočnej fázy ako súčasť zadávacích podmienok zmluvy. |
| --- | --- |

20.

Kontrola a aktualizácia sa vo všeobecnosti požadujú v prípade technickej pomoci počas počiatočnej fázy ako súčasť zadávacích podmienok zmluvy.

| 21. | Pôvodná matrica logického rámca môže byť niekedy neúplná, alebo môže byť neaktuálna v čase začatia projektu, a preto si vyžaduje revíziu a v prípade potreby zlepšenie a/alebo aktualizáciu počas realizácie projektu. Zmeny dohôd o financovaní a zadávacích podmienok konzultantov sú bežnou praxou. |
| --- | --- |

21.

Pôvodná matrica logického rámca môže byť niekedy neúplná, alebo môže byť neaktuálna v čase začatia projektu, a preto si vyžaduje revíziu a v prípade potreby zlepšenie a/alebo aktualizáciu počas realizácie projektu. Zmeny dohôd o financovaní a zadávacích podmienok konzultantov sú bežnou praxou.

Rámček 3

V súvislosti s oneskoreným začatím Komisia v súčasnosti pracuje na zmene k dohode o financovaní, ktorej cieľom je poskytnúť dostatočný čas na realizáciu projektu a plné prispôsobenie projektu súčasným potrebám Vietnamu. Hodnotenie v polovici obdobia potvrdilo prístup Komisie a podporuje zmenu k dohode o financovaní.

| 22. | Existujú prísne pravidlá týkajúce sa spôsobu zadávania zákaziek. Pomáhajú zabezpečiť, aby boli bez zaujatosti vybraní vhodne kvalifikovaní dodávatelia a aby bol získaný najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou s plnou transparentnosťou potrebnou pri využívaní verejných fondov. Využívanie medzinárodnej užšej verejnej súťaže predpokladajú vykonávacie predpisy nariadenia o rozpočtových pravidlách (rozpočet) a všeobecné nariadenie (ERF) a bežne môže byť ukončená do šiestich alebo siedmich mesiacov. |
| --- | --- |

22.

Existujú prísne pravidlá týkajúce sa spôsobu zadávania zákaziek. Pomáhajú zabezpečiť, aby boli bez zaujatosti vybraní vhodne kvalifikovaní dodávatelia a aby bol získaný najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou s plnou transparentnosťou potrebnou pri využívaní verejných fondov. Využívanie medzinárodnej užšej verejnej súťaže predpokladajú vykonávacie predpisy nariadenia o rozpočtových pravidlách (rozpočet) a všeobecné nariadenie (ERF) a bežne môže byť ukončená do šiestich alebo siedmich mesiacov.

| 24. | Nový dátum začatia podľa pravidla „d + 3“ podľa najnovšej úpravy nariadenia o rozpočtových pravidlách už predstavuje zlepšenie (pozri tiež odpoveď Komisie na bod 15). Pravidlo d + 3 bolo zavedené zákonodarcom v roku 2003 s cieľom nájsť rovnováhu medzi potrebou kontroly doposiaľ nekontrahovaných súm (RAC) a ťažkosťami, ktoré sa môžu vyskytnúť pri riadení zložitých projektov. Malo by tiež byť podnetom pre prijímateľa na realizáciu rozhodnutí o financovaní v kratšom časovom období. |
| --- | --- |

24.

Nový dátum začatia podľa pravidla „d + 3“ podľa najnovšej úpravy nariadenia o rozpočtových pravidlách už predstavuje zlepšenie (pozri tiež odpoveď Komisie na bod 15). Pravidlo d + 3 bolo zavedené zákonodarcom v roku 2003 s cieľom nájsť rovnováhu medzi potrebou kontroly doposiaľ nekontrahovaných súm (RAC) a ťažkosťami, ktoré sa môžu vyskytnúť pri riadení zložitých projektov. Malo by tiež byť podnetom pre prijímateľa na realizáciu rozhodnutí o financovaní v kratšom časovom období.

