# Euroopan unionin C 289/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 289 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta1. joulukuuta 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 289

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta1. joulukuuta 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2007/C 289/01 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 289/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4753 — Antalis/MAP) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 289/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring) (
  1
  ) | 4 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2007/C 289/01

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

1

2007/C 289/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4753 — Antalis/MAP) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) (
  1
  )

1

4

2007/C 289/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring) (
  1
  )

1

4

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2007/C 289/06 | Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä marraskuuta 2007, Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston johtokunnan italialaisen varsinaisen jäsenen sekä latvialaisen varajäsenen ja luxemburgilaisen varajäsenen nimeämisestä | 5 |
| | Komissio |
| 2007/C 289/07 | Euron kurssi | 7 |
| 2007/C 289/08 | Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 153. kokouksessaan 2. elokuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan | 8 |
| 2007/C 289/09 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21) | 9 |
| 2007/C 289/10 | Eurokolikoiden uusi kansallinen puoli | 10 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2007/C 289/11 | Tiivistelmä valtiontuista, joita jäsenvaltio on ilmoittanut myöntävänsä perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti | 11 |
| 2007/C 289/12 | Ranskan tekemä muutos Aurillacin ja Pariisin (Orly) välistä säännöllistä lentoliikennettä koskevaan julkisen palvelun velvoitteeseen | 18 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

2007/C 289/06

Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä marraskuuta 2007, Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston johtokunnan italialaisen varsinaisen jäsenen sekä latvialaisen varajäsenen ja luxemburgilaisen varajäsenen nimeämisestä

5

Komissio

2007/C 289/07

Euron kurssi

7

2007/C 289/08

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 153. kokouksessaan 2. elokuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

8

2007/C 289/09

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

9

2007/C 289/10

Eurokolikoiden uusi kansallinen puoli

10

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2007/C 289/11

Tiivistelmä valtiontuista, joita jäsenvaltio on ilmoittanut myöntävänsä perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti

11

2007/C 289/12

Ranskan tekemä muutos Aurillacin ja Pariisin (Orly) välistä säännöllistä lentoliikennettä koskevaan julkisen palvelun velvoitteeseen

18

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Neuvosto |
| 2007/C 289/13 | Avoin ehdotuspyyntö — Eurooppalainen yhteistyö tieteellisen ja teknisen tutkimuksen alalla (COST) | 19 |
| | Komissio |
| 2007/C 289/14 | MEDIA 2007 — Ehdotuspyyntö — EACEA/27/07 — Tuki eurooppalaisten elokuvien rajatylittävälle levitykselle automaattinen tukijärjestelmä | 21 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 289/15 | Valtiontuki — Italia — Valtiontuki C 39/07 (ex NN 188/07) — Rakenneuudistustuki Legler-tekstiilikonsernille — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 22 |
| | MUUT ILMOITUKSET |
| | Komissio |
| 2007/C 289/16 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 29 |
| 2007/C 289/17 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 32 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Neuvosto

2007/C 289/13

Avoin ehdotuspyyntö — Eurooppalainen yhteistyö tieteellisen ja teknisen tutkimuksen alalla (COST)

19

Komissio

2007/C 289/14

MEDIA 2007 — Ehdotuspyyntö — EACEA/27/07 — Tuki eurooppalaisten elokuvien rajatylittävälle levitykselle automaattinen tukijärjestelmä

21

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2007/C 289/15

Valtiontuki — Italia — Valtiontuki C 39/07 (ex NN 188/07) — Rakenneuudistustuki Legler-tekstiilikonsernille — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

22

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

2007/C 289/16

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

29

2007/C 289/17

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/1

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 289/01)

| Päätöksen tekopäivä | 27.6.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 838/06 |
| Jäsenvaltio | Portugali |
| Alue | Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz) |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A. |
| Oikeusperusta | Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais
  Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Aluekehitys |
| Tuen muoto | Avustus, Veroetuus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 48,97 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 24,5 % |
| Kesto | 1.2002–12.2012 |
| Toimiala | Tehdasteollisuus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E. |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

27.6.2007

Tuen numero

N 838/06

Jäsenvaltio

Portugali

Alue

Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz)

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A.

Oikeusperusta

Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais

Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Aluekehitys

Tuen muoto

Avustus, Veroetuus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 48,97 milj. EUR

Tuen intensiteetti

24,5 %

Kesto

1.2002–12.2012

Toimiala

Tehdasteollisuus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E.

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 473/07 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige |
| Oikeusperusta | D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige». |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Aluekehitys |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 6,9 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 2008–2018 |
| Toimiala | Posti- ja teleliikenne |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano |
| Viale Europa, 164 A |
| I-39100 Bolzano |

Päätöksen tekopäivä

10.10.2007

Tuen numero

N 473/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige

Oikeusperusta

D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige».

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Aluekehitys

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 6,9 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

2008–2018

Toimiala

Posti- ja teleliikenne

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano

Viale Europa, 164 A

I-39100 Bolzano

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/3

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4753 — Antalis/MAP)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 289/02)

Komissio päätti 24. lokakuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 2 kohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4753. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4753. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/3

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 289/03)

Komissio päätti 22. marraskuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4936. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4936. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/4

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 289/04)

Komissio päätti 23. marraskuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4899. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4899. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/4

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 289/05)

Komissio päätti 25. lokakuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4865. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4865. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/5

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä marraskuuta 2007,

Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston johtokunnan italialaisen varsinaisen jäsenen sekä latvialaisen varajäsenen ja luxemburgilaisen varajäsenen nimeämisestä

(2007/C 289/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta 18 päivänä heinäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan,

ottaa huomioon ehdokasluettelon, jonka työturvallisuus- ja työterveysviraston neuvoa-antavan komitean puheenjohtaja esitti neuvostolle kyseisen komitean jäsenten työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä edustavien ryhmien ehdotuksina,

sekä katsoo, että:

| (1) | Neuvosto nimesi 8 päivänä marraskuuta 2007 tekemällään päätöksellä (2) Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston johtokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet 8 päivänä marraskuuta 2008 alkavaksi ja 7 päivänä marraskuuta 2010 päättyväksi toimikaudeksi italialaisia, luxemburgilaisia ja latvialaisia jäseniä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto nimesi 8 päivänä marraskuuta 2007 tekemällään päätöksellä (2) Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston johtokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet 8 päivänä marraskuuta 2008 alkavaksi ja 7 päivänä marraskuuta 2010 päättyväksi toimikaudeksi italialaisia, luxemburgilaisia ja latvialaisia jäseniä lukuun ottamatta.

| (2) | On nimettävä italialainen varsinainen jäsen sekä latvialainen varajäsen ja luxemburgilainen varajäsen työnantajien edustajien ryhmässä avoinna oleville paikoille, |
| --- | --- |

(2)

On nimettävä italialainen varsinainen jäsen sekä latvialainen varajäsen ja luxemburgilainen varajäsen työnantajien edustajien ryhmässä avoinna oleville paikoille,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston johtokunnan varsinaiseksi jäseneksi ja varajäseniksi 7 päivänä marraskuuta 2010 päättyväksi toimikaudeksi:

TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

| Maa | Varsinaiset jäsenet | Varajäsenet |
| --- | --- | --- |
| Italia | Luigi CASANO | — |
| Latvia | — | Aleksandrs GRIGORJEVS |
| Luxemburg | — | Robert KANZ |

Maa

Varsinaiset jäsenet

Varajäsenet

Italia

Luigi CASANO

—

Latvia

—

Aleksandrs GRIGORJEVS

Luxemburg

—

Robert KANZ

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan tiedoksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. SILVA

---

(1)  EYVL L 216, 20.8.1994, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1112/2005 (EUVL L 184, 24.6.2005, s. 5).

1

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

2

---

Komissio

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/7

---

Euron kurssi (1)

30. marraskuuta 2007

(2007/C 289/07)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4761 |
| JPY | Japanin jeniä | 163,43 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4575 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,71455 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3715 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6541 |
| ISK | Islannin kruunua | 90,02 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,114 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5842 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,261 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 253 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7005 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,6133 |
| RON | Romanian leuta | 3,4861 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,161 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,734 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6643 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4695 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 11,4954 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9105 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1336 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 359,71 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,956 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,9231 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,324 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 13 831,06 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9663 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 63,133 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 36,006 |
| THB | Thaimaan bahtia | 45,365 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4761

JPY

Japanin jeniä

163,43

DKK

Tanskan kruunua

7,4575

GBP

Englannin puntaa

0,71455

SEK

Ruotsin kruunua

9,3715

CHF

Sveitsin frangia

1,6541

ISK

Islannin kruunua

90,02

NOK

Norjan kruunua

8,114

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5842

CZK

Tšekin korunaa

26,261

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

253

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7005

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,6133

RON

Romanian leuta

3,4861

SKK

Slovakian korunaa

33,161

TRY

Turkin liiraa

1,734

AUD

Australian dollaria

1,6643

CAD

Kanadan dollaria

1,4695

HKD

Hongkongin dollaria

11,4954

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9105

SGD

Singaporin dollaria

2,1336

KRW

Etelä-Korean wonia

1 359,71

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,956

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,9231

HRK

Kroatian kunaa

7,324

IDR

Indonesian rupiaa

13 831,06

MYR

Malesian ringgitiä

4,9663

PHP

Filippiinien pesoa

63,133

RUB

Venäjän ruplaa

36,006

THB

Thaimaan bahtia

45,365

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/8

---

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 153. kokouksessaan 2. elokuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(2007/C 289/08)

| 1. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa EY:n sulautuma-asetuksen 1 artiklassa, 4 artiklan 5 kohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisönlaajuisen keskittymän. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa EY:n sulautuma-asetuksen 1 artiklassa, 4 artiklan 5 kohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisönlaajuisen keskittymän.

| 2. | Neuvoa-antava komitea yhtyy komission päätösluonnoksessaan esittämiin määritelmiin merkityksellisistä tuotemarkkinoista. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea yhtyy komission päätösluonnoksessaan esittämiin määritelmiin merkityksellisistä tuotemarkkinoista.

| 3. | Neuvoa-antava komitea yhtyy komission päätösluonnoksessaan esittämiin määritelmiin merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea yhtyy komission päätösluonnoksessaan esittämiin määritelmiin merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista.

| 4. | Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon, jonka mukaan kyseinen liiketoimi ei aiheuta kilpailuongelmia, jotka johtuisivat GDS-järjestelmän palveluihin kohdistuvista koordinoimattomista tai koordinoiduista vaikutuksista. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon, jonka mukaan kyseinen liiketoimi ei aiheuta kilpailuongelmia, jotka johtuisivat GDS-järjestelmän palveluihin kohdistuvista koordinoimattomista tai koordinoiduista vaikutuksista.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ilmoitetun keskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ei sulautuma-asetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti ole vakavia epäilyjä. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ilmoitetun keskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ei sulautuma-asetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti ole vakavia epäilyjä.

| 6. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ilmoitettu keskittymä olisi julistettava yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 1 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ilmoitettu keskittymä olisi julistettava yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 1 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla.

| 7. | Neuvoa-antava komitea antaa suostumuksensa siihen, että sen lausunto julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea antaa suostumuksensa siihen, että sen lausunto julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/9

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2007/C 289/09)

Komissio vastaanotti 15. tammikuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (”sulautuma-asetus”) 4 artiklan 5 kohtaan perustuvan siirtopyynnön Travelport LLC:ltä. Ne jäsenvaltiot, jotka olivat toimivaltaisia tutkimaan keskittymän kansallisen kilpailulainsäädäntönsä perusteella (Italia, Itävalta, Puola ja Saksa), eivät vastustaneet asian käsittelyn siirtämistä. Näin ollen keskittymän katsottiin olevan yhteisönlaajuinen sulautuma-asetuksen 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ja siksi siitä oli ilmoitettava komissiolle.

