# Eiropas Savienības C 301E/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 301E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 13. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 301E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 13. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   (Informācija) |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | 2006.—2007. GADA SESIJA |
| | 2007. gada 12. marta sēde |
| | Pirmdiena, 2007. gada 12. marts |
| 2007/C 301E/01 | PROTOKOLS | 1 |
| SĒDES NORISE


  Sesijas atsākšana


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Priekšsēdētāja paziņojums


  Dokumentu iesniegšana


  Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)


  Rakstiskas deklarācijas un mutiski jautājumi (iesniegšana)


  Padomes nosūtītie nolīgumu teksti


  Lūgumraksti


  Apropriāciju pārvietojumi


  Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi


  Parlamenta sastāvs


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  Politisko grupu sastāvs


  Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana


  Darba kārtība


  Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem


  Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā (debates)


  Korporatīvā sociālā atbildība: jauna partnerība (debates)


  Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (debates)


  Likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvais pārrobežu pārvaldījums (2005/737/EK) (debates)


  Piesardzīga novērtējuma veikšana attiecībā uz līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē ***I (debates)


  Kopienas rīcība attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (debates)


  Viena akcija — viena balss — Proporcionalitāte starp īpašumtiesībām un kontroli ES uzņēmumos (debates)


  Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un sastāvs (grozījumu iesniegšanas termiņš)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana


  Gadskārtējās sesijas slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 15 |
| | 2007.—2008. GADA SESIJA |
| | 2007. gada 13.—15. marta sēdes |
| | Otrdiena, 2007. gada 13. marts |
| 2007/C 301E/02 | PROTOKOLS | 17 |
| SĒDES NORISE


  Gadskārtējās sesijas atklāšana


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)


  2008. gada politikas stratēģija (debates)


  Gaisa satiksmes nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (debates)


  Balsošanas laiks


  Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda finansējums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu atcelšana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Piesardzīga novērtējuma veikšana attiecībā uz līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē ***I (balsošana)


  Korporatīvā sociālā atbildība: jauna partnerība (balsošana)


  Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (balsošana)


  Likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvais pārrobežu pārvaldījums (2005/737/EK) (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās (debates)


  Bērnu aprūpes iestāžu izveide (debates)


  Komisijas paziņojums: Patērētāju aizsardzības politiskā stratēģija 2007.—2013. gadam


  Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)


  Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus * (debates)


  ILO 2006. gada konsolidētās Konvencijas par darbu jūrniecībā ratifikācija * (debates)


  Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***I (debates)


  Nelegālas putnu medības Maltā (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 31 |
| I PIELIKUMS | 33 |
| II PIELIKUMS | 39 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 43 |
| P6_TA(2007)0058Intervences finansēšana, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa *Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa (COM(2007)0012 — C6-0057/2007 — 2007/0005(CNS)) | 43 |
| P6_TA(2007)0059Atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu *Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS)) | 43 |
| P6_TA(2007)0060Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu atcelšana *Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu (COM(2006)0448 — C6-0277/2006 — 2006/0151(CNS)) | 44 |
| P6_TA(2007)0061Piesardzīga novērtējuma veikšana attiecībā uz līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē ***IEiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)) | 45 |
| P6_TC1-COD(2006)0166Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2007. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē | 45 |
| P6_TA(2007)0062Korporatīvā sociālā atbildība: jauna partnerībaEiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcija par korporatīvo sociālo atbildību: jauna partnerība (2006/2133(INI)) | 45 |
| P6_TA(2007)0063Ceļvedis dzimumu līdztiesībai 2006.—2010. g.Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcija par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010 (2006/2132(INI)) | 56 |
| P6_TA(2007)0064Likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvais pārrobežu pārvaldījums (2005/737/EK)Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcija par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (2005/737/EK) (2006/2008(INI)) | 64 |
| | Trešdiena, 2007. gada 14. marts |
| 2007/C 301E/03 | PROTOKOLS | 70 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Nopēlums deputātam


  Berlīnes deklarācija (debates)


  Eiropadome (2007. gada 8. un 9. marts) (debates)


  Balsošanas laiks


  Kopienas statistika par migrāciju un starptautisko aizsardzību ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un skaitliskais sastāvs (balsošana)


  Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***I (balsošana)


  Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus * (balsošana)


  ILO 2006. gada konsolidētās Konvencijas par darbu jūrniecībā ratifikācija * (balsošana)


  Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā (balsošana)


  Gaisa satiksmes nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (balsošana)


  Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  ES un Vidusjūras reģiona valstu attiecības — Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide (debates)


  Bosnija un Hercegovina (debates)


  Eiropas aeronautikas nākotne (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)


  Parlamentu sadarbības delegāciju locekļu saraksts (Priekšsēdētāju konferences priekšlikums)


  C hepatīts (rakstiska deklarācija)


  ES tirdzniecības politikas instrumentu reforma (debates)


  Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija (debates)


  Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm — Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu (debates)


  Bezvēsts pazudušie Kiprā (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 80 |
| I PIELIKUMS | 82 |
| II PIELIKUMS | 89 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 101 |
| P6_TA(2007)0065Statistika attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību ***IEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (COM(2005)0375 — C6-0279/2005 — 2005/0156(COD)) | 101 |
| P6_TC1-COD(2005)0156Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2007. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību | 101 |
| P6_TA(2007)0066Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un sastāvsEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta lēmums par parlamentu sadarbības delegāciju skaitu un sastāvu | 102 |
| P6_TA(2007)0067Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (COM(2005)0579 — C6-0403/2006 — 2005/0228(COD)) | 103 |
| P6_TC1-COD(2005)0228Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2007. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2007, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi | 104 |
| PIELIKUMS | 121 |
| P6_TA(2007)0068Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus *Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par tādas gaļas tirdzniecību, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus (COM(2006)0487 — C6-0330/2006 — 2006/0162(CNS)) | 133 |
| P6_TA(2007)0069ILO 2006. gada Konsolidētās jūrniecības darba konvencijas ratifikācija *Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS)) | 139 |
| P6_TA(2007)0070Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumiEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta rezolūcija par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (2006/2134(INI)) | 140 |
| P6_TA(2007)0071ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumsEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta rezolūcija par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīguma noslēgšanu | 143 |
| P6_TA(2007)0072Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanāsEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta rezolūcija par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos | 146 |
| | Ceturtdiena, 2007. gada 15. marts |
| 2007/C 301E/04 | PROTOKOLS | 149 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme uz reģionālo politiku (debates)