| 25.–26. | Logika systému pravidiel, ktorým sa riadi všeobecný rozpočet, si vyžaduje rozhodnutie o financovaní Komisie pred pridelením (1) a výzvou na verejnú súťaž alebo na predloženie návrhu. Odchýlka od bežného rozhodovacieho procesu môže byť odôvodnená iba za výnimočných okolností. Pravidlo vyžaduje, aby Komisia nemala kontrolu nad podmienkami, ktoré by odôvodnili odkladaciu doložku.
  Ustanovenia týkajúce sa Európskeho rozvojového fondu stanovujú možnosť uplatňovania odkladacej doložky pre štáty AKT vo všetkých náležite odôvodnených prípadoch a po dohode s Komisiou s cieľom zabezpečiť včasnú realizáciu projektu. Spoločné rozhodnutie Rady AKT/ES č. 2/2002 stanovuje využitie odkladacej doložky vo verejnej súťaži vo výnimočných a náležite odôvodnených prípadoch (pozri bod 5 jeho prílohy). |
| --- | --- |

25.–26.

Logika systému pravidiel, ktorým sa riadi všeobecný rozpočet, si vyžaduje rozhodnutie o financovaní Komisie pred pridelením (1) a výzvou na verejnú súťaž alebo na predloženie návrhu. Odchýlka od bežného rozhodovacieho procesu môže byť odôvodnená iba za výnimočných okolností. Pravidlo vyžaduje, aby Komisia nemala kontrolu nad podmienkami, ktoré by odôvodnili odkladaciu doložku.

Ustanovenia týkajúce sa Európskeho rozvojového fondu stanovujú možnosť uplatňovania odkladacej doložky pre štáty AKT vo všetkých náležite odôvodnených prípadoch a po dohode s Komisiou s cieľom zabezpečiť včasnú realizáciu projektu. Spoločné rozhodnutie Rady AKT/ES č. 2/2002 stanovuje využitie odkladacej doložky vo verejnej súťaži vo výnimočných a náležite odôvodnených prípadoch (pozri bod 5 jeho prílohy).

| 27. | Existujú opatrenia, ktoré je možné využiť v týchto prípadoch, od možnosti zrušenia rozhodnutia o udelení zákazky (ak odvolanie nastúpi pred podpísaním zmluvy) až po možnosť udelenia pokút alebo vylúčenia spoločnosti z účasti na budúcich zmluvách.
  Komisia starostlivo analyzuje každý prípad a v prípade potreby zabezpečuje, aby sa uskutočnilo nahradenie odborníkov ekvivalentnej kvality. |
| --- | --- |

27.

Existujú opatrenia, ktoré je možné využiť v týchto prípadoch, od možnosti zrušenia rozhodnutia o udelení zákazky (ak odvolanie nastúpi pred podpísaním zmluvy) až po možnosť udelenia pokút alebo vylúčenia spoločnosti z účasti na budúcich zmluvách.

Komisia starostlivo analyzuje každý prípad a v prípade potreby zabezpečuje, aby sa uskutočnilo nahradenie odborníkov ekvivalentnej kvality.

Rámček 5

Nahradenie odborníka sa uskutočnilo uspokojivo.

| 28. | Pohovory s vedúcimi tímu sa uskutočňujú systematickejšie v prípade projektov, v ktorých sú potrebné kontakty na vysokej úrovni.
  Analýza technickej kapacity uchádzača, ako aj jeho riadiacich skúseností z predchádzajúcich zmlúv je uskutočnená počas predbežného výberu a vedie k vytvoreniu užšieho zoznamu. Uchádzač je požiadaný o predloženie referencií z predchádzajúcich zmlúv (až do 15). Komisia verifikuje ich uspokojivý výsledok v prípade zmlúv financovaných ES.
  Návrhy kritérií na vyhodnotenie ponúk musia byť vykonané starostlivo, aby nedošlo k zámene s podmienkami účasti. Judikatúra Súdneho dvora upozorňuje na dôležitosť oddeliť hodnotenie z pohľadu podmienok účasti a hodnotenie kritérií na vyhodnotenie ponúk. „Celková kapacita spoločnosti“ je zvyčajne hodnotená v prvej fáze postupu, v ktorej je určené, či je spoločnosť schopná realizovať projekt (podmienky účasti), a nemôže byť hodnotená v druhej fáze postupu, v ktorej je hodnotená kvalita ponuky (kritériá na hodnotenie/vyhodnotenie ponúk). Komisia dodržuje zásadu rovnakého zaobchádzania s uchádzačmi uplatňovaním objektívnych kritérií. |
| --- | --- |