Komissio vastaanotti 23. maaliskuuta 2007 ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Travelport LLC hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Worldspan Technologies Inc. ostamalla osakkeita.

Komissio katsoi ilmoituksen alustavan tarkastelun perusteella, että toimenpide herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. Tämän vuoksi komissio päätti 3. toukokuuta 2007 aloittaa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn.

Travelport LLC:lle annettiin pyynnöstä mahdollisuus tutustua 15. toukokuuta 2007 asiakirja-aineistossa olevaan keskeiseen asiakirjaan EY:n yrityskeskittymien valvontamenettelyjä koskevien kilpailun pääosaston parhaiden käytänteiden mukaisesti.

Perusteellisen markkinatutkimuksen jälkeen komissio päätteli, että koska ehdotettu toimenpide ei olennaisesti estäisi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai sen merkittävällä osalla, se soveltuu yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. Tämän johdosta ilmoituksen tehneelle osapuolelle ei lähetetty väitetiedoksiantoa.

Sulautuman osapuolet tai kolmannet osapuolet eivät ole toimittaneet minulle kyselyjä tai huomautuksia. Asia ei anna aihetta erityisiin huomautuksiin oikeudesta tulla kuulluksi.

Brysselissä 8. elokuuta 2007.

Karen WILLIAMS

---

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/10

---

Eurokolikoiden uusi kansallinen puoli

(2007/C 289/10)

Image

Eurokolikot ovat laillisia maksuvälineitä koko euroalueella. Komissio julkaisee kaikki eurokolikoiden uudet ulkoasut (1) tiedoksi kolikoita työssään käsitteleville henkilöille sekä suurelle yleisölle. Joulukuun 8 päivänä 2003 annettujen neuvoston päätelmien mukaan (2) juhlarahoja voivat laskea liikkeeseen tietyn määrän euroalueen jäsenvaltiot ja yhteisön kanssa valuuttasuhteista sellaisen sopimuksen tehneet maat, jonka mukaan ne voivat laskea liikkeeseen eurokolikoita. Kukin maa voi laskea liikkeeseen enintään yhden tällaisen kolikon vuodessa, ja liikkeeseenlasketun kolikon on oltava yksikköarvoltaan 2 euroa. Juhlakolikoilla on tavanomaisten eurokolikoiden tekniset ominaisuudet, mutta niissä on kansallisella puolella erityinen kuva-aihe.

Liikkeeseenlaskun toteuttava maa: Suomi.

Aihe: Itsenäisyysjulistuksen yhdeksäskymmenes vuosijuhla.

Kuvaus ulkoasusta: Kolikon sisäosassa on kuva yhdeksästä ihmisestä, jotka soutavat venettä pitkillä airoilla. Vuosiluku 2007 esiintyy kuvan yläpuolella ja vuosiluku 1917 kuvan alapuolella. Rahapajan tunnus on vasemmalla puolella, ja maatunnus ”FI” oikealla puolella. Kolikon ulkorenkaalla on Euroopan unionin lipun kaksitoista tähteä.

Liikkeeseen laskettavien rahojen määrä: 2 miljoonaa kolikkoa.

Liikkeeseenlaskun arvioitu ajankohta: Joulukuu 2007.

Syrjän kaiverrus: ”SUOMI FINLAND ★★★”, jossa ”★” merkitsee leijonan päätä.

---

(1)  Ks. EYVL C 373, 28.12.2001, s. 1, jossa esitellään kaikkien vuonna 2002 liikkeeseen laskettujen kolikoiden kansalliset puolet.

(2)  Katso 8. joulukuuta 2003 annetut yleisten asioiden neuvoston päätelmät eurokolikoiden kansallisen puolen muuttamisesta. Katso myös 29. syyskuuta 2003 annettu komission suositus yhteisestä käytännöstä liikkeeseen laskettavien eurokolikoiden kansallisten puolien muuttamisessa (EUVL L 264, 15.10.2003, s. 38).

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/11

---

Tiivistelmä valtiontuista, joita jäsenvaltio on ilmoittanut myöntävänsä perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti

(2007/C 289/11)

Tuen numero: XA 171/07

Jäsenvaltio: Slovenian tasavalta

Alue: Kranjin kaupunki

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Maaseudun kehittämisohjelmien tukeminen Kranjin kaupungissa ohjelmakaudella 2007–2013

Oikeusperusta: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v mestni občini Kranj (Poglavje II)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| | 2007: 67 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 67 000 EUR

| | 2008: 68 800 EUR |
| --- | --- |

2008: 68 800 EUR

| | 2009: 70 600 EUR |
| --- | --- |

2009: 70 600 EUR

| | 2010: 72 300 EUR |
| --- | --- |

2010: 72 300 EUR

| | 2011: 74 100 EUR |
| --- | --- |

2011: 74 100 EUR

| | 2012: 76 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 76 000 EUR

| | 2013: 77 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 77 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

| 1. | Maatilainvestoinnit maatalouden alkutuotantoon:






  — | enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla, |
| --- | --- | --- |

1.

—

enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla,

| — | enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla. |
| --- | --- |

—

enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla.

Tuki on tarkoitettu maatilarakennusten entisöimistä koskeviin investointeihin, karjasuojien parantamiseen liittyviin hankintoihin sekä pysyviä viljelmiä, maanparannusta, laidunten kunnostamista ja maatilan kulkuyhteyksien parantamista koskeviin investointeihin.

| 2. | Perinteisten rakennusten säilyttäminen:






  — | enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muiden kuin tuottavien kohteiden osalta, |
| --- | --- | --- |

2.

—

enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muiden kuin tuottavien kohteiden osalta,

| — | maatilan tuotannolliseen toimintaan liittyvien investointien osalta enintään 60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista tai enintään 75 prosenttia epäsuotuisilla alueilla, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

—

maatilan tuotannolliseen toimintaan liittyvien investointien osalta enintään 60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista tai enintään 75 prosenttia epäsuotuisilla alueilla, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia.

| 3. | Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen:
  Kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuus on enintään 50 prosenttia kasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten ja eläintautien aiheuttamien eläinkuolemien varalta otettujen vakuutusten tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

3.

Kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuus on enintään 50 prosenttia kasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten ja eläintautien aiheuttamien eläinkuolemien varalta otettujen vakuutusten tukikelpoisista kustannuksista.

| 4. | Tuki maa-alueiden uusjakoon:






  — | enintään 50 prosenttia oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä aiheutuvista kustannuksista. |
| --- | --- | --- |

4.

—

enintään 50 prosenttia oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä aiheutuvista kustannuksista.

| 5. | Tekninen apu maatalousalalla:






  — | enintään 100 prosenttia kustannuksista, joita aiheutuu viljelijöiden ja maataloustyöntekijöiden pätevöittämisestä ja koulutuksesta, neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä maatilojen välistä tiedonvaihtoa varten, kilpailuista, näyttelyistä ja messuista ja niihin osallistumisesta, tieteellisten tietojen levittämisestä, julkaisuista kuten tuoteluetteloista ja verkkosivuista, sekä viljelijän lomituskustannuksista sairauden ja lomien aikana. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia. |
| --- | --- | --- |

5.

—

enintään 100 prosenttia kustannuksista, joita aiheutuu viljelijöiden ja maataloustyöntekijöiden pätevöittämisestä ja koulutuksesta, neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä maatilojen välistä tiedonvaihtoa varten, kilpailuista, näyttelyistä ja messuista ja niihin osallistumisesta, tieteellisten tietojen levittämisestä, julkaisuista kuten tuoteluetteloista ja verkkosivuista, sekä viljelijän lomituskustannuksista sairauden ja lomien aikana. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia.

Täytäntöönpanoajankohta: Heinäkuu 2007 (ohjesääntöjen tultua voimaan)

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31.12.2013 asti

Tuen tarkoitus: Tuki pienille ja keskisuurille yrityksille

Viittaus komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 artikloihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin: Tuen myöntämistä maa- ja metsätalouden sekä maaseudun säilyttämiseen ja kehittämiseen Kranjin kaupungissa koskevien ohjesääntöjen II lukuun sisältyy toimenpiteitä, jotka ovat valtiontukea perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3) seuraavien artiklojen mukaisesti:

4 artikla: Maatilainvestoinnit,

5 artikla: Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen,

12 artikla: Tuki vakuutusmaksujen suorittamiseen,

13 artikla: Tuki maa-alueiden uusjakoon,

15 artikla: Tekninen apu maatalousalalla.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Maatalous — Kasvinviljely ja eläintuotanto

Tuen myöntävänn viranomaisen nimi ja osoite:

| Mestna občina Kranj |
| --- |
| Slovenski trg 1 |
| SLO-4000 Kranj |

Mestna občina Kranj

Slovenski trg 1

SLO-4000 Kranj

Internet-osoite: (josta löytyy tukijärjestelmän koko teksti tai perusteet ja edellytykset, joilla yksittäinen tuki voidaan myöntää tukijärjestelmän ulkopuolella).

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200763&dhid=90619

Muita tietoja: Peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vakuutusmaksujen korvaamista koskeva toimenpide käsittää seuraavat luonnontuhoiksi luokiteltavat epäsuotuisat sääolot: keväthalla, raekuurot, salamaniskut, salamaniskujen aiheuttamat tulipalot, myrskyt ja tulvat.

Kunnan antamat ohjesäännöt ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 kunnallisille tukitoimenpiteille asetettujen edellytysten ja yhteisten säännösten mukaisia (tuen myöntämismenettely, tuen kasautuminen, tuen avoimuus ja seuranta).

Vastuuhenkilön allekirjoitus:

Damijan PERNE

Pormestari

Tuen numero: XA 172/07

Jäsenvaltio: Slovenian tasavalta

Alue: Laškon kunta

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Podpore programom razvoja kmetijstva podeželja v občini Laško 2007-2013

Oikeusperusta: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Laško za programsko obdobje 2007-2013 (Poglavje II)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| | 2007: enintään 47 800 EUR |
| --- | --- |

2007: enintään 47 800 EUR

| | 2008: enintään 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: enintään 50 000 EUR

| | 2009: enintään 53 500 EUR |
| --- | --- |

2009: enintään 53 500 EUR

| | 2010: enintään 55 000 EUR |
| --- | --- |

2010: enintään 55 000 EUR

| | 2011: enintään 57 000 EUR |
| --- | --- |

2011: enintään 57 000 EUR

| | 2012: enintään 58 500 EUR |
| --- | --- |

2012: enintään 58 500 EUR

| | 2013: enintään 60 000 EUR |
| --- | --- |

2013: enintään 60 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

| 1. | Maatilainvestoinnit:






  — | enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla, |
| --- | --- | --- |

1.