  Pašvaldības un sadarbība attīstības jomā (debates)


  Balsošanas laiks


  Parlamentu sadarbības delegāciju locekļu saraksts (balsošana)


  Kopienas rīcība attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (balsošana)


  Nelegālas putnu medības Maltā (balsošana)


  ES un Vidusjūras reģiona valstu attiecības (balsošana)


  Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide (balsošana)


  Bosnija un Hercegovina (balsošana)


  Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija (balsošana)


  Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm (balsošana)


  Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu (balsošana)


  Bezvēsts pazudušie Kiprā (balsošana)


  Salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme uz reģionālo politiku (balsošana)


  Pašvaldības un sadarbība attīstības jomā (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Roņu izcelsmes produktu aizliegums Eiropas Savienībā (debates)


  Uzbrukums organizācijas Mari Ušem Valdes loceklei un literārā žurnāla Ontšõko galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (debates)


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)


  Gvatemala


  Kambodža


  Nigērija


  Balsošanas laiks


  Gvatemala (balsošana)


  Kambodža (balsošana)


  Nigērija (balsošana)


  Uzbrukums organizācijas Mari Ušem Valdes loceklei un literārā žurnāla Ontšõko galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  Padomes kopējo nostāju paziņošana


  Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)


  Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana


  Nākamo sēžu datumi


  Sesijas pārtraukšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 166 |
| I PIELIKUMS | 168 |
| II PIELIKUMS | 183 |
| III PIELIKUMSPARLAMENTU SADARBĪBAS DELEGĀCIJAS | 200 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 202 |
| P6_TA(2007)0073Pārrobežu veselības aprūpeEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Kopienas rīcību attiecībā uz pārrobežu veselības aprūpes nodrošināšanu | 202 |
| P6_TA(2007)0074Nelegālas putnu medības MaltāEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par migrējošo putnu pavasara medībām un ķeršanu ar lamatām Maltā | 204 |
| P6_TA(2007)0075Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībasEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām | 206 |
| P6_TA(2007)0076Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveideEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi (2006/2173(INI)) | 210 |
| P6_TA(2007)0077Bosnija un HercegovinaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rekomendācija Padomei par Bosniju un Hercegovinu (2006/2290(INI)) | 224 |
| P6_TA(2007)0078Pamattiesību hartas ievērošanaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas likumdošanas iniciatīvās: Metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai (2005/2169(INI)) | 229 |
| P6_TA(2007)0079Sarunas par asociācijas līgumu starp Eiropas Savienību un CentrālamerikuEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālamerikas valstīm, no otras puses (2006/2222(INI)) | 233 |
| P6_TA(2007)0080Sarunas attiecībā uz asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Andu KopienuEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta ieteikuma priekšlikums, kas iesniegts Padomei, par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2006/2221(INI)) | 238 |
| P6_TA(2007)0081Bezvēsts pazudušie KiprāEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par bezvēsts pazudušajiem Kiprā | 243 |
| P6_TA(2007)0082Reģionālā politika (salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme)Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekmi uz reģionālo politiku (2006/2106(INI)) | 244 |
| P6_TA(2007)0083Pašvaldības un attīstības sadarbībaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par vietējām pašvaldībām un attīstības sadarbību (2006/2235(INI)) | 249 |
| P6_TA(2007)0084GvatemalaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Gvatemalu | 257 |
| P6_TA(2007)0085KambodžaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Kambodžu | 258 |
| P6_TA(2007)0086NigērijaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Nigēriju | 260 |
| P6_TA(2007)0087Uzbrukums Gaļinai KozlovaiEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Gaļinu Kozlovu | 262 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   (Informācija)

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

EIROPAS PARLAMENTS

2006.—2007. GADA SESIJA

2007. gada 12. marta sēde

Pirmdiena, 2007. gada 12. marts

2007/C 301E/01

PROTOKOLS

1

SĒDES NORISE

Sesijas atsākšana

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Priekšsēdētāja paziņojums

Dokumentu iesniegšana

Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Rakstiskas deklarācijas un mutiski jautājumi (iesniegšana)

Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Lūgumraksti

Apropriāciju pārvietojumi

Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Parlamenta sastāvs

Komiteju un delegāciju sastāvs

Politisko grupu sastāvs

Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Darba kārtība

Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā (debates)

Korporatīvā sociālā atbildība: jauna partnerība (debates)

Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (debates)

Likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvais pārrobežu pārvaldījums (2005/737/EK) (debates)

Piesardzīga novērtējuma veikšana attiecībā uz līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē ***I (debates)

Kopienas rīcība attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (debates)

Viena akcija — viena balss — Proporcionalitāte starp īpašumtiesībām un kontroli ES uzņēmumos (debates)

Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un sastāvs (grozījumu iesniegšanas termiņš)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

Gadskārtējās sesijas slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

15

2007.—2008. GADA SESIJA

2007. gada 13.—15. marta sēdes

Otrdiena, 2007. gada 13. marts

2007/C 301E/02

PROTOKOLS

17

SĒDES NORISE

Gadskārtējās sesijas atklāšana

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

2008. gada politikas stratēģija (debates)