28.

Pohovory s vedúcimi tímu sa uskutočňujú systematickejšie v prípade projektov, v ktorých sú potrebné kontakty na vysokej úrovni.

Analýza technickej kapacity uchádzača, ako aj jeho riadiacich skúseností z predchádzajúcich zmlúv je uskutočnená počas predbežného výberu a vedie k vytvoreniu užšieho zoznamu. Uchádzač je požiadaný o predloženie referencií z predchádzajúcich zmlúv (až do 15). Komisia verifikuje ich uspokojivý výsledok v prípade zmlúv financovaných ES.

Návrhy kritérií na vyhodnotenie ponúk musia byť vykonané starostlivo, aby nedošlo k zámene s podmienkami účasti. Judikatúra Súdneho dvora upozorňuje na dôležitosť oddeliť hodnotenie z pohľadu podmienok účasti a hodnotenie kritérií na vyhodnotenie ponúk. „Celková kapacita spoločnosti“ je zvyčajne hodnotená v prvej fáze postupu, v ktorej je určené, či je spoločnosť schopná realizovať projekt (podmienky účasti), a nemôže byť hodnotená v druhej fáze postupu, v ktorej je hodnotená kvalita ponuky (kritériá na hodnotenie/vyhodnotenie ponúk). Komisia dodržuje zásadu rovnakého zaobchádzania s uchádzačmi uplatňovaním objektívnych kritérií.

| 30. | Pokiaľ ide o účasť verejných inštitúcií (z členských štátov EÚ) na technickej pomoci, existujú dôležité prekážky vo využívaní takejto technickej pomoci, najmä potreba predchádzajúcich odborných skúseností v krajinách s nízkym príjmom (existujú iba v prípade niekoľkých jednotlivcov) a neochota inštitúcií delegovať vysokokvalifikovaných a výkonných zamestnancov do práce v zahraničí.
  Hospodárska súťaž je vo všeobecnosti otvorená pre všetky fyzické a právnické osoby v oprávnených krajinách vrátane štátnych orgánov. Odborníci z členských krajín a miestni odborníci nie sú vylúčení. Uverejnenie oznámení o konaní verejnej súťaže v miestnych médiách je možné.
  Je možné využiť nové spôsoby hľadania vhodných odborníkov, pokiaľ sú v súlade s uplatňovanými pravidlami (nariadenie o rozpočtových pravidlách, vykonávacie predpisy atď.). |
| --- | --- |

30.

Pokiaľ ide o účasť verejných inštitúcií (z členských štátov EÚ) na technickej pomoci, existujú dôležité prekážky vo využívaní takejto technickej pomoci, najmä potreba predchádzajúcich odborných skúseností v krajinách s nízkym príjmom (existujú iba v prípade niekoľkých jednotlivcov) a neochota inštitúcií delegovať vysokokvalifikovaných a výkonných zamestnancov do práce v zahraničí.

Hospodárska súťaž je vo všeobecnosti otvorená pre všetky fyzické a právnické osoby v oprávnených krajinách vrátane štátnych orgánov. Odborníci z členských krajín a miestni odborníci nie sú vylúčení. Uverejnenie oznámení o konaní verejnej súťaže v miestnych médiách je možné.