—

enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla,

| — | enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla, |
| --- | --- |

—

enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla,

| — | nuorten viljelijöiden viiden vuoden kuluessa toiminnan aloittamisesta tekemien investointien osalta enintään 60 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista epäsuotuisilla alueilla ja 50 prosenttia muilla alueilla. |
| --- | --- |

—

nuorten viljelijöiden viiden vuoden kuluessa toiminnan aloittamisesta tekemien investointien osalta enintään 60 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista epäsuotuisilla alueilla ja 50 prosenttia muilla alueilla.

Tuki myönnetään investointeihin, jotka liittyvät maaseudun rakennusten entisöimiseen, maataloustuotannossa käytettävien laitteiden hankintaan, pysyviin viljelmiin sekä maatalousmaan ja laidunten parantamiseen.

| 2. | Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen:






  — | enintään 100 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista muiden kuin tuottavien kohteiden osalta, |
| --- | --- | --- |

2.

—

enintään 100 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista muiden kuin tuottavien kohteiden osalta,

| — | maatilan tuotantovälineisiin liittyvien investointien osalta enintään 60 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia, |
| --- | --- |

—

maatilan tuotantovälineisiin liittyvien investointien osalta enintään 60 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia,

| — | lisätukea voidaan myöntää enintään 100 prosenttia rakennukseen kuuluvan kulttuuriperinnön säilyttämistä varten tarvittavien perinteisten materiaalien käytöstä aiheutuvien lisäkustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

—

lisätukea voidaan myöntää enintään 100 prosenttia rakennukseen kuuluvan kulttuuriperinnön säilyttämistä varten tarvittavien perinteisten materiaalien käytöstä aiheutuvien lisäkustannusten kattamiseksi.

| 3. | Maatilan rakennusten siirtäminen yleisen edun vuoksi:






  — | enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen että siirtäminen merkitsee vain olemassa olevien rakennusten purkamista, siirtoa toiseen paikkaan ja uudelleen pystyttämistä, |
| --- | --- | --- |

3.

—

enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen että siirtäminen merkitsee vain olemassa olevien rakennusten purkamista, siirtoa toiseen paikkaan ja uudelleen pystyttämistä,

| — | jos siirrosta koituu viljelijälle hyötyä uudenaikaisempien tuotantotilojen muodossa, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 50 prosenttia kyseisten tuotantotilojen siirrosta aiheutuvasta arvonnoususta. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, tuensaajan osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia, |
| --- | --- |

—

jos siirrosta koituu viljelijälle hyötyä uudenaikaisempien tuotantotilojen muodossa, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 50 prosenttia kyseisten tuotantotilojen siirrosta aiheutuvasta arvonnoususta. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, tuensaajan osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia,

| — | jos siirtäminen lisää tuotantokapasiteettia, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai 50 prosenttia epäsuotuisilla alueilla kyseiseen lisäykseen liittyvistä menoista. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, tuensaajan osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia. |
| --- | --- |

—

jos siirtäminen lisää tuotantokapasiteettia, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai 50 prosenttia epäsuotuisilla alueilla kyseiseen lisäykseen liittyvistä menoista. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, tuensaajan osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia.

| 4. | Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen:






  — | kunnallisen tuen osuus on enintään 10 prosenttia kasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten tukikelpoisista kustannuksista, |
| --- | --- | --- |

4.

—

kunnallisen tuen osuus on enintään 10 prosenttia kasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten tukikelpoisista kustannuksista,

| — | kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuus on enintään 50 prosenttia eläintautien aiheuttamien eläinkuolemien varalta otettujen vakuutusten tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuus on enintään 50 prosenttia eläintautien aiheuttamien eläinkuolemien varalta otettujen vakuutusten tukikelpoisista kustannuksista.

| 5. | Tuki maa-alueiden uusjakoon:






  — | enintään 100 prosenttia oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä aiheutuvista tosiasiallisista kustannuksista. |
| --- | --- | --- |

5.

—

enintään 100 prosenttia oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä aiheutuvista tosiasiallisista kustannuksista.

| 6. | Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen:






  — | enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotka aiheutuvat markkinatutkimuksista, tuoteideoinnista ja -suunnittelusta, mukaan luettuina tuet hakemusten laatimiseksi maantieteellisten merkintöjen tunnustamiseksi tai erityisluonnetta koskevien todistusten saamiseksi asiaa koskevien yhteisön asetusten mukaisesti. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia. |
| --- | --- | --- |

6.

—

enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotka aiheutuvat markkinatutkimuksista, tuoteideoinnista ja -suunnittelusta, mukaan luettuina tuet hakemusten laatimiseksi maantieteellisten merkintöjen tunnustamiseksi tai erityisluonnetta koskevien todistusten saamiseksi asiaa koskevien yhteisön asetusten mukaisesti. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia.

| 7. | Teknisen tuen antaminen:






  — | enintään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden koulutuksesta ja pätevöittämisestä, neuvontapalveluista, lomituspalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista ja verkkosivuista. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia. |
| --- | --- | --- |

7.

—

enintään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden koulutuksesta ja pätevöittämisestä, neuvontapalveluista, lomituspalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista ja verkkosivuista. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia.

Täytäntöönpanopäivä: Heinäkuu 2007 (tai ohjesääntöjen voimaantulopäivä)

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31.12.2013 asti

Tuen tarkoitus: Tuki pienille ja keskisuurille yrityksille

Viittaus komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 artikloihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin: Valtiontuen myöntämistä maatalouden ja maaseudun säilyttämiseen ja kehittämiseen Laškon kunnassa koskevien ohjesääntöjen II lukuun sisältyy toimenpiteitä, jotka ovat valtiontukea perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3) seuraavien artiklojen mukaisesti:

4 artikla: Maatilainvestoinnit,

5 artikla: Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen,

6 artikla: Maatilan rakennusten siirtäminen yleisen edun vuoksi,

12 artikla: Tuki vakuutusmaksujen suorittamiseen,

13 artikla: Tuki maa-alueiden uusjakoon,

14 artikla: Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen,

15 artikla: Tekninen apu maatalousalalla.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Maatalous — Kasvinviljely ja kotieläintuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Občina Laško |
| --- |
| Mestna ulica 2 |
| SLO-3270 Laško |

Občina Laško

Mestna ulica 2

SLO-3270 Laško

Internet-osoite: (josta löytyy tukijärjestelmän koko teksti tai perusteet ja edellytykset, joilla yksittäinen tuki voidaan myöntää tukijärjestelmän ulkopuolella).

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200762&dhid=90569

Muita tietoja: Peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vakuutusmaksujen korvaamista koskeva toimenpide käsittää seuraavat luonnontuhoiksi luokiteltavat epäsuotuisat sääolot: keväthalla, raekuurot, salamaniskut, salamaniskujen aiheuttamat tulipalot, myrskyt ja tulvat.

Kunnan antamat ohjesäännöt ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 kunnallisille tukitoimenpiteille asetettujen edellytysten ja yhteisten säännösten mukaisia (tuen myöntämismenettely, tuen kasautuminen, tuen avoimuus ja seuranta).

Vastuuhenkilön allekirjoitus:

Sandra BARACHINI

Kunnanvaltuuston puheenjohtaja

Tuen numero: XA 173/07

Jäsenvaltio: Slovenia

Alue: Idrijan ja Logatecin erityisvalvonnassa olevat alueet saksanturilaan torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi toteuttavia toimenpiteitä koskevan ohjelman mukaisesti

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Zdravstveno varstvo rastlin — Majski hrošč

Oikeusperusta: Predlog Uredbe o izvedbi ukrepov za preprečevanje širjenja in zatiranje množičnega izbruha majskega hrošča navezava: Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin (Uradni list RS, št. 23/05 – uradno prečiščeno besedilo, 61/06-ZDru-1 in 40/07)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| Vuosi | PP 4275 yhteensä |
| --- | --- |
| 2007 | 130 000 EUR |
| 2008 | 270 000 EUR |
| 2009 | 140 000 EUR |
| Yhteensä | 540 000 EUR |

Vuosi

PP 4275 yhteensä

2007

130 000 EUR

2008

270 000 EUR

2009

140 000 EUR

Yhteensä

540 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: Valtiontuen bruttointensiteetti saa olla enintään 100 prosenttia tuettujen palvelujen kustannuksista, eli saksanturilaspopulaation torjumisen ja seurannan kustannuksista.

Torjuntakustannuksiin sisältyy saksanturilaan torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi toteuttavia toimenpiteitä koskevan ohjelman mukaisesti seuraavat:

biologisen valmisteen ostaminen,

terveystarkastukset,

testaus ja muut saksanturilaan torjuntatoimenpiteet.

Täytäntöönpanoajankohta:

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: Päivä (vuosi ja kuukausi), johon asti ohjelman mukaista tukea voi myöntää: 1. elokuuta 2007–30. kesäkuuta 2009

Tuen tarkoitus:

| — | pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen, |
| --- | --- |

—

pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen,

| — | tuholaisen eli saksanturilaan torjunta ja sen leviämisen estäminen. |
| --- | --- |

—

tuholaisen eli saksanturilaan torjunta ja sen leviämisen estäminen.

Tukiohjelma on perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 1 kohdan mukainen (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3).

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Maatalous — Maataloustuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano |
| --- |
| Fitosanitarna uprava RS |
| Einspielerjeva 6 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano

Fitosanitarna uprava RS

Einspielerjeva 6

SLO-1000 Ljubljana

Internet-sivu: (josta löytyy tukijärjestelmän koko teksti tai perusteet ja edellytykset, joilla yksittäinen tuki voidaan myöntää tukijärjestelmän ulkopuolella).

http://www.furs.si/law/slo/zvr/Index_predpisi.asp

Päiväys: 11. heinäkuuta 2007

Vastuuhenkilön allekirjoitus:

Katarina GROZNIK

Johtaja

Tuen numero: XA 188/07

Jäsenvaltio: Slovenian tasavalta

Alue: Žalecin kunta

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Oikeusperusta: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| | 2007: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2007: 160 974 EUR

| | 2008: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2008: 160 974 EUR

| | 2009: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2009: 160 974 EUR

| | 2010: 170 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 170 000 EUR

| | 2011: 170 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 170 000 EUR

| | 2012: 175 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 175 000 EUR

| | 2013: 175 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 175 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

| 1. | Maatilainvestoinnit maatalouden alkutuotantoon:






  — | enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla, |
| --- | --- | --- |

1.

—

enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla,

| — | enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla, |
| --- | --- |

—

enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla,

| — | nuorten viljelijöiden viiden vuoden kuluessa toiminnan aloittamisesta tekemien investointien osalta enintään 60 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista epäsuotuisilla alueilla ja 50 prosenttia muilla alueilla. |
| --- | --- |

—

nuorten viljelijöiden viiden vuoden kuluessa toiminnan aloittamisesta tekemien investointien osalta enintään 60 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista epäsuotuisilla alueilla ja 50 prosenttia muilla alueilla.