Gaisa satiksmes nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (debates)

Balsošanas laiks

Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda finansējums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu atcelšana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Piesardzīga novērtējuma veikšana attiecībā uz līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē ***I (balsošana)

Korporatīvā sociālā atbildība: jauna partnerība (balsošana)

Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (balsošana)

Likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvais pārrobežu pārvaldījums (2005/737/EK) (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās (debates)

Bērnu aprūpes iestāžu izveide (debates)

Komisijas paziņojums: Patērētāju aizsardzības politiskā stratēģija 2007.—2013. gadam

Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus * (debates)

ILO 2006. gada konsolidētās Konvencijas par darbu jūrniecībā ratifikācija * (debates)

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***I (debates)

Nelegālas putnu medības Maltā (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

31

I PIELIKUMS

33

II PIELIKUMS

39

PIEŅEMTIE TEKSTI

43

P6_TA(2007)0058Intervences finansēšana, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa *Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa (COM(2007)0012 — C6-0057/2007 — 2007/0005(CNS))

43

P6_TA(2007)0059Atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu *Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS))

43

P6_TA(2007)0060Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu atcelšana *Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu (COM(2006)0448 — C6-0277/2006 — 2006/0151(CNS))

44

P6_TA(2007)0061Piesardzīga novērtējuma veikšana attiecībā uz līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē ***IEiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD))

45

P6_TC1-COD(2006)0166Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2007. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē

45

P6_TA(2007)0062Korporatīvā sociālā atbildība: jauna partnerībaEiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcija par korporatīvo sociālo atbildību: jauna partnerība (2006/2133(INI))

45

P6_TA(2007)0063Ceļvedis dzimumu līdztiesībai 2006.—2010. g.Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcija par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010 (2006/2132(INI))

56

P6_TA(2007)0064Likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvais pārrobežu pārvaldījums (2005/737/EK)Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcija par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (2005/737/EK) (2006/2008(INI))

64

Trešdiena, 2007. gada 14. marts

2007/C 301E/03

PROTOKOLS

70

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Nopēlums deputātam

Berlīnes deklarācija (debates)

Eiropadome (2007. gada 8. un 9. marts) (debates)

Balsošanas laiks

Kopienas statistika par migrāciju un starptautisko aizsardzību ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un skaitliskais sastāvs (balsošana)

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***I (balsošana)

Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus * (balsošana)

ILO 2006. gada konsolidētās Konvencijas par darbu jūrniecībā ratifikācija * (balsošana)

Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā (balsošana)

Gaisa satiksmes nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (balsošana)

Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

ES un Vidusjūras reģiona valstu attiecības — Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide (debates)

Bosnija un Hercegovina (debates)

Eiropas aeronautikas nākotne (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

Parlamentu sadarbības delegāciju locekļu saraksts (Priekšsēdētāju konferences priekšlikums)

C hepatīts (rakstiska deklarācija)

ES tirdzniecības politikas instrumentu reforma (debates)

Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija (debates)

Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm — Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu (debates)

Bezvēsts pazudušie Kiprā (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

80

I PIELIKUMS

82

II PIELIKUMS

89

PIEŅEMTIE TEKSTI

101

P6_TA(2007)0065Statistika attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību ***IEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (COM(2005)0375 — C6-0279/2005 — 2005/0156(COD))

101

P6_TC1-COD(2005)0156Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2007. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību

101

P6_TA(2007)0066Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un sastāvsEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta lēmums par parlamentu sadarbības delegāciju skaitu un sastāvu

102

P6_TA(2007)0067Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (COM(2005)0579 — C6-0403/2006 — 2005/0228(COD))

103

P6_TC1-COD(2005)0228Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2007. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2007, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi

104

PIELIKUMS

121

P6_TA(2007)0068Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus *Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par tādas gaļas tirdzniecību, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus (COM(2006)0487 — C6-0330/2006 — 2006/0162(CNS))

133

P6_TA(2007)0069ILO 2006. gada Konsolidētās jūrniecības darba konvencijas ratifikācija *Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS))

139

P6_TA(2007)0070Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumiEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta rezolūcija par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (2006/2134(INI))

140

P6_TA(2007)0071ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumsEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta rezolūcija par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīguma noslēgšanu

143

P6_TA(2007)0072Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanāsEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta rezolūcija par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos

146

Ceturtdiena, 2007. gada 15. marts

2007/C 301E/04

PROTOKOLS

149

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme uz reģionālo politiku (debates)

Pašvaldības un sadarbība attīstības jomā (debates)

Balsošanas laiks

Parlamentu sadarbības delegāciju locekļu saraksts (balsošana)

Kopienas rīcība attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (balsošana)

Nelegālas putnu medības Maltā (balsošana)

ES un Vidusjūras reģiona valstu attiecības (balsošana)

Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide (balsošana)

Bosnija un Hercegovina (balsošana)

Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija (balsošana)

Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm (balsošana)

Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu (balsošana)

Bezvēsts pazudušie Kiprā (balsošana)

Salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme uz reģionālo politiku (balsošana)

Pašvaldības un sadarbība attīstības jomā (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Roņu izcelsmes produktu aizliegums Eiropas Savienībā (debates)

Uzbrukums organizācijas Mari Ušem Valdes loceklei un literārā žurnāla Ontšõko galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (debates)

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

Gvatemala

Kambodža

Nigērija

Balsošanas laiks

Gvatemala (balsošana)

Kambodža (balsošana)

Nigērija (balsošana)

Uzbrukums organizācijas Mari Ušem Valdes loceklei un literārā žurnāla Ontšõko galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Komiteju un delegāciju sastāvs