Je možné využiť nové spôsoby hľadania vhodných odborníkov, pokiaľ sú v súlade s uplatňovanými pravidlami (nariadenie o rozpočtových pravidlách, vykonávacie predpisy atď.).

| 31. | Riadiace schopnosti vedúceho tímu sú dôležité pri organizovaní vstupov technickej pomoci úplným a konzistentným spôsobom a pri zabezpečovaní primeraného monitorovania výkonnosti technickej pomoci.
  Čo sa týka zodpovednosti, dodávateľ sa vždy zodpovedá verejnému obstarávateľovi (ak je zmluva podpísaná na decentralizovanej úrovni riadenia prijímateľskou krajinou, dodávateľ sa vždy zodpovedá príslušnej miestnej inštitúcii; ak bola zmluva uzavretá s Komisiou, bude sa zodpovedať delegácii). Súčasťou štandardných zadávacích podmienok nie je, aby odborníci museli plniť úlohu v riadení a finančnej kontrole projektu.
  Komisia uznáva, že technická pomoc zohráva rôzne úlohy (vrátane administratívnych povinností) a monitoruje túto otázku počas prípravy budúcej stratégie technickej spolupráce s cieľom zabezpečiť väčšiu jednoznačnosť a väčšiu zodpovednosť voči partnerským vládam. |
| --- | --- |

31.

Riadiace schopnosti vedúceho tímu sú dôležité pri organizovaní vstupov technickej pomoci úplným a konzistentným spôsobom a pri zabezpečovaní primeraného monitorovania výkonnosti technickej pomoci.

Čo sa týka zodpovednosti, dodávateľ sa vždy zodpovedá verejnému obstarávateľovi (ak je zmluva podpísaná na decentralizovanej úrovni riadenia prijímateľskou krajinou, dodávateľ sa vždy zodpovedá príslušnej miestnej inštitúcii; ak bola zmluva uzavretá s Komisiou, bude sa zodpovedať delegácii). Súčasťou štandardných zadávacích podmienok nie je, aby odborníci museli plniť úlohu v riadení a finančnej kontrole projektu.

Komisia uznáva, že technická pomoc zohráva rôzne úlohy (vrátane administratívnych povinností) a monitoruje túto otázku počas prípravy budúcej stratégie technickej spolupráce s cieľom zabezpečiť väčšiu jednoznačnosť a väčšiu zodpovednosť voči partnerským vládam.

| 32. | Koordinácia darcov bola pre Komisiu vždy kľúčovou záležitosťou a od roku 2005 boli vyvinuté dôležité snahy s cieľom podporiť v oblasti rozvoja kapacít štruktúrované koordinované činnosti vrátane technickej pomoci. Koordinácia, zbližovanie a vlastnícke vzťahy sú teraz kľúčovými prvkami programu účinnosti pomoci a Komisia prijala rozhodné záväzky s cieľom ďalšieho zlepšenia jeho operatívnosti. Súčasný kontext podporuje koordinovanú technickú pomoc (2). |
| --- | --- |

32.

Koordinácia darcov bola pre Komisiu vždy kľúčovou záležitosťou a od roku 2005 boli vyvinuté dôležité snahy s cieľom podporiť v oblasti rozvoja kapacít štruktúrované koordinované činnosti vrátane technickej pomoci. Koordinácia, zbližovanie a vlastnícke vzťahy sú teraz kľúčovými prvkami programu účinnosti pomoci a Komisia prijala rozhodné záväzky s cieľom ďalšieho zlepšenia jeho operatívnosti. Súčasný kontext podporuje koordinovanú technickú pomoc (2).

| 33. | Program účinnosti pomoci zahŕňa väčšiu integráciu riadenia programov na úrovni miestnych štátnych správ a postupné vyraďovanie jednotiek riadenia projektu. Od roku 2003 všetky útvary realizácie projektov financované ES sú formálne integrované do vnútroštátnych správ:






  — | Technická pomoc financovaná ES sa obstaráva a riadi prostredníctvom postupov ES pre všetky možné zložky/činnosti realizované počas trvania projektu. Vo všetkých krajinách, ktoré využívajú rozpočtovú podporu, rozpočtová podpora existuje zároveň s projektmi financovanými ES. To je tiež odpoveďou na potrebu diverzifikácie nástrojov pomoci a súvisiacich rizík. Rozpočtová podpora sa nevyužíva na financovanie osobitných činností, výdavky sú podmienené dosiahnutím dohodnutých cieľov z hľadiska dosahu a výsledkov. Podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách platby realizuje Komisia prostredníctvom postupov ES. Vnútroštátnym finančným postupom podlieha ďalšie využitie týchto zdrojov (ktoré splynú so štátnym rozpočtom prijímateľskej krajiny a nepredstavujú už zdroje ES). |
| --- | --- | --- |

33.

Program účinnosti pomoci zahŕňa väčšiu integráciu riadenia programov na úrovni miestnych štátnych správ a postupné vyraďovanie jednotiek riadenia projektu. Od roku 2003 všetky útvary realizácie projektov financované ES sú formálne integrované do vnútroštátnych správ:

—

Technická pomoc financovaná ES sa obstaráva a riadi prostredníctvom postupov ES pre všetky možné zložky/činnosti realizované počas trvania projektu. Vo všetkých krajinách, ktoré využívajú rozpočtovú podporu, rozpočtová podpora existuje zároveň s projektmi financovanými ES. To je tiež odpoveďou na potrebu diverzifikácie nástrojov pomoci a súvisiacich rizík. Rozpočtová podpora sa nevyužíva na financovanie osobitných činností, výdavky sú podmienené dosiahnutím dohodnutých cieľov z hľadiska dosahu a výsledkov. Podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách platby realizuje Komisia prostredníctvom postupov ES. Vnútroštátnym finančným postupom podlieha ďalšie využitie týchto zdrojov (ktoré splynú so štátnym rozpočtom prijímateľskej krajiny a nepredstavujú už zdroje ES).

| — | Pokiaľ ide predovšetkým o medzinárodnú technickú pomoc, partnerské krajiny nie sú v mnohých prípadoch ochotné zabezpečiť obstarávanie a riadenie z rôznych dôvodov, ktorými sú na jednej strane vysoké náklady súvisiace s medzinárodnými odborníkmi a pracovná záťaž súvisiaca s postupmi výberu a obstarávania. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide predovšetkým o medzinárodnú technickú pomoc, partnerské krajiny nie sú v mnohých prípadoch ochotné zabezpečiť obstarávanie a riadenie z rôznych dôvodov, ktorými sú na jednej strane vysoké náklady súvisiace s medzinárodnými odborníkmi a pracovná záťaž súvisiaca s postupmi výberu a obstarávania.

Komisia verí, že prístup Komisie preto nie je nekonzistentný.

| 34. | Najnovšie upravené nariadenie o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na všeobecný rozpočet ES, ako aj nové nástroje vonkajšej pomoci ES (DCI, ENPI), ako aj vykonávacie nariadenie 10. ERF zvyšujú možnosť koordinácie s darcami (pravidlá spolufinancovania v nových nástrojoch a nové spôsoby riadenia v článkoch 53 až 57 nariadenia o rozpočtových pravidlách).
  Komisia súhlasí, že splnenie cieľov Parížskeho vyhlásenia je zložitou výzvou. Z tohto dôvodu jej stratégia pre technickú pomoc a útvary realizácie projektov predpokladá komplexnú kancelársku prácu, ako aj obsiahlu fázu konzultácií. Najnovší prieskum DAC o monitorovaní parížskych ukazovateľov v rámci útvarov realizácie projektu a technickej spolupráce (správa z júla 2007) ukazuje, že všetci darcovia čelia tej istej výzve. |
| --- | --- |

34.