Tuki myönnetään investointeihin, jotka liittyvät maatilarakennusten entisöintiin, maataloustuotannossa käytettävien laitteiden hankintaan, pysyviin viljelmiin sekä maatalousmaan ja laidunten parantamiseen.

| 2. | Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen:






  — | enintään 100 prosenttia muiden kuin tuottavien kohteiden osalta, |
| --- | --- | --- |

2.

—

enintään 100 prosenttia muiden kuin tuottavien kohteiden osalta,

| — | maatilan tuotantovälineisiin liittyvien investointien osalta enintään 60 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen, ettei investointi lisää maatilan tuotantokapasiteettia, |
| --- | --- |

—

maatilan tuotantovälineisiin liittyvien investointien osalta enintään 60 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen, ettei investointi lisää maatilan tuotantokapasiteettia,

| — | lisätukea voidaan myöntää enintään 100 prosenttia lisäkustannuksiin, joita aiheutuu rakennukseen kuuluvan kulttuuriperinnön säilyttämistä varten tarvittavien perinteisten materiaalien käytöstä. |
| --- | --- |

—

lisätukea voidaan myöntää enintään 100 prosenttia lisäkustannuksiin, joita aiheutuu rakennukseen kuuluvan kulttuuriperinnön säilyttämistä varten tarvittavien perinteisten materiaalien käytöstä.

| 3. | Maatilan rakennusten siirtäminen yleisen edun vuoksi:






  — | enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen että siirtäminen merkitsee vain olemassa olevien rakennusten purkamista, siirtoa toiseen paikkaan ja uudelleen pystyttämistä, |
| --- | --- | --- |

3.

—

enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen että siirtäminen merkitsee vain olemassa olevien rakennusten purkamista, siirtoa toiseen paikkaan ja uudelleen pystyttämistä,

| — | jos siirrosta koituu viljelijälle hyötyä uudenaikaisempien tuotantotilojen muodossa, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 50 prosenttia kyseisten tuotantotilojen siirrosta aiheutuvasta arvonnoususta. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, tuensaajan osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia, |
| --- | --- |

—

jos siirrosta koituu viljelijälle hyötyä uudenaikaisempien tuotantotilojen muodossa, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 50 prosenttia kyseisten tuotantotilojen siirrosta aiheutuvasta arvonnoususta. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, tuensaajan osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia,

| — | jos siirtäminen lisää tuotantokapasiteettia, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai 50 prosenttia epäsuotuisilla alueilla kyseiseen lisäykseen liittyvistä menoista. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, tuensaajan osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia. |
| --- | --- |

—

jos siirtäminen lisää tuotantokapasiteettia, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai 50 prosenttia epäsuotuisilla alueilla kyseiseen lisäykseen liittyvistä menoista. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, tuensaajan osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla 45 prosenttia.

| 4. | Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen:






  — | kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuus on enintään 50 prosenttia kasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten ja kotieläinten eläintautivakuutusten tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- | --- |

4.

—

kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuus on enintään 50 prosenttia kasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten ja kotieläinten eläintautivakuutusten tukikelpoisista kustannuksista.

| 5. | Tuki maan uusjakoon:






  — | enintään 100 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista. |
| --- | --- | --- |

5.

—

enintään 100 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista.

| 6. | Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen:
  enintään 100 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista tuettujen palvelujen muodossa; tukeen ei liity tuottajille maksettavia suoria tukia. |
| --- | --- |

6.

enintään 100 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista tuettujen palvelujen muodossa; tukeen ei liity tuottajille maksettavia suoria tukia.

| 7. | Teknisen tuen antaminen:






  — | tukea voidaan myöntää enimmillään 100 prosenttia kustannuksista, joita aiheutuu viljelijöiden koulutuksesta ja pätevöittämisestä, kolmansien osapuolien antamista neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista ja verkkosivuista. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia. |
| --- | --- | --- |

7.

—

tukea voidaan myöntää enimmillään 100 prosenttia kustannuksista, joita aiheutuu viljelijöiden koulutuksesta ja pätevöittämisestä, kolmansien osapuolien antamista neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista ja verkkosivuista. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia.

Täytäntöönpanopäivä: Heinäkuu 2007 (tai ohjesääntöjen voimaantulopäivä)

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31.12.2013 asti

Tuen tarkoitus: Tuki pienille ja keskisuurille yrityksille

Viittaus komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 artikloihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin: Tuen myöntämistä maaseudun säilyttämiseen ja kehittämiseen Žalecin kunnassa ohjelmakaudella 2007–2013 koskevien ohjesääntöjen II lukuun sisältyy toimenpiteitä, jotka ovat valtiontukea perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3) seuraavien artiklojen mukaisesti:

4 artikla: Maatilainvestoinnit,

5 artikla: Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen,

6 artikla: Maatilan rakennusten siirtäminen yleisen edun vuoksi,

12 artikla: Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen,

13 artikla: Tuki maa-alueiden uusjakoon,

14 artikla: Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen,

15 artikla: Tekninen apu maatalousalalla.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Peltokasvinviljely- ja eläintuotanto

Tuki myönnetään peltokasvinviljelyyn ja kotieläintuotantoon, lämminverihevosten kasvatusta ja siipikarjan- ja kaninkasvatusta lukuun ottamatta. Tuki myönnetään epäsuotuisilla alueilla harjoitettavaan lampaan- ja vuohenkasvatukseen.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Občina Žalec |
| --- |
| Ulica Savinjske čete 5 |
| SLO-3310 Žalec |

Občina Žalec

Ulica Savinjske čete 5

SLO-3310 Žalec

Internet-osoite: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200766&dhid=90878

Muita tietoja: Peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vakuutusmaksujen korvaamista koskeva toimenpide käsittää seuraavat luonnontuhoiksi luokiteltavat epäsuotuisat sääolot: keväthalla, raekuurot, salamaniskut, salamaniskujen aiheuttamat tulipalot, myrskyt ja tulvat.

Kunnan antamat ohjesäännöt ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 kunnallisille tukitoimenpiteille asetettujen edellytysten ja yhteisten säännösten mukaisia (tuen myöntämismenettely, tuen kasautuminen, tuen avoimuus ja seuranta).

Vastuuhenkilön allekirjoitus:

Lojze POSEDEL

Žalecin kunnan pormestari

Tuen numero: XA 189/07

Jäsenvaltio: Slovenian tasavalta

Alue: Lenartin kunta

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Podpora programa pomoči razvoja podeželja v občini Lenart 2007-2013

Oikeusperusta: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za programe kmetijstva v občini Lenart (Poglavje II)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| | 2007: 83 500 EUR |
| --- | --- |

2007: 83 500 EUR

| | 2008: 83 600 EUR |
| --- | --- |

2008: 83 600 EUR

| | 2009: 83 700 EUR |
| --- | --- |

2009: 83 700 EUR

| | 2010: 83 800 EUR |
| --- | --- |

2010: 83 800 EUR

| | 2011: 83 900 EUR |
| --- | --- |

2011: 83 900 EUR

| | 2012: 84 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 84 000 EUR

| | 2013: 84 100 EUR |
| --- | --- |

2013: 84 100 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

| 1. | Maatilainvestoinnit maatalouden alkutuotantoon:






  — | enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla, |
| --- | --- | --- |

1.

—

enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla,

| — | enintään 40 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista muilla alueilla. |
| --- | --- |

—

enintään 40 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista muilla alueilla.

Tuki myönnetään investointeihin, jotka liittyvät maatilarakennusten entisöintiin, maataloustuotannossa käytettävien laitteiden hankintaan, pysyviin viljelmiin ja laidunten parantamiseen.

| 2. | Perinteisten rakennusten säilyttäminen:






  — | enintään 100 prosenttia kustannuksista investointeihin, joiden tarkoituksena on maatilalla sijaitsevan tuotannolliseen toimintaan liittymättömän luonnon- ja kulttuuriperinnön säilyttäminen, |
| --- | --- | --- |

2.

—

enintään 100 prosenttia kustannuksista investointeihin, joiden tarkoituksena on maatilalla sijaitsevan tuotannolliseen toimintaan liittymättömän luonnon- ja kulttuuriperinnön säilyttäminen,

| — | enintään 75 prosenttia tukikelpoisista investoinneista epäsuotuisilla alueilla tai asetuksen (EY) N:o 1698/2005 36 artiklan a alakohdan i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetuilla ja jäsenvaltioiden mainitun asetuksen 50 ja 94 artiklan mukaisesti nimeämillä alueilla, ja enintään 60 prosenttia tukikelpoisista investoinneista muilla alueilla, edellyttäen, ettei investointi lisää maatilan tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

—

enintään 75 prosenttia tukikelpoisista investoinneista epäsuotuisilla alueilla tai asetuksen (EY) N:o 1698/2005 36 artiklan a alakohdan i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetuilla ja jäsenvaltioiden mainitun asetuksen 50 ja 94 artiklan mukaisesti nimeämillä alueilla, ja enintään 60 prosenttia tukikelpoisista investoinneista muilla alueilla, edellyttäen, ettei investointi lisää maatilan tuotantokapasiteettia.

| 3. | Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen:






  — | kunnallinen tuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuudeksi tulee enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, joita aiheutuu kasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutuksista (epäsuotuisat sääolot) ja kotieläinten eläintautivakuutuksista (eläinten hävittäminen). |
| --- | --- | --- |

3.

—

kunnallinen tuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuudeksi tulee enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, joita aiheutuu kasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutuksista (epäsuotuisat sääolot) ja kotieläinten eläintautivakuutuksista (eläinten hävittäminen).

| 4. | Maa-alueiden uusjako:






  — | enintään 100 prosenttia oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä aiheutuvista tosiasiallisista kustannuksista. |
| --- | --- | --- |

4.

—

enintään 100 prosenttia oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä aiheutuvista tosiasiallisista kustannuksista.

| 5. | Laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistäminen:






  — | enintään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat markkinatutkimuksista, tuoteideoinnista ja -suunnittelusta, mukaan luettuina tuet hakemusten laatimiseksi alkuperänimitysten tunnustamiseksi tai erityisluonnetta koskevien todistusten saamiseksi asiaa koskevien yhteisön asetusten mukaisesti. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia. |
| --- | --- | --- |

5.

—

enintään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat markkinatutkimuksista, tuoteideoinnista ja -suunnittelusta, mukaan luettuina tuet hakemusten laatimiseksi alkuperänimitysten tunnustamiseksi tai erityisluonnetta koskevien todistusten saamiseksi asiaa koskevien yhteisön asetusten mukaisesti. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia.

| 6. | Tekninen apu maatalousalalla:






  — | enintään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden koulutuksesta ja pätevöittämisestä, neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista ja verkkosivuista. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia. |
| --- | --- | --- |

6.

—

enintään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden koulutuksesta ja pätevöittämisestä, neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista ja verkkosivuista. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia.