Padomes kopējo nostāju paziņošana

Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Nākamo sēžu datumi

Sesijas pārtraukšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

166

I PIELIKUMS

168

II PIELIKUMS

183

III PIELIKUMSPARLAMENTU SADARBĪBAS DELEGĀCIJAS

200

PIEŅEMTIE TEKSTI

202

P6_TA(2007)0073Pārrobežu veselības aprūpeEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Kopienas rīcību attiecībā uz pārrobežu veselības aprūpes nodrošināšanu

202

P6_TA(2007)0074Nelegālas putnu medības MaltāEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par migrējošo putnu pavasara medībām un ķeršanu ar lamatām Maltā

204

P6_TA(2007)0075Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībasEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām

206

P6_TA(2007)0076Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveideEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi (2006/2173(INI))

210

P6_TA(2007)0077Bosnija un HercegovinaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rekomendācija Padomei par Bosniju un Hercegovinu (2006/2290(INI))

224

P6_TA(2007)0078Pamattiesību hartas ievērošanaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas likumdošanas iniciatīvās: Metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai (2005/2169(INI))

229

P6_TA(2007)0079Sarunas par asociācijas līgumu starp Eiropas Savienību un CentrālamerikuEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālamerikas valstīm, no otras puses (2006/2222(INI))

233

P6_TA(2007)0080Sarunas attiecībā uz asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Andu KopienuEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta ieteikuma priekšlikums, kas iesniegts Padomei, par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2006/2221(INI))

238

P6_TA(2007)0081Bezvēsts pazudušie KiprāEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par bezvēsts pazudušajiem Kiprā

243

P6_TA(2007)0082Reģionālā politika (salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme)Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekmi uz reģionālo politiku (2006/2106(INI))

244

P6_TA(2007)0083Pašvaldības un attīstības sadarbībaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par vietējām pašvaldībām un attīstības sadarbību (2006/2235(INI))

249

P6_TA(2007)0084GvatemalaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Gvatemalu

257

P6_TA(2007)0085KambodžaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Kambodžu

258

P6_TA(2007)0086NigērijaEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Nigēriju

260

P6_TA(2007)0087Uzbrukums Gaļinai KozlovaiEiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Gaļinu Kozlovu

262

| * | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

| PPE-DE | Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa |
| --- | --- |
| PSE | Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| UEN | Nāciju Eiropas grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| IND/DEM | Neatkarības/demokrātijas grupa |
| ITS | Identitātes, tradīciju un suverenitātes grupa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE-DE

Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa

PSE

Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

UEN

Nāciju Eiropas grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

IND/DEM

Neatkarības/demokrātijas grupa

ITS

Identitātes, tradīciju un suverenitātes grupa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV (Informācija)

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

EIROPAS PARLAMENTS

2006.—2007. GADA SESIJA

2007. gada 12. marta sēde

Pirmdiena, 2007. gada 12. marts

| 13.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 301/1

---

PROTOKOLS

(2007/C 301 E/01)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Hans-Gert PÖTTERING

Priekšsēdētājs

1.   Sesijas atsākšana

Sēde tika atklāta plkst. 17.00.

2.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

Uzstājās PSE grupas priekšsēdētājs Martin Schulz, paužot nožēlu, ka agrā pēcpusdienā sēžu zālē notikušajai ceremonijai sakarā ar trešo gadskārtējo Eiropas dienu terorisma upuru piemiņai nebija pievērsta pietiekama deputātu uzmanība, jo vairāki deputāti, tai skaitā viņš, nebija par to informēti (sēdes vadītājs deputātam atbildēja, ka tiks izskatīta pasākuma rīkošanas kārtība un ka viņš raudzīsies, lai nākamgad šis pasākumus gūtu plašāku ievērību).

*

- *

Marian Harkin paziņoja, ka viņa bija klāt 2004. gada 2. decembrī, 2005. gada 9. maijā un un 2005. gada 1. decembrī, bet viņas vārda attiecīgajos apmeklējumu reģistros nav.

3.   Priekšsēdētāja paziņojums

Sakarā ar Madrides atentātu trešo gadadienu sēdes vadītājs nāca klajā ar paziņojumu, kurā godināja terorisma upuru piemiņu un nosodīja visā pasaulē pastrādātos terora aktus.

Parlaments ievēroja vienas minūtes klusuma brīdi terora aktu upuru piemiņai.

4.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Parlamenta komitejas







  1.1. | Ziņojumi







  — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2006. gada konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS)) — EMPL komiteja.
  Referente: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Parlamenta komitejas

1.1.

Ziņojumi

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2006. gada konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS)) — EMPL komiteja.

Referente: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (COM(2005)0579 — C6-0403/2005 — 2005/0228(COD)) — TRAN komiteja.
  Referents: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (COM(2005)0579 — C6-0403/2005 — 2005/0228(COD)) — TRAN komiteja.

Referents: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007).

| — | Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2006/2221(INI)) — AFET komiteja.
  Referents: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2006/2221(INI)) — AFET komiteja.

Referents: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007).

| — | Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālamerikas valstīm, no otras puses (2006/2222(INI)) — AFET komiteja.
  Referents: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālamerikas valstīm, no otras puses (2006/2222(INI)) — AFET komiteja.

Referents: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)) — ECON komiteja.
  Referents: Wolf Klinz (A6-0027/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)) — ECON komiteja.

Referents: Wolf Klinz (A6-0027/2007).

| — | Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par Bosniju un Hercegovinu (2006/2290(INI)) — AFET komiteja.
  Referente: Doris Pack (A6-0030/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par Bosniju un Hercegovinu (2006/2290(INI)) — AFET komiteja.