Najnovšie upravené nariadenie o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na všeobecný rozpočet ES, ako aj nové nástroje vonkajšej pomoci ES (DCI, ENPI), ako aj vykonávacie nariadenie 10. ERF zvyšujú možnosť koordinácie s darcami (pravidlá spolufinancovania v nových nástrojoch a nové spôsoby riadenia v článkoch 53 až 57 nariadenia o rozpočtových pravidlách).

Komisia súhlasí, že splnenie cieľov Parížskeho vyhlásenia je zložitou výzvou. Z tohto dôvodu jej stratégia pre technickú pomoc a útvary realizácie projektov predpokladá komplexnú kancelársku prácu, ako aj obsiahlu fázu konzultácií. Najnovší prieskum DAC o monitorovaní parížskych ukazovateľov v rámci útvarov realizácie projektu a technickej spolupráce (správa z júla 2007) ukazuje, že všetci darcovia čelia tej istej výzve.

| 37. | Monitorovací systém orientovaný na výsledky (Results-Oriented Monitoring system – ROM) bol počas rokov zlepšený a v súčasnosti je široko uznávaný všetkými útvarmi Komisie (ústredím a delegáciami) ako účinný mechanizmus na získanie objektívneho obrazu celkovej situácie projektu a na podporu bežných mechanizmov monitorovania. |
| --- | --- |

37.

Monitorovací systém orientovaný na výsledky (Results-Oriented Monitoring system – ROM) bol počas rokov zlepšený a v súčasnosti je široko uznávaný všetkými útvarmi Komisie (ústredím a delegáciami) ako účinný mechanizmus na získanie objektívneho obrazu celkovej situácie projektu a na podporu bežných mechanizmov monitorovania.

| 39. | Pozri odpoveď Komisie na bod 28. |
| --- | --- |

39.

Pozri odpoveď Komisie na bod 28.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

Odporúčanie 1

Komisia je toho názoru, že súčasný prístup sa už primerane zaoberá príslušnými inštitucionálnymi aspektmi pri príprave programovacích dokumentov. Komisia venuje osobitnú pozornosť inštitucionálnym aspektom. Tieto sa berú do úvahy počas celého cyklu činností, počnúc fázou programovania.

Súčasný formát spoločného rámca pre navrhovanie národných strategických dokumentov (založený na záveroch Rady z 11. apríla 2006) jasne stanovuje, že tento dokument má obsahovať súhrnnú analýzu situácie krajiny, vrátane inštitucionálnych aspektov. Na základe tohto posúdenia sa uskutočňuje výber cieľového odvetvia.

Odporúčanie 2

Komisia súhlasí s týmto odporúčaním. So zámerom dosiahnuť ciele súvisiace s EÚ už bolo vlastne rozhodnuté vypracovať stratégiu, ktorá sa bude zaoberať zlepšením účinnosti technickej spolupráce a otázkami útvarov realizácie projektu. Celkovým zámerom tohto opatrenia, ktoré sa začalo začiatkom júla 2007, je zlepšenie kvality technickej spolupráce so zameraním na personál technickej pomoci a zároveň na otázky rozvoja kapacít a osvedčené postupy v tejto oblasti. Vypracovanie usmernení k technickej pomoci bude súčasťou tohto procesu a využije rozsiahle konzultácie s delegáciami, ústrednými orgánmi, členskými štátmi a partnerskými vládami. Usmernenia k technickej pomoci budú mať kľúčový význam v podpore štruktúrovanejšieho a strategického prístupu. Napriek zložitosti zásahu tohto typu Komisia verí, že tieto usmernenia podporia flexibilný a kontextový prístup (prispôsobený situáciám v krajine a v odvetví) a poskytnú nástroje pre lepšie porozumenie špecifík vyplývajúcich s danej situácie.

Odporúčanie 3

Komisia súhlasí s týmto odporúčaním. Príručka k technickej pomoci podporí lepšie návrhy projektov rozvoja kapacít, vrátane primeraných zohľadnení potrieb technickej pomoci. Skupiny na podporu kvality podporia implementáciu tohto prístupu.

| 46. | Pozri odpoveď Komisie na body 19 až 21.