Täytäntöönpanopäivä: Heinäkuu 2007 (tai ohjesääntöjen voimaantulopäivä)

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31.12.2013 asti

Tuen tarkoitus: Tuki pienille ja keskisuurille yrityksille

Viittaus komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 artikloihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin: Valtiontuen myöntämistä maaseudun kehittämisohjelmiin Lenartin kunnassa koskevien ohjesääntöjen II lukuun sisältyy toimenpiteitä, jotka ovat valtiontukea perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3) seuraavien artiklojen mukaisesti:

4 artikla: Maatilainvestoinnit,

5 artikla: Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen,

12 artikla: Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen,

13 artikla: Tuki maan uusjakoon,

14 artikla: Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen,

15 artikla: Tekninen apu maatalousalalla.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Maatalous — Peltokasvinviljely ja eläintuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

Internet-osoite: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2007&izdajaID=416

Muita tietoja: Peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vakuutusmaksujen korvaamista koskeva toimenpide käsittää seuraavat luonnontuhoiksi luokiteltavat epäsuotuisat sääolot: keväthalla, raekuurot, salamaniskut, salamaniskujen aiheuttamat tulipalot, myrskyt ja tulvat.

Kunnan antamat ohjesäännöt ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 kunnallisille tukitoimenpiteille asetettujen edellytysten ja yhteisten säännösten mukaisia (tuen myöntämismenettely, tuen kasautuminen, tuen avoimuus ja seuranta).

---

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/18

---

Ranskan tekemä muutos Aurillacin ja Pariisin (Orly) välistä säännöllistä lentoliikennettä koskevaan julkisen palvelun velvoitteeseen

(2007/C 289/12)

| 1. | Ranska on päättänyt muuttaa 1. kesäkuuta 2008 alkaen säännöllistä lentoliikennettä koskevaa julkisen palvelun velvoitetta, jonka se on asettanut yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (1) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti Aurillacin ja Pariisin (Orly) väliselle reitille. Näillä julkisen palvelun velvoitteilla korvataan 3. helmikuuta 2005 Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 27 julkaistut julkisen palvelun velvoitteet. |
| --- | --- |

1.

Ranska on päättänyt muuttaa 1. kesäkuuta 2008 alkaen säännöllistä lentoliikennettä koskevaa julkisen palvelun velvoitetta, jonka se on asettanut yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (1) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti Aurillacin ja Pariisin (Orly) väliselle reitille. Näillä julkisen palvelun velvoitteilla korvataan 3. helmikuuta 2005 Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 27 julkaistut julkisen palvelun velvoitteet.

| 2. | Julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät vaatimukset ovat seuraavat:
  Vuorojen vähimmäismäärä
  Reitillä on liikennöitävä siten, että:






  — | maanantaista perjantaihin lennetään ympärivuotisesti vähintään kaksi edestakaista lentoa päivässä, lukuun ottamatta yleisiä vapaapäiviä, |
| --- | --- | --- |

2.

Julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät vaatimukset ovat seuraavat:

Vuorojen vähimmäismäärä

Reitillä on liikennöitävä siten, että:

—

maanantaista perjantaihin lennetään ympärivuotisesti vähintään kaksi edestakaista lentoa päivässä, lukuun ottamatta yleisiä vapaapäiviä,

| — | sunnuntaisin lennetään vähintään yksi edestakainen lento yhteensä 50 kertaa vuodessa. |
| --- | --- |

—

sunnuntaisin lennetään vähintään yksi edestakainen lento yhteensä 50 kertaa vuodessa.

Lennot on liikennöitävä ilman välilaskua Pariisin (Orly) ja Aurillacin välillä.

Käytettävät ilma-alustyypit ja kapasiteetti

Lennot on liikennöitävä potkuriturbiini- tai suihkukoneella, jonka matkustamo on paineistettu ja jossa on vähintään 30 matkustajapaikkaa.

Aikataulut

Niiden päivien osalta, joina on lennettävä vähintään kaksi edestakaista lentoa, aikataulut on laadittava siten, että matkustajat voivat lentää edestakaisen lennon saman päivän aikana niin, että perilläoloaika Aurillacissa on vähintään seitsemän tuntia ja Pariisissa vähintään kahdeksan tuntia.

Lentopaikkojen myynti

Lentopaikkojen myynti on hoidettava vähintään yhden tietokonepohjaisen varausjärjestelmän kautta.

Julkisen palvelun jatkuvuus

Suoraan lentoliikenteenharjoittajasta johtuvista syistä peruutettujen lentojen määrä ei saa vuoden aikana olla yli kolme prosenttia suunnitelluista lennoista, paitsi ylivoimaisen esteen sattuessa.

Lentoliikenteen harjoittaja saa keskeyttää lentoliikenteen ainoastaan, jos se on ilmoittanut tästä vähintään kuusi kuukautta etukäteen.

Yhteisön lentoliikenteen harjoittajille annetaan tiedoksi, että liikenteen harjoittaminen kyseisillä reiteillä julkisen palvelun velvoitteeseen liittyviä vaatimuksia noudattamatta voi johtaa hallinnollisiin ja/tai oikeudellisiin seuraamuksiin.

| 3. | Pariisin (Orly) lentoasemalla on varattu lähtö- ja saapumisaikoja Aurillacin säännöllistä liikennettä varten lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 (2) 9 artiklan mukaisesti. Reitistä kiinnostuneet lentoliikenteen harjoittajat voivat saada lisätietoja lähtö- ja saapumisajoista Pariisin lentoasemien koordinaattorilta. |
| --- | --- |

3.

Pariisin (Orly) lentoasemalla on varattu lähtö- ja saapumisaikoja Aurillacin säännöllistä liikennettä varten lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 (2) 9 artiklan mukaisesti. Reitistä kiinnostuneet lentoliikenteen harjoittajat voivat saada lisätietoja lähtö- ja saapumisajoista Pariisin lentoasemien koordinaattorilta.

---

(1)  EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8.

(2)  EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 793/2004 (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 50).

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Neuvosto

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/19

---

AVOIN EHDOTUSPYYNTÖ

Eurooppalainen yhteistyö tieteellisen ja teknisen tutkimuksen alalla (COST)

(2007/C 289/13)

COSTin tarkoituksena on saattaa yhteen tiettyjä tutkimuskohteita eri maissa tutkivat tutkijat ja asiantuntijat. Se rahoittaa kansallista rahoitusta saavien toimien verkottumista tukemalla kokouksia, konferensseja, lyhytaikaisia tieteellisiä vaihtohankkeita ja tiedotustoimia. COST EI siis rahoita varsinaista tutkimustyötä. Tällä hetkellä tukea annetaan yli 200 tieteelliselle verkostolle (toimet).

COST odottaa ehdotuksia toimiksi, jotka edistävät Euroopan tieteellistä, teknologista, taloudellista, kulttuurista tai yhteiskunnallista kehitystä. Muiden eurooppalaisten ohjelmien edelläkävijöinä toimivat ja/tai uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden esittämät ehdotukset ovat erityisen tervetulleita.

Eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) rakentamisen kannalta on perustavan tärkeää vahvistaa eurooppalaisten tutkijoiden välisiä yhteyksiä. COST edistää Euroopan uusia, innovatiivisia, tieteidenvälisiä ja laajoja tutkimusverkostoja. Tutkimusryhmät toteuttavat COSTin toimet, joilla pyritään lujittamaan eurooppalaisen tieteellisen huippuosaamisen perustaa.

COST jakautuu yhdeksään laajaan alueeseen (biolääketiede ja molekulaariset biotieteet; kemia ja molekulaaritieteet ja -tekniikat; maapallon tutkimus ja ympäristöasioiden hallinta; elintarvikkeet ja maatalous sekä metsät ja niiden tuotteet ja palvelut; ihmiset, yhteiskunta, kulttuuri ja terveys; tieto- ja viestintäteknologia; materiaalit sekä fysiikka ja nanotiede; liikenne ja kaupunkisuunnittelu). Kuvaus kunkin alueen sisällöstä esitetään osoitteessa www.cost.esf.org.

Ehdotuksen tekijöitä pyydetään sijoittamaan tutkimuskohteensa yhteen alueeseen. Kuitenkin myös monialaiset ehdotukset, joita ei voida helposti sijoittaa yhteen tiettyyn alueeseen, ovat tervetulleita, ja ne käsitellään erikseen.

Ehdotuksiin tulisi kuulua tutkijoita vähintään viidestä COST-maasta. Yleensä neljäksi vuodeksi myönnettävä avustus voi vuositasolla olla noin 100 000 EUR.

Ehdotukset arvioidaan kahdessa vaiheessa. Alustavat ehdotukset (korkeintaan 1 500 sanaa/3 sivua) tehdään www-sivustolla www.cost.esf.org/opencall olevaa online-lomaketta käyttäen, ja niissä on esitettävä lyhyt yleiskatsaus ehdotuksesta ja sen oletetusta vaikutuksesta. Ehdotukset, jotka eivät ole COSTin kelpoisuuskriteerien mukaisia (joissa esimerkiksi haetaan tutkimusrahoitusta), hylätään. Tukikelpoiset ehdotukset arvioidaan asianomaisissa toimialakomiteoissa sivustolla www.cost.esf.org julkaistujen kriteerien mukaisesti. Parhaiksi arvioitujen alustavien ehdotusten esittäjiä pyydetään toimittamaan lopullinen ehdotus. Lopulliset ehdotukset käydään läpi vertaisarvioinnilla, jonka säännöt ovat www-osoitteessa www.cost.esf.org/opencall. Päätös tehdään yleensä kuuden kuukauden kuluessa ehdotusten määräpäivästä, ja toimien on määrä alkaa kolmen kuukauden kuluessa päätöksenteosta.

Alustavien ehdotusten määräpäivä on 28. maaliskuuta 2008. Lopullista valintaa varten pyydetään noin 75 lopullista ehdotusta, joiden joukosta valitaan noin 25 uutta toimea.

Lopullisia ehdotuksia koskeva pyyntö esitetään 20. toukokuuta 2008 mennessä, lopulliset ehdotukset on jätettävä 8. elokuuta 2008 mennessä, ja päätökset on tarkoitus tehdä marraskuussa 2008.

Ehdotuksen tekijät voivat pyytää tietoja ja ohjeita kansalliselta COST-koordinaattoriltaan — ks. www.cost.esf.org/cnc.

Ehdotukset on toimitettava COST-toimiston www-sivuston välityksellä.

COST saa rahoitustukea koordinointitoimiinsa EU:n tutkimuksen puiteohjelmasta. COSTin täytäntöönpanoelimenä toimivan Euroopan tiedesäätiön (ETS) hallinnoima COST-toimisto toimii COSTin alueiden ja toimien tieteellisenä sihteeristönä.

---

Komissio

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/21

---

MEDIA 2007

EHDOTUSPYYNTÖ — EACEA/27/07

Tuki eurooppalaisten elokuvien rajatylittävälle levitykselle ”automaattinen” tukijärjestelmä

(2007/C 289/14)

1.   Tavoitteet ja ehdotettavat hankkeet

Tämä ehdotuspyyntö perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen, jolla perustettiin yksi monivuotinen ohjelma kaudella 2007–2013 toteutettavia yhteisön audiovisuaalialan toimia varten.

2.   Tukikelpoiset ehdokkaat

Ilmoituksen kohteena ovat eurooppalaiset organisaatiot, jotka ovat sijoittautuneet johonkin Euroopan unionin jäsenmaahan, MEDIA 2007-ohjelmaan osallistuvaan Euroopan talousalueen maahan (Islanti, Liechtenstein, Norja) ja Sveitsi.