Referente: Doris Pack (A6-0030/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par uzlabotas terapijas zālēm un grozījumiem Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004 (COM(2005)0567 — C6-0401/2005 — 2005/0227(COD)) — ENVI komiteja.
  Referents: Miroslav Mikolášik (A6-0031/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par uzlabotas terapijas zālēm un grozījumiem Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004 (COM(2005)0567 — C6-0401/2005 — 2005/0227(COD)) — ENVI komiteja.

Referents: Miroslav Mikolášik (A6-0031/2007).

| — | Ziņojums par biotehnoloģiju — lauksaimniecības perspektīvas un uzdevumi Eiropā (2006/2059(INI)) — AGRI komiteja.
  Referents: Kyösti Virrankoski (A6-0032/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par biotehnoloģiju — lauksaimniecības perspektīvas un uzdevumi Eiropā (2006/2059(INI)) — AGRI komiteja.

Referents: Kyösti Virrankoski (A6-0032/2007).

| — | Ziņojums par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (2006/2132(INI)) — FEMM komiteja.
  Referente: Amalia Sartori (A6-0033/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (2006/2132(INI)) — FEMM komiteja.

Referente: Amalia Sartori (A6-0033/2007).

| — | Ziņojums par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas likumdošanas iniciatīvās: metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai (2005/2169(INI)) — LIBE komiteja.
  Referents: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas likumdošanas iniciatīvās: metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai (2005/2169(INI)) — LIBE komiteja.

Referents: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu, noformējumu un etiķetēšanu (COM(2005)0125 — C6-0440/2005 — 2005/0028(COD)) — ENVI komiteja.
  Referents: Horst Schnellhardt (A6-0035/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu, noformējumu un etiķetēšanu (COM(2005)0125 — C6-0440/2005 — 2005/0028(COD)) — ENVI komiteja.

Referents: Horst Schnellhardt (A6-0035/2007).

| — | Ziņojums par profesionālā futbola nākotni Eiropā (2006/2130(INI)) — CULT komiteja —
  Referents: Ivo Belet (A6-0036/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par profesionālā futbola nākotni Eiropā (2006/2130(INI)) — CULT komiteja —

Referents: Ivo Belet (A6-0036/2007).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa (COM(2007)0012 — C6-0057/2007 — 2007/0005(CNS)) — AGRI komiteja.
  Referents: Neil Parish (A6-0038/2007). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa (COM(2007)0012 — C6-0057/2007 — 2007/0005(CNS)) — AGRI komiteja.

Referents: Neil Parish (A6-0038/2007).

| — | Ziņojums par vietējām pašvaldībām un sadarbību attīstības jomā (2006/2235(INI)) — DEVE komiteja.
  Referents: Pierre Schapira (A6-0039/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par vietējām pašvaldībām un sadarbību attīstības jomā (2006/2235(INI)) — DEVE komiteja.

Referents: Pierre Schapira (A6-0039/2007).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju zaudējumiem attiecībā uz aizdevumiem projektiem ārpus Kopienas (Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā, un Dienvidāfrikas Republikā) (kodificēta versija) (COM(2006)0419 — C6-0302/2006 — 2006/0139(CNS)) — JURI komiteja.
  Referente: Diana Wallis (A6-0040/2007). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju zaudējumiem attiecībā uz aizdevumiem projektiem ārpus Kopienas (Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā, un Dienvidāfrikas Republikā) (kodificēta versija) (COM(2006)0419 — C6-0302/2006 — 2006/0139(CNS)) — JURI komiteja.

Referente: Diana Wallis (A6-0040/2007).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (kodificēta versija) (COM(2006)0669 — C6-0430/2006 — 2006/0224(CNS)) — JURI komiteja.
  Referente: Diana Wallis (A6-0041/2007). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (kodificēta versija) (COM(2006)0669 — C6-0430/2006 — 2006/0224(CNS)) — JURI komiteja.

Referente: Diana Wallis (A6-0041/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā (kodificēta versija) (COM(2006)0657 — C6-0381/2006 — 2006/0220(COD)) — JURI komiteja.
  Referente: Diana Wallis (A6-0042/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā (kodificēta versija) (COM(2006)0657 — C6-0381/2006 — 2006/0220(COD)) — JURI komiteja.

Referente: Diana Wallis (A6-0042/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (kodificēta versija) (COM(2006)0543 — C6-0315/2006 — 2006/0170(COD)) — JURI komiteja.
  Referente: Diana Wallis (A6-0043/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (kodificēta versija) (COM(2006)0543 — C6-0315/2006 — 2006/0170(COD)) — JURI komiteja.

Referente: Diana Wallis (A6-0043/2007).

| — | Ziņojums par salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekmi uz reģionālo politiku (2006/2106(INI)) — REGI komiteja.
  Referents: Francesco Musotto (A6-0044/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekmi uz reģionālo politiku (2006/2106(INI)) — REGI komiteja.

Referents: Francesco Musotto (A6-0044/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju (kodificēta versija) (COM(2006)0556 — C6-0323/2006 — 2006/0175(COD)) — JURI komiteja.
  Referente: Diana Wallis (A6-0045/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju (kodificēta versija) (COM(2006)0556 — C6-0323/2006 — 2006/0175(COD)) — JURI komiteja.

Referente: Diana Wallis (A6-0045/2007).

| — | ***I Ziņojums par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (kodificēta versija) (COM(2006)0692 — C6-0429/2006 — 2003/0099(COD)) — JURI komiteja.
  Referente: Diana Wallis (A6-0046/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (kodificēta versija) (COM(2006)0692 — C6-0429/2006 — 2003/0099(COD)) — JURI komiteja.