  Druhá zarážka Pozri odpoveď Komisie na body 22 až 26.

  Tretia zarážka Pozri odpoveď Komisie na body 27 až 28.

  Štvrtá zarážka Pozri odpoveď Komisie na body 29 až 30.

  Piata zarážka Pozri odpoveď Komisie na body 32 až 34. |
| --- | --- |

46.

Pozri odpoveď Komisie na body 19 až 21.

Druhá zarážka Pozri odpoveď Komisie na body 22 až 26.

Tretia zarážka Pozri odpoveď Komisie na body 27 až 28.

Štvrtá zarážka Pozri odpoveď Komisie na body 29 až 30.

Piata zarážka Pozri odpoveď Komisie na body 32 až 34.

Odporúčanie 4

Komisia už zaviedla alebo zavádza niekoľko opatrení v rámci hraníc uplatniteľného právneho rámca ako reakciu na toto odporúčanie (pozri bod 24). Komisia tiež overuje súčasné postupy v porovnaní s osvedčenými postupmi a princípmi účinnosti pomoci v oblasti technickej pomoci (kancelárska fáza stratégie EuropeAid pre technickú spoluprácu a útvary realizácie projektu).

Odporúčanie 5

Komisia je toho názoru, že súčasné hodnotiace kritériá zabezpečujú dodržiavanie princípu rovnakého zaobchádzania s uchádzačmi uplatňovaním objektívnych kritérií. Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 28.

Odporúčanie 6

Vo všeobecnosti platí, že pravidlá verejného obstarávania pomáhajú zabezpečiť, aby boli bez zaujatosti vybraní vhodne kvalifikovaní dodávatelia a aby bol získaný najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou s plnou transparentnosťou potrebnou pri využívaní verejných rozpočtových prostriedkov. Účasť odborníkov s verejných inštitúcií by mala byť zvážená so zreteľom na schopnosti a skúsenosti potrebné na uskutočnenie technickej pomoci. Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 30.

Odporúčanie 7

Komisia pracuje na návrhu stratégie na využitie technickej pomoci a technickej spolupráce s cieľom zvýšiť účinnosť pomoci v súlade s Parížskym vyhlásením. Táto stratégia bude okrem toho podporovať koordinované programy s partnerskými krajinami a inými darcami pod vedením partnerskej krajiny.

Využitie koordinovanej technickej pomoci však závisí aj od iných politík a postupov darcu a od vedenia partnerskej vlády.

Odporúčanie 8

Výkonnosť technickej pomoci sa monitoruje počas realizácie projektu a Komisia prijíma potrebné opatrenia, vrátane nahradenia odborníkov v prípadoch, keď táto výkonnosť nie je v súlade so zmluvnými podmienkami. Projektový manažér musí vyplniť „formulár hodnotenia dodávateľa pre zmluvy o poskytovaní služieb financované z rozpočtu ES“ pri každej zmluve o poskytovaní služieb a priložiť ho k záverečnej správe. Projektový manažér na základe toho meria výkonnosť dodávateľa a kľúčových odborníkov.

Pokiaľ ide o zadávanie nových zákaziek, počas predbežného výberu, v ktorom musí uchádzač predložiť referencie z predchádzajúcich zmlúv, sa vykoná analýza technickej kapacity uchádzača, vrátane jeho riadiacich skúseností z predchádzajúcich zmlúv. Tým že Komisia uplatňuje objektívne kritériá, dodržuje zásadu rovnakého zaobchádzania s uchádzačmi. Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 28.

---

(1)  Článok 75 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev.

(2)  Parížske vyhlásenie o účinnosti pomoci, marec 2005; Balík na zvýšenie účinnosti pomoci, marec 2006; Programové usmernenia 10. ERF a všeobecný rámec pre spoločné programovanie; Závery Rady a Kódex správania EÚ v oblasti komplementárnosti a rozdelenia práce v rozvojovej politike, máj 2007.

---