Tämä ilmoitus on osoitettu eurooppalaisille yhtiöille, jotka ovat erikoistuneet eurooppalaisten elokuvien kansainväliseen levitykseen.

3.   Talousarvio ja hankkeiden kesto

Tähän ehdotuspyyntöön varattujen enimmäismäärärahojen määrä on 13 022 000 EUR edellyttäen, että varainhoitovuodeksi 2008 varatut määrärahat ovat käytettävissä.

Komission taloudellinen tuki voi olla enintään 60 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

Hankkeiden enimmäiskesto on 16 kuukautta.

4.   Jättöpäivä

Hakemukset on lähetettävä toimeenpanovirastoon viimeistään 30. huhtikuuta 2008.

5.   Lisätietoja

Ehdotuspyynnön teksti lyhentämättömänä sekä hakemuslomakkeet ovat saatavissa Internet-osoitteesta:

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/media/distr_en.html

Hakemuksissa on noudatettava lyhentämättömän tekstin määräyksiä, ja ne on laadittava tarkoitukseen varatulle lomakkeelle.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/22

---

VALTIONTUKI — ITALIA

Valtiontuki C 39/07 (ex NN 188/07) — Rakenneuudistustuki Legler-tekstiilikonsernille

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 289/15)

Komissio on ilmoittanut 25. syyskuuta 2007 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Italialle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittuja toimenpiteitä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Valtiontukien kirjaamo |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 296 12 42 |

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Valtiontukien kirjaamo

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Italialle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

MENETTELY

Italia ilmoitti 5. huhtikuuta 2007 aikovansa myöntää rakenneuudistustukea Legler-konsernille. Komissio pyysi 24. toukokuuta 2007 lisätietoja, jotka Italia toimitti 27. heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

KUVAUS

Legler on italialainen tekstiilejä valmistava konserni, johon kuuluu useita oikeushenkilöitä. Sillä on omaisuutta Ponte San Pietrossa (Bergamo, Lombardia), Macomerissa, Ottanassa ja Siniscolassa (Nuoro, Sardinia) sekä tuotantotytäryhtiö Marokossa. Legler-konsernin liikevaihto oli 167 miljoonaa EUR vuonna 2004, 124 miljoonaa EUR vuonna 2005 ja 105 miljoonaa EUR vuonna 2006.

Legler on erikoistunut korkealaatuiseen farkkukankaaseen (johtava valmistaja Italiassa ja Saksassa, merkittävä toimija Ranskassa ja Benelux-maissa), vakosamettiin ja sileään puuvillaan (laadukkaampien tuotteiden kapeilla markkinasegmenteillä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa).

Konserni on ollut taloudellisissa vaikeuksissa markkinaympäristössä tapahtuneiden muutosten vuoksi, sillä asiakkaat ovat kääntyneet Kaukoidän tuottajien puoleen ja tekstiilien tulliesteet poistuivat vuonna 2005. Konserni sai vuonna 2006 pelastamistukea 13 miljoonaa EUR, minkä komissio hyväksyi.

Pelastamistukikauden lopussa Italia ilmoitti 5. huhtikuuta 2007 aikovansa myöntää Legler SpA:lle rakenneuudistustukea 40,7 miljoonaa EUR. Tuki koostuisi 13 miljoonan EUR pitkäaikaisesta takauksesta, jolla korvataan pelastamistukena hyväksytty kuuden kuukauden takaus, 13,2 miljoonan EUR suorasta avustuksesta ja SFIRS:n (Sardinian alueen sijoitusyhtiön) myöntämän 14,5 miljoonan EUR lainan muuntamisesta pääomaksi.

ARVIOINTI

Tässä vaiheessa komissio katsoo, että kaikki kolme toimenpidettä ovat valtiontukea. Komissio on arvioinut tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen perusteella. Komissio ei ole varma, ovatko yhteisön suuntaviivojen edellytykset täyttyneet.

Komissiolla ei ole myöskään varmuutta siitä, onko elinkelpoisuuden palauttamista koskeva edellytys täyttynyt. Ei ole selvää, mikä on yrityksen todellinen koko ja kuinka paljon sillä on varoja rakenneuudistuksen jälkeen, sillä yritys ei ole vielä tehnyt päätöstä Macomerin tehtaan myynnistä. Komissiolla ei myöskään ole tietoja Ponte San Pietron ja Marokon tehtaiden myynnistä. Lisäksi komissio on saanut ristiriitaisia tietoja yrityksen toiminnan käynnistymisestä uudelleen tuotannon keskeytyksen jälkeen.

Komissiolla ei ole varmuutta siitä, onko tuen aiheuttaman kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettu todellisia vastasuoritteita. Kolmen tehtaan sulkeminen ja tuotannon keskittäminen farkkukangasmarkkinoille voitaisiin katsoa tarpeelliseksi yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta eikä niitä sen vuoksi katsottaisi merkittäviksi vastasuoritteiksi.

Komissio ei ole myöskään varma siitä, onko tuen määrä rajoitettu välttämättömään, sillä rahoituksen määrä ylittää rakenneuudistuskustannukset, jotka ovat 19,5 miljoonaa EUR. Lisäksi komissiolla ei ole varmuutta Leglerin enemmistöosakkaan, Piltar Ltd:n, todellisesta roolista rakenneuudistussuunnitelmassa.

Omaa rahoitusosuutta koskevan kriteerin osalta 50 prosentin raja rahoituksesta voitaisiin saavuttaa, jos rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet toteutettaisiin lyhyellä aikavälillä. Omaisuuserien myyntiin ja kumppanuuden toteuttamiseen liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi komissiolla ei ole varmuutta tässä vaiheessa siitä, voiko tämä kriteeri täyttyä.

KIRJEEN TEKSTI

”La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornitele dalle autorità italiane riguardo all'aiuto in oggetto, ha deciso d'iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007. |
| --- | --- |

(1)

Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007.

2.   DESCRIZIONE

2.1.   Il beneficiario

| (2) | Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler. |
| --- | --- |

(2)

Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler.

| (3) | Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006. |
| --- | --- |

(3)

Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006.

| (4) | L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale. |
| --- | --- |

(4)

L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale.

| (5) | Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani. |
| --- | --- |

(5)

Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani.

2.2.   Le difficoltà finanziarie dell'impresa

| (6) | Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:






  — | lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo, |
| --- | --- | --- |

(6)

Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:

—

lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo,

| — | inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia, |
| --- | --- |

—

inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia,

| — | l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili, |
| --- | --- |

—

l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione,

| — | l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan. |
| --- | --- |

—

l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan.

| (7) | Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat. |
| --- | --- |

(7)

Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat.

| (8) | Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa. |
| --- | --- |

(8)

Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa.

| (9) | Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella. | Capitale azionario | Risultati netti | Fatturato | Interessi debitori | Attivi finanziari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2004 | 45 345 211 EUR | (9 413 293) EUR | 168 647 967 EUR | 1 836 042 EUR | 43 821 589 EUR |
| 31.12.2005 | 17 224 212 EUR | (28 120 997) EUR | 158 994 182 EUR | 3 291 992 EUR | 28 830 200 EUR |
| 31.12.2006
  (dati provvisori) | (7 759 192) EUR | (24 983 406) EUR | 122 826 476 EUR | 3 884 883 EUR | 19 258 802 EUR |

(9)

Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella.

Capitale azionario

Risultati netti

Fatturato

Interessi debitori

Attivi finanziari

31.12.2004

45 345 211 EUR

(9 413 293) EUR

168 647 967 EUR

1 836 042 EUR

43 821 589 EUR

31.12.2005

17 224 212 EUR

(28 120 997) EUR

158 994 182 EUR

3 291 992 EUR

28 830 200 EUR

31.12.2006

(dati provvisori)

(7 759 192) EUR

(24 983 406) EUR

122 826 476 EUR

3 884 883 EUR

19 258 802 EUR

2.3.   Il piano di salvataggio e di ristrutturazione

| (10) | Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(10)

Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito.

| (11) | Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito. |
| --- | --- |

(11)

Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito.

| (12) | Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR. |
| --- | --- |

(12)

Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR.

| (13) | Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni. |
| --- | --- |

(13)

Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni.

| (14) | Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(14)

Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività.

| (15) | Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:






  — | aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(15)

Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:

—

aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR),

| — | perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR),

| — | ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR),

| — | debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR).

| (16) | Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR. |
| --- | --- |

(16)

Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR.

| (17) | Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008. |
| --- | --- |

(17)

Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008.

2.4.   L'aiuto al salvataggio autorizzato dalla Commissione

| (18) | Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE). |
| --- | --- |

(18)

Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE).

| (19) | Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006. |
| --- | --- |

(19)

Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006.

| (20) | Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”). |
| --- | --- |

(20)

Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”).

| (21) | La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato. |
| --- | --- |

(21)

La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato.

2.5.   L'aiuto alla ristrutturazione previsto dalle autorità italiane

| (22) | L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:






  — | 13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio, |
| --- | --- | --- |

(22)

L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:

—

13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio,

| — | 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto, |
| --- | --- |

—

13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto,

| — | 13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS. |
| --- | --- |

—

13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS.

| (23) | Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR. |
| --- | --- |

(23)

Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR.

| (24) | Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(24)

Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività.

3.   VALUTAZIONE

3.1.   Aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| (25) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(25)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri.

| (26) | I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(26)

I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri.

| (27) | Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(27)

Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

| (28) | Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa. |
| --- | --- |

(28)

Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa.

| (29) | L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(29)

L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione.

| (30) | In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(30)

In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito.

| (31) | Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali. |
| --- | --- |

(31)

Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali.

| (32) | In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato. |
| --- | --- |

(32)

In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato.

| (33) | Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(33)

Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato.

| (34) | In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(34)

In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri.

3.2.   Compatibilità

| (35) | Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità. |
| --- | --- |

(35)

Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità.

| (36) | L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà. |
| --- | --- |

(36)

L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà.

3.2.1.   Ammissibilità dell'impresa

| (37) | Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza. |
| --- | --- |

(37)

Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza.

| (38) | L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi. |
| --- | --- |

(38)

L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi.

| (39) | Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti. |
| --- | --- |

(39)

Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti.

| (40) | Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti. |
| --- | --- |

(40)

Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti.

3.2.2.   Ripristino della redditività

| (41) | La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività. |
| --- | --- |

(41)

La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività.

| (42) | Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario. |
| --- | --- |

(42)

Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario.

| (43) | Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer. |
| --- | --- |

(43)

Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer.

| (44) | Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe. |
| --- | --- |

(44)

Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe.

| (45) | Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no. |
| --- | --- |

(45)

Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no.

| (46) | Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato. |
| --- | --- |

(46)

Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato.

| (47) | La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile. |
| --- | --- |

(47)

La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile.

| (48) | Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione. |
| --- | --- |

(48)

Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione.

| (49) | Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività. |
| --- | --- |

(49)

Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività.

| (50) | Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività. |
| --- | --- |

(50)

Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività.

3.2.3.   Necessità di evitare indebite distorsioni della concorrenza; misure compensative

| (51) | Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera. |
| --- | --- |

(51)

Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera.

| (52) | Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux. |
| --- | --- |

(52)

Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux.

| (53) | Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società. |
| --- | --- |

(53)

Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società.

| (54) | Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative. |
| --- | --- |

(54)

Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative.

| (55) | Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo. |
| --- | --- |

(55)

Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo.

| (56) | Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza. |
| --- | --- |

(56)

Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza.