Referente: Diana Wallis (A6-0046/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru stūres iekārtu (kodificēta versija) (COM(2006)0670 — C6-0404/2006 — 2006/0225(COD)) — JURI komiteja.
  Referente: Diana Wallis (A6-0047/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru stūres iekārtu (kodificēta versija) (COM(2006)0670 — C6-0404/2006 — 2006/0225(COD)) — JURI komiteja.

Referente: Diana Wallis (A6-0047/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru maksimālo projektēto ātrumu un kravas platformām (kodificēta versija) (COM(2006)0667 — C6-0385/2006 — 2006/0219(COD)) — JURI komiteja.
  Referente: Diana Wallis (A6-0048/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru maksimālo projektēto ātrumu un kravas platformām (kodificēta versija) (COM(2006)0667 — C6-0385/2006 — 2006/0219(COD)) — JURI komiteja.

Referente: Diana Wallis (A6-0048/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai attiecībā uz noteiktām lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru daļām un parametriem (kodificēta versija) (COM(2006)0662 — C6-0380/2006 — 2006/0221(COD)) — JURI komiteja.
  Referente: Diana Wallis (A6-0049/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai attiecībā uz noteiktām lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru daļām un parametriem (kodificēta versija) (COM(2006)0662 — C6-0380/2006 — 2006/0221(COD)) — JURI komiteja.

Referente: Diana Wallis (A6-0049/2007).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru redzamības lauku un priekšējā stikla tīrītājiem (kodificēta versija) (COM(2006)0651 — C6-0377/2006 — 2006/0216(COD)) — JURI komiteja.
  Referente: Diana Wallis (A6-0050/2007). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru redzamības lauku un priekšējā stikla tīrītājiem (kodificēta versija) (COM(2006)0651 — C6-0377/2006 — 2006/0216(COD)) — JURI komiteja.

Referente: Diana Wallis (A6-0050/2007).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS)) — AGRI komiteja.
  Referents: Neil Parish (A6-0051/2007). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS)) — AGRI komiteja.

Referents: Neil Parish (A6-0051/2007).

| — | Ziņojums par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (2005/737/EK) (2006/2008(INI)) — JURI komiteja.
  Referente: Katalin Lévai (A6-0053/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (2005/737/EK) (2006/2008(INI)) — JURI komiteja.

Referente: Katalin Lévai (A6-0053/2007).

| — | Ziņojums par tematisko stratēģiju dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai (2006/2210(INI)) — ENVI komiteja.
  Referente: Kartika Tamara Liotard (A6-0054/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par tematisko stratēģiju dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai (2006/2210(INI)) — ENVI komiteja.

Referente: Kartika Tamara Liotard (A6-0054/2007).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu (COM(2006)0448 — C6-0277/2006 — 2006/0151(CNS)) — BUDG komiteja.
  Referents: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu (COM(2006)0448 — C6-0277/2006 — 2006/0151(CNS)) — BUDG komiteja.

Referents: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007).

| — | Ziņojums par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (2006/2134(INI)) — EMPL komiteja.
  Referents: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (2006/2134(INI)) — EMPL komiteja.

Referents: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007).

| 2. | Deputāti







  2.1. | Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0012/2007)







  — | Padomei
  Andrikienė Laima Liucija, Moraes Claude, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Ludford Sarah, Willmott Glenis, Posselt Bernd, Karim Sajjad, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, Henin Jacky, Beglitis Panagiotis, Matsis Yiannakis, Vanhecke Frank, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Medina Ortega Manuel, Evans Robert, Budreikaitė Danutė, Doyle Avril, Ó Neachtain Seán, Hutchinson Alain, Mitchell Gay, Coveney Simon, Lundgren Nils, Isler Béguin Marie Anne, Newton Dunn Bill, Ford Glyn, Karatzaferis Georgios, Adamou Adamos, Cashman Michael, Belet Ivo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Pafilis Athanasios, Van Hecke Johan, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Rutowicz Leopold Józef, Guerreiro Pedro, Manolakou Diamanto, Samaras Antonis, Aylward Liam, Crowley Brian. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Deputāti

2.1.

Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0012/2007)

—

Padomei

Andrikienė Laima Liucija, Moraes Claude, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Ludford Sarah, Willmott Glenis, Posselt Bernd, Karim Sajjad, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, Henin Jacky, Beglitis Panagiotis, Matsis Yiannakis, Vanhecke Frank, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Medina Ortega Manuel, Evans Robert, Budreikaitė Danutė, Doyle Avril, Ó Neachtain Seán, Hutchinson Alain, Mitchell Gay, Coveney Simon, Lundgren Nils, Isler Béguin Marie Anne, Newton Dunn Bill, Ford Glyn, Karatzaferis Georgios, Adamou Adamos, Cashman Michael, Belet Ivo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Pafilis Athanasios, Van Hecke Johan, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Rutowicz Leopold Józef, Guerreiro Pedro, Manolakou Diamanto, Samaras Antonis, Aylward Liam, Crowley Brian.

| — | Komisijai
  Moraes Claude, Aylward Liam, Samaras Antonis, Tarabella Marc, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Mitchell Gay, Van Hecke Johan, Paleckis Justas Vincas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Budreikaitė Danutė, Riera Madurell Teresa, Ludford Sarah, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Willmott Glenis, Papastamkos Georgios, Coveney Simon, van Nistelrooij Lambert, Manolakou Diamanto, Mavrommatis Manolis, Lynne Elizabeth, Segelström Inger, Henin Jacky, Matsis Yiannakis, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Hasse Ferreira Joel, Medina Ortega Manuel, Hutchinson Alain, Lundgren Nils, Romeva i Rueda Raül, Newton Dunn Bill, Badia i Cutchet Maria, Holm Jens, Ford Glyn, Figueiredo Ilda, Martin David, Karatzaferis Georgios, Ortuondo Larrea Josu, Belet Ivo, Ebner Michl, Gaľa Milan, Hatzidakis Konstantinos, Dimitrov Konstantin, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Rutowicz Leopold Józef, Szejna Andrzej Jan, Březina Jan, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Toussas Georgios, Guerreiro Pedro. |
| --- | --- |

—

Komisijai

Moraes Claude, Aylward Liam, Samaras Antonis, Tarabella Marc, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Mitchell Gay, Van Hecke Johan, Paleckis Justas Vincas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Budreikaitė Danutė, Riera Madurell Teresa, Ludford Sarah, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Willmott Glenis, Papastamkos Georgios, Coveney Simon, van Nistelrooij Lambert, Manolakou Diamanto, Mavrommatis Manolis, Lynne Elizabeth, Segelström Inger, Henin Jacky, Matsis Yiannakis, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Hasse Ferreira Joel, Medina Ortega Manuel, Hutchinson Alain, Lundgren Nils, Romeva i Rueda Raül, Newton Dunn Bill, Badia i Cutchet Maria, Holm Jens, Ford Glyn, Figueiredo Ilda, Martin David, Karatzaferis Georgios, Ortuondo Larrea Josu, Belet Ivo, Ebner Michl, Gaľa Milan, Hatzidakis Konstantinos, Dimitrov Konstantin, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Rutowicz Leopold Józef, Szejna Andrzej Jan, Březina Jan, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Toussas Georgios, Guerreiro Pedro.

5.   Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Saskaņā ar Reglamenta 116. panta 5. punktu rakstiskas deklarācijas Nr. 80, 81, 82, 83, 84/2006 nav spēkā, jo tās neieguva vajadzīgo parakstu skaitu.

6.   Rakstiskas deklarācijas un mutiski jautājumi (iesniegšana)

Deputāti ir iesnieguši turpmāk minētos dokumentus.

| 1. | Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants)







  — | O-0002/2007 — Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā Komisijai: Komisijas Zaļā grāmata un ES tirdzniecības politikas instrumentu iespējamās reformas sabiedriskā apspriešana (B6-0009/2007). |
| --- | --- | --- |

1.

Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants)

—

O-0002/2007 — Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā Komisijai: Komisijas Zaļā grāmata un ES tirdzniecības politikas instrumentu iespējamās reformas sabiedriskā apspriešana (B6-0009/2007).

| — | O-0125/2006 — Pervenche Berès ECON komitejas vārdā Padomei: Uzraudzības prakses turpmāka konverģence ES līmenī (B6-0010/2007). |
| --- | --- |

—

O-0125/2006 — Pervenche Berès ECON komitejas vārdā Padomei: Uzraudzības prakses turpmāka konverģence ES līmenī (B6-0010/2007).

| — | O-0001/2007 — Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā Komisijai: Kopienas rīcība attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (B6-0013/2007). |
| --- | --- |

—

O-0001/2007 — Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā Komisijai: Kopienas rīcība attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (B6-0013/2007).

| — | O-0004/2007 — Pervenche Berès ECON komitejas vārdā Komisijai: Viena akcija — viena balss (B6-0014/2007). |
| --- | --- |

—

O-0004/2007 — Pervenche Berès ECON komitejas vārdā Komisijai: Viena akcija — viena balss (B6-0014/2007).

| — | O-0013/2007 — Marcin Libicki PETI komitejas vārdā Komisijai: Nelegālas putnu medības Maltā (B6-0015/2007). |
| --- | --- |

—

O-0013/2007 — Marcin Libicki PETI komitejas vārdā Komisijai: Nelegālas putnu medības Maltā (B6-0015/2007).

| — | O-0014/2007 — Giuseppe Gargani JURI komitejas vārdā Komisijai: Proporcionalitāte starp īpašumtiesībām un kontroli ES biržas sarakstā iekļautajos uzņēmumos (B6-0016/2007). |
| --- | --- |

—

O-0014/2007 — Giuseppe Gargani JURI komitejas vārdā Komisijai: Proporcionalitāte starp īpašumtiesībām un kontroli ES biržas sarakstā iekļautajos uzņēmumos (B6-0016/2007).

| 2. | Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)







  — | Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti un Anna Záborská — par konfliktu dimantiem un Kimberli procesu (0021/2007). |
| --- | --- | --- |

2.

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)

—

Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti un Anna Záborská — par konfliktu dimantiem un Kimberli procesu (0021/2007).

| — | Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini un Caroline Lucas — par tiesas prāvu “Novartis” pret Indijas valdību (0022/2007). |
| --- | --- |

—

Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini un Caroline Lucas — par tiesas prāvu “Novartis” pret Indijas valdību (0022/2007).

| — | Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits un Csaba Sándor Tabajdi — par slovēņu bērnudārza tīšu dedzināšanu Triestē un uzbrukumiem slovēņu minoritātei Itālijā (0023/2007). |
| --- | --- |

—

Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits un Csaba Sándor Tabajdi — par slovēņu bērnudārza tīšu dedzināšanu Triestē un uzbrukumiem slovēņu minoritātei Itālijā (0023/2007).

| — | Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser un Mihael Brejc — par kasešu munīcijas aizliegšanu (0024/2007). |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser un Mihael Brejc — par kasešu munīcijas aizliegšanu (0024/2007).

| — | Andreas Mölzer — par darbaspēka vervēšanu ārpus Eiropas Savienības (0025/2007). |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer — par darbaspēka vervēšanu ārpus Eiropas Savienības (0025/2007).

| — | Andreas Mölzer — par ES Konstitucionālā līguma ratificēšanu (0026/2007). |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer — par ES Konstitucionālā līguma ratificēšanu (0026/2007).

| — | Aldo Patriciello — par Hantingtona slimību (0027/2007). |
| --- | --- |

—

Aldo Patriciello — par Hantingtona slimību (0027/2007).

| — | Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior un Marco Pannella — par Eiropas referendumu (0028/2007). |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior un Marco Pannella — par Eiropas referendumu (0028/2007).

| — | Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi, Jens Holm — par kvēlspuldžu pārdošanas aizlieguma ieviešanu Eiropas Savienībā (0029/2007). |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi, Jens Holm — par kvēlspuldžu pārdošanas aizlieguma ieviešanu Eiropas Savienībā (0029/2007).