3.2.4.   Aiuto limitato al minimo e contributo proprio

| (57) | Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti. |
| --- | --- |

(57)

Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti.

| (58) | Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione. |
| --- | --- |

(58)

Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione.

| (59) | La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa. |
| --- | --- |

(59)

La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa.

| (60) | Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti. |
| --- | --- |

(60)

Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti.

| (61) | Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:






  — | gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(61)

Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:

—

gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR),

| — | apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR),

| — | redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR),

| — | nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR).

| (62) | Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto. |
| --- | --- |

(62)

Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto.

| (63) | Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:






  — | una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi, |
| --- | --- | --- |

(63)

Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:

—

una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi,

| — | la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni, |
| --- | --- |

—

la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni,

| — | un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate, |
| --- | --- |

—

un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate,

| — | le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa. |
| --- | --- |

—

le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa.

| (64) | Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio. |
| --- | --- |

(64)

Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio.

3.2.5.   Principio dell'aiuto una tantum

| (65) | Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum. |
| --- | --- |

(65)

Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum.

4.   DECISIONE

| (66) | In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

(66)

In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune.

In base alle considerazioni sin qui esposte, e secondo la procedura stabilita all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione chiede all'Italia di presentare osservazioni e di fornire tutte le informazioni tali da coadiuvare nella valutazione dell'aiuto in questione, facendo pervenire tali elementi entro un mese dalla data alla quale avrà ricevuto la presente lettera. In particolare, la Commissione chiede alle autorità italiane le seguenti informazioni:

| — | la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, |
| --- | --- |

—

la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler,

| — | informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti, |
| --- | --- |

—

informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti,

| — | ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività,

| — | ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista,

| — | la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR. |
| --- | --- |

—

la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR.

La Commissione chiede alle autorità italiane d'inviare immediatamente una copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

La Commissione rammenta all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegali possono essere recuperati presso il beneficiario.

La Commissione informa l'Italia che renderà edotte tutte le parti interessate pubblicando la presente lettera e una sua sintesi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre, la Commissione informerà le parti interessate negli Stati dell'EFTA firmatari dell'accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, e informerà l'autorità di vigilanza EFTA inviandole una copia della presente lettera. Si chiederà a tutte le parti interessate di presentare osservazioni entro un mese dalla data delle suddette pubblicazioni.”

---

(1)  Nuoro era ammissibile agli aiuti a finalità regionale per il periodo 2000-2006 in base alla deroga di cui all'articolo 878, paragrafo 3, lettera a). Per il periodo 2007-2013, la carta italiana per gli aiuti a finalità regionale non è ancora stata approvata.

1

(2)  GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

2

(3)  L'Unione Sarda, 22.7.2007: “Legler, chiusura a Siniscola: crolla anche l'ultima speranza”.

3

---

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/29

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2007/C 289/16)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”CHOURIÇO AZEDO DE VINHAIS” tai ”AZEDO DE VINHAIS” tai ”CHOURIÇO DE PÃO DE VINHAIS”

EY-nro: PT/PGI/005/0458/20.04.2005

SAN ( ) SMM ( X )

Tämä yhteenveto eritelmän pääkohdista on laadittu ainoastaan tiedotustarkoituksiin.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Osoite: | Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Nimi:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Osoite:

Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o

P-1099-073 Lisboa

Puhelin:

(351) 213 819 300

Faksi:

(351) 213 876 635

Sähköposti:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Hakijaryhmittymä:

| Nimi: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Osoite: | Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Nimi:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Osoite:

Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Puhelin:

(351) 273 771 340

Faksi:

(351) 273 770 048

Sähköposti:

ancsub@bisaro.info

Kokoonpano:

Tuottaja/jalostaja ( X ) Muu ( )

3.   Tuotelaji:

Luokka 1.2: Lihajalosteet (keitetyt, suolatut, savustetut)

4.   Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan vaatimuksista)

4.1   Nimi: ”Chouriço Azedo de Vinhais” tai ”Azedo de Vinhais” tai ”Chouriço de Pão de Vinhais”

4.2   Kuvaus: Savustettu makkara, joka on valmistettu Bísara-rodun tai sen kanssa risteytettyjen rotujen, 50-prosenttisesti Bísara-rotuisten (F1-luokan eläimet, jotka on saatu risteyttämällä keskenään puhdasrotuisia kantakirjaan merkittyjä Bísara-rotuun kuuluvia eläimiä ja muihin rotuihin kuuluvia eläimiä) sikojen lihasta ja rasvasta, alueen vehnäleivästä ja Trás-os-Montesin oliiviöljystä, (välttämättömiä tuotteelle antamansa erityisen maun, aromin ja rakenteen vuoksi). Makkara on valmistettu sian paksusuoleen, jonka toinen pää on ennen täyttämistä sidottu tai ommeltu kiinni. Täyttämisen jälkeen suolen toinen pää kierretään ja solmitaan yhteen tai kahteen kertaan ja sidotaan puuvillalangalla yhteen toisen pään kanssa. Makkara on poikkileikkaukseltaan lieriön muotoinen, pituudeltaan keskimäärin 20–25 senttimetriä, halkaisijaltaan 7–10 senttimetriä ja väriltään kellertävästä tummanruskeaan. Myös kuoren sisällä oleva massa on väriltään kellertävä tai ruskea, ja leikkauspinta on yhtenäinen. Tuotteen lopullinen paino on noin 300 grammaa.

4.3   Maantieteellinen alue: Perinteisen valmistustavan, eläinten ruokinnan, paikallisen väestön eläinten pitoon liittyvän perinteisen osaamisen sekä laadultaan kiistattomasti erottuvan raaka-aineen saamiseksi käytetyn ravinnon edellyttämien maaperäolosuhteiden perusteella alue, jolla Chouriço azedo de Vinhais -makkaran valmistukseen käytetyt Bísara-rotuiset tai kyseisen rodun kanssa risteytetyt siat syntyvät, jolla ne kasvatetaan, lihotetaan ja teurastetaan ja jolla ruhot leikataan, rajoittuu seuraaviin kuntiin: Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso ja Vinhais Bragançan läänissä ja Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar ja Vila Real Vila Realin läänissä. Ainoastaan tämä alue täyttää ruokintaan käytettävää rehua ja eläinten kasvatukseen liittyvää osaamista koskevat vaatimukset. Chouriço azedo de Vinhais -makkaran tuotannon edellyttämien erityisten ilmasto-olosuhteiden, väestön osaamisen ja vakiintuneiden paikallisten perinteisten menetelmien perusteella maantieteellinen jalostusalue rajoittuu seuraaviin kuntiin Bragançan läänissä: Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Ansiães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso ja Vinhais.

4.4   Alkuperätodisteet: Chouriço azedo de Vinhais -makkaraa voidaan tuottaa ainoastaan edellä tarkoitetulla jalostusalueella sijaitsevissa jalostuslaitoksissa, joilla on asianmukainen toimilupa. Koko tuotantoprosessia valvotaan tarkkaan, jolloin tuotteen täydellinen jäljitettävyys voidaan varmistaa. Raaka-aine on peräisin rodun jalostusrekisteriin merkityistä Bísara-rotuisista sioista tai sellaisten risteytysten (F1) tuloksena syntyneistä sioista, joissa toinen vanhemmista on aikuisten jalostuseläinten rekisteriin merkitty Bísara-rotuinen sika. Eläimet on kasvatettava sikatiloilla, joiden pinta-ala soveltuu perinteisiin puolittain laajaperäisiin tuotantomenetelmiin ja joilla pystytään tuottamaan perinteistä rehua. On huomattava, että siat käyttävät ravinnokseen huomattavan määrän kastanjoita, mikä antaa lihalle selvästi tunnistettavat ja muista erottuvat aistinvaraiset ominaisuudet. Siat teurastetaan ja ruhot leikataan laitoksissa, joilla on asianmukainen toimilupa ja jotka sijaitsevat aina maantieteellisellä tuotantoalueella. Jalostus voi tapahtua ainoastaan ryhmittymän hyväksymissä laitoksissa, jotka valvontaelin on ensin hyväksynyt. Jokaiseen makkaraan kiinnitetään numeroitu varmennusmerkki, jonka perusteella tuotteen alkuperä voidaan jäljittää aina raaka-aineen tuottajatilalle asti. Alkuperä voidaan todeta missä tahansa tuotantoketjun vaiheessa varmennusmerkissä olevan pakollisen sarjanumeron avulla.

4.5   Valmistusmenetelmä: Rasvaton liha sekä pää-, kylki- ja vatsaliha leikataan keskikokoisiksi paloiksi, keitetään suolalla maustetussa vedessä ja leikataan kuumana hienoiksi suikaleiksi. Leipä kuorineen leikataan ohuiksi viipaleiksi ja liotetaan lihan keitinliemessä. Massaan lisätään mausteet, suikaloitu liha, oliiviöljy, paprika ja valkosipuli. Maun tarkistamisen jälkeen massa täytetään välittömästi siansuoleen. Sen jälkeen makkarat savustetaan miedossa lämmössä käyttäen polttopuuna tammea tai kastanjapuuta; savustaminen kestää perinteisesti vähintään neljä viikkoa. Tuotteen luonteen vuoksi Chouriço azedo de Vinhais saatetaan markkinoille kokonaisina makkaroina, jotka on aina esipakattu valmistuspaikalla. Pakkaamiseen käytetään vaaratonta ja tuotteeseen lähikosketuksessa reagoimatonta materiaalia, ja pakkaaminen tapahtuu joko normaalipaineisissa, paineeltaan säädellyissä tai alipaineistetuissa tiloissa. Pakkaamisen on tapahduttava ainoastaan maantieteellisellä jalostusalueella, jotta voidaan varmistaa tuotteen jäljitettävyys ja valvonta sekä sen aistinvaraisten ominaisuuksien säilyminen muuttumattomina.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Sikatalouden pitkästä perinteestä ja merkityksestä alueella on olemassa runsaasti todisteita, jotka käyvät ilmi eläinhahmoisista veistoksista ja kunnallisissa rekistereissä olevista viittauksista sianlihasta ja siitä saaduista tuotteista perittyihin erilaisiin veroihin. Tuotteen yhteys maantieteelliseen alkuperään liittyy (kotoperäiseen) eläinrotuun, eläinten ruokintaan paikallisia tuotteita käyttäen, taitoon valita käytettävät lihapalat, asteittain tapahtuvaan savustamiseen miedossa lämmössä paikallisia puulajeja käyttäen sekä tuotteen kypsyttämiseen alueen hyvin kylmässä ja kuivassa ilmanalassa.

4.7   Valvontaelin:

| Nimi: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para
  Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Osoite: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Nimi:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para

Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Osoite:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Puhelin:

(351) 278 261 410

Faksi:

(351) 278 261 410

Sähköposti:

tradição-qualidade@clix.pt

Valvontaelin on hyväksytty standardin 45011:2001 vaatimukset täyttäväksi.

4.8   Merkinnät: Päällysmerkinnöissä on oltava maininta ”Chouriço azedo de Vinhais — Indicação Geográfica Protegida”, vastaava yhteisön SMM-tunnus sekä Vinhaisin tuotteiden logo, jonka malli on esitetty jäljempänä. Päällysmerkinnöissä on myös oltava varmennusmerkki, jossa on ehdottomasti oltava tuotteen nimi, valvontaelimen nimi ja sarjanumero (numeerinen tai alfanumeerinen koodi, jonka avulla voidaan varmistaa tuotteen jäljitettävyys).

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 1.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 289/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 289/32

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2007/C 289/17)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”SALAME S. ANGELO”

EY-nro: IT/PGI/005/0332/17.12.2003

SAN ( ) SMM ( X )

Tässä yhteenvedossa esitetään tuote-eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Osoite: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Nimi:

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Osoite:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Puhelin:

(39) 06 481 99 68

Faksi:

(39) 06 42 01 31 26

Sähköposti:

qpa3@politicheagricole.it

2.   Ryhmittymä:

| Nimi: | Consorzio tutela salame S. Angelo |
| --- | --- |
| Osoite: | via S. Francesco di Paola, 10 |
| I-98060 S. Angelo di Brolo (ME) |

Nimi:

Consorzio tutela salame S. Angelo

Osoite:

via S. Francesco di Paola, 10

I-98060 S. Angelo di Brolo (ME)

Puhelin:

(39) 0941 53 41 94

Faksi:

(39) 0941 53 41 94

Sähköposti:

—

Kokoonpano:

tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

Luokka 1.2: Tuoreet lihavalmisteet (ja sivutuotteet)

4.   Tuote-eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1   Nimi: ”Salame S. Angelo”

4.2   Kuvaus: ”Salame S. Angelo” on yksinomaan sianlihasta tuotettua ja sian suoliin täytettyä Unigranan makkaraa. Kulutukseen saatettaessa ”Salame S. Angelo” on erikokoisina paloina, mutta sen ulkopinta on kuitenkin lieriömäinen ja epäsäännöllinen, siinä on kypsytetyille makkaroille tyypillinen väri ja vaaleahko kerros ja sen koostumus on pehmeä ja tiivis. Viipaleina tuote on tiivis ja tasainen, ja sen rasvainen ja vähärasvainen osa ovat sidoksissa toisiinsa. Vähärasvaiset osat ovat väriltään rubiininpunaisia ja rasvaiset osat valkoisia. Tuoksu on hienostunut ja tuotteelle tyypillinen. Maku on lievästi mausteinen ja aromi tuoksuva. Kypsytyksen päätyttyä ph-arvo on 5,1–6,2 ja aw-arvo 0,81–0,96.

4.3   Maantieteellinen alue: ”Salame S. Angelon” tuotantoalue käsittää Sant'Angelo di Brolon kunnan alueen.

4.4   Alkuperätodisteet: Seuranta on varmistettava tuotantoprosessin kaikissa vaiheissa kirjaamalla saapuneet ja lähteneet tuotteet. Tällä tavoin sekä merkitsemällä valvontaelimen asianmukaisesti ylläpitämiin luetteloihin karjankasvattajat, teurastajat, leikkaajat ja pakkaajat sekä ilmoittamalla ajoissa valvontaelimelle tuotetut määrät varmistetaan tuotteen jäljitettävyys. Tätä tarkoitusta varten merkinnöissä on oltava 4.8 kohdassa mainittujen seikkojen lisäksi yksittäistä tuotetta vastaava numerokoodi. Valvontaelin tekee kaikkia luetteloihin merkittyjä fyysisiä ja oikeushenkilöitä koskevia tarkastuksia tuotantoeritelmän ja siihen liittyvän valvontasuunnitelman määräysten mukaisesti.

4.5   Valmistusmenetelmä: Tuote-eritelmässä määrätään, että ”Salame S. Angelon” tuotannossa käytetyt ja siihen hyväksytyt raaka-aineet ovat valikoiduista sikaroduista, kuten Large White-, Landrace- ja Duroc -perusrotujen puhtaista tai johdetuista sioista, kyseisten rotujen risteytyksistä sekä niiden ja alkuperäisten sikakantojen risteytyksistä peräisin olevaa tuoretta lihaa. Sikojen on myös oltava erittäin hyvin ravittuja, ja ne saavat olla yksinomaan EU:n jäsenvaltioista. Lisäksi niiden on teurastushetkellä painettava vähintään 125 kg. Käytettävän raaka-aineen on oltava laitoksiin saapuessa kokonaisina puoliruhoina (pää mukaan lukien), ja jäädytettyjen ja/tai pakastettujen lihojen käyttö on ehdottomasti kielletty. Kylmäsäilytys valvotussa 0° — +4°:n lämpötilassa sallitaan enintään kuuden päivän ajan teurastuksesta teurastuspäivä mukaan luettuna.

Emakoista ja karjuista peräisin olevien lihojen käyttö on ehdottomasti kielletty, samoin silavan käyttö lihojen jalostuksessa.

Suhteellisessa määrässä käytettävät ja kokonaisesta sian puoliruhosta peräisin olevat osat ovat seuraavat: reisi, kylki, rinta, selkä ja niska, joista on asiaankuuluvasti poistettu hermot, sekä puhdistettu kalvovaippa. Salamin massan muodostava liha ja rasva on leikattava ”veitsen kärjellä”. Tässä vaiheessa voidaan vaihtoehtoisesti käyttää asianmukaista kuutiointikonetta, jonka reiällisessä muotissa on 12 millimetrin neliöleikkaus. Etukäteen leikatun lihan sekoituksessa, johon on lisätty ainoastaan merisuolaa, puolikarkeaa mustapippuria ja kaliumnitraattia, lihan ja rasvan suhteen on oltava enintään 100/20, toisin sanoen rasvaa saa olla enintään 20 prosenttia. Silavan käyttö on ehdottomasti kielletty. Suolet, jotka saavat olla vain sikaa, sidotaan narulla alemmasta osasta sisäosaan ja kun ne on käännetty päälle, ne täytetään, sidotaan ja sinetöidään ylemmästä osasta. Tuotteen kuivatus ja kypsytys on toteutettava riittävän ilmavissa ja toisistaan erillään olevissa tiloissa, joissa hyödynnetään ilmasto-olosuhteita tuotantotilojen suuntautumisen ja sijoittumisen mukaan, ja tarkoitusta varten olevissa kuivatus- ja kypsytystiloissa, joilla luonnollisia ilmasto-olosuhteita hyödyntämällä ja teknisiä laitteita käyttämällä taataan ulkoilman imu, säännöstely, vaihtuminen ja leviäminen tuotteeseen tasaisesti.

Kypsytyskauden päättyessä valvontaelin tarkistaa, että tuotteessa on 2 artiklassa kuvatut ominaisuudet, ja kyseisten kelpoisuusvaatimusten täyttyessä asetetaan tämän tuotantoeritelmän 8 artiklassa kuvattu ja valvontasuunnitelmassa määrätty merkintä.

Tuotanto- ja kypsytystoimet on toteutettava tuotantoalueella.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Salame S. Angelo” tunnustamista perustellaan tuotteen maineella, jonka tuote ja tuottajat ovat saaneet tällä tuotteella, jonka juuret ulottuvat kauas menneisyyteen ja jolla on pitkät perinteet, olevien erityisten aistinvaraisten ominaisuuksien ansiosta.

Hyvin monien vuosien kuluessa saavutettu maine ja kuuluisuus ilmentävät sitä, miten voimakas on mieltymys tähän tuotteeseen ja miten syvään juurtunut on tuotteen tunnistavan suojatun alkuperänimityksen ”Salame S. Angelo” käsite, jopa niin, että kyseistä alkuperänimitystä yritetään jäljitellä ja käyttää sääntöjenvastaisesti.

”Salame S. Angelon” maineen ja markkinoinnin laajuus ilmenee myös 10. tammikuuta 1982 annetuista ”Salame S. Angelon” myyntikuiteista. Tutkielmassa, jonka otsikko on ”Salame S. Angelo: Prodotto di Nicchia” (Salame S. Angelo: kapean erikoisalan tuote), tuodaan esille, että tuote-eritelmässä mainitulla suuremmalla tuotantoalueella on jo vuosia ollut pienempi tuotantoalue, joka on tunnettu ja kuuluisa tuotteen laadullisten ja aistinvaraisten ominaisuuksien, mutta myös ”Salame S. Angelon” tuotantotekniikat huolellisesti sukupolvelta toiselle siirtäneiden asukkaiden taidon ansiosta. Se, että mainittu tutkielma on tehty, on tae tuotteen maineesta, sillä tiettyä elintarviketta koskevaa tutkielmaa olisi tuskin ehdotettu saati sitten hyväksytty, ellei tuotteen maineesta ja perinteestä alueella olisi ollut vahvaa näyttöä.

Edellä 4.2 kohdassa tarkoitetut tuotteen laadulliset ja aistinvaraiset ominaisuudet riippuvat olennaisen tärkeästä kypsytyksen vaiheesta, johon vaikuttavat suotuisasti Sant'Angelo di Brolon laakson mikroilmasto ja erityinen rakenne, joka eroaa huomattavasti lähiympäristöstä.

Laakson rinteet itse asiassa suojaavat laaksoa merivirtojen suoralta pääsyltä ja vuorilta saapuvilta kylmiltä virtauksilta ja luovat sopivan ilmavirtausten, lämpötilan ja kosteuden kehityksen, joka mahdollistaa muusta ympäristöstä erottuvan mikroympäristön syntymisen. Se saa laakson muistuttamaan suurta kypsytystilaa, jonka vaikutuksia ei voida saavuttaa muualla.

4.7   Valvontaelin: Valvontaelin täyttää EN 45011 -standardissa vahvistetut edellytykset.

4.8   Merkinnät: Alkuperänimityksen riittävä suojaaminen edellyttää tunnistamista koskevien vaatimusten täyttymistä ja helposti tunnis tettavien tunnusten käyttöä. Heti pakkaamisen ja sitomisen jälkeen tuote on varustettava alkuperäselvityksen takaavalla sinetillä.

Kulutukseen saatetussa tuotteessa on oltava ”Salame S. Angelon” nimitys selvin ja pysyvin kirjaimin, jotka erottuvat selvästi muusta merkinnöissä mahdollisesti olevasta kirjoituksesta, minkä lisäksi on mainittava ”suojattu maantieteellinen merkintä” ja/tai lyhenne SMM. Ulkomaisille markkinoille suunnatussa tuotteessa suojattu maantieteellinen merkintä voi olla myyntimaan kielellä.

Näihin merkintöihin liitetään erottamattomasti suojatun maantieteellisen merkinnän tunnus.

Muiden kuin tässä eritelmässä nimenomaisesti mainittujen laatuominaisuuksien lisääminen on kiellettyä.

Merkinnässä on oltava edellä lueteltujen mainintojen ja alkuperänimityksen tunnuksen lisäksi yksittäisen tuotteen tunnistettavissa oleva numerokoodi.

Tunnisteiden asettamisen jälkeen ”Salame S. Angeloa” voidaan myydä irtotavarana vakuumipakkauksessa tai suojakaasupakkauksessa kokonaisena, paloina tai viipaloituna.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---