7.   Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Padome ir nosūtījusi oficiāli apstiprinātu kopiju šādam dokumentam:

| — | Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku. |
| --- | --- |

—

Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku.

8.   Lūgumraksti

Saskaņā ar Reglamenta 191. panta 5. punktu atbildīgajai komitejai ir iesniegti šādi lūgumraksti, kas ir iekļauti vispārējā reģistrā turpmāk minētajos datumos:

1.3.2007.

(Iesniedzēja vārds netiek izpausts) (Nr. 1/2007);

Ingrid Schramm-Knoch (Nr. 2/2007);

Roland Ruppert (Nr. 3/2007);

Rudolf Bähr (Nr. 4/2007);

Verena De Vries (Nr. 5/2007);

Thomas Lambert (Nr. 6/2007);

Jürgen Rahf (OY RAHF CONSULT AG) (Nr. 7/2007);

Campbell McPherson (Nr. 8/2007);

Kieran Buckley (The Former Irish Sugar Workers, Mallow) (Nr. 9/2007);

Ewaen Fred Ogieriakhi (Nr. 10/2007);

Butler (Nr. 11/2007);

Silvio Debono (Nr. 12/2007);

Wheeler (Nr. 13/2007);

Kristan Tone (ZDRUŽENJE ŽRTEV OKUPATORJ 1941-1945 KRANJ) (Nr. 14/2007);

Manuel Hernández Barrios (Nr. 15/2007);

Sofía Vílchez López (Asociación de Vecinos Copropietarios Finca “El Aljibe”) (Nr. 16/2007);

Manuel Gómez Costa (Asociación de Vecinos “San Miguel Arcángel” de San Miguel de Salinas) (Nr. 17/2007);

Isabel Fernández Sánchez (Amigos de las Cañadas (Proyecto 2000)) (Nr. 18/2007);

Ramiro Pinto Cañón (Nr. 19/2007);

Jean-Pierre Peltier (Nr. 20/2007);

Frans Schuursma (Nr. 22/2007);

Gérard Casanova (Collectif Anti Incinération de Port Saint Louis du Rhône) (53 paraksti) (Nr. 23/2007);

(Iesniedzēja vārds netiek izpausts) (Nr. 24/2007);

Elpidio Mancinelli (Nr. 25/2007);

Monica Sepp (Comitato Cittadino “Campagna Nostra”) (3 paraksti) (Nr. 26/2007);

Andrea Pianeta (Nr. 27/2007);

Zbigniew Tryczyński (Nr. 28/2007);

Marek Czarnecki (11 paraksti) (Nr. 29/2007);

Carlos Alberto Rodrigues (Nr. 30/2007);

Rui Marques Ramos (Comissão de Utentes da Linha de Sintra) (15 paraksti) (Nr. 31/2007);

Marcel C. Nicolescu (Nr. 32/2007);

Vlasta Dykasova (Nr. 33/2007);

Marco Dulgerow (Nr. 34/2007);

Christian Waloszek (Nr. 35/2007);

Manfred Pecha (Nr. 36/2007);

(Iesniedzēja vārds netiek izpausts) (Nr. 37/2007);

Bernd Martens-Parrée (Nr. 38/2007);

Anatoliy Byelashov (Nr. 39/2007);

Georg Lang (Nr. 40/2007);

Karl-Hermann Krog (Nr. 41/2007);

Jens Borowski (Fachschaft Geschichte der Universität Dortmund) (2 paraksti) (Nr. 42/2007);

Eckhard Wannewitz (Nr. 43/2007);

(Iesniedzēja vārds netiek izpausts) (Nr. 44/2007);

Grzegorz Szczupaczynski (Nr. 45/2007);

Janusz Rekowski (Nr. 46/2007);

Wieslaw Zaborek (Nr. 47/2007);

Katarzyna Kaczmarek (Nr. 48/2007);

Michal Burdrey (Nr. 49/2007);

Ernst Dertmann (Pax Christi Bistumsstelle Münster) (Nr. 50/2007);

Marco Kühn (Nr. 51/2007);

Miquel Valls I Maseda (Cambra Oficial de Comerç, Industria i Navegació de Barcelona) (Nr. 52/2007);

Michail Galanakis (Nr. 53/2007);

Jones (Nr. 54/2007);

Lynda Pasquire (Nr. 55/2007);

Jesús Pons Vidal (Associació per a la protecció mediambiental de l'Atzubia — GELIBRE) (Nr. 56/2007);

(Iesniedzēja vārds netiek izpausts) (Nr. 57/2007);

Rosa Álvarez Álvarez (El Tranqueru Asociación de vecinos de Xivares) (un vēl 7800 paraksti) (Nr. 58/2007);

Olegario Álvarez Suárez (Asociación de Vecinos “San Felix”) (Nr. 59/2007);

René Maillot (Nr. 60/2007);

Vincenzo Scaduti (Nr. 61/2007);

Michele Bertucco (Associazione Legambiente Verona) (4 paraksti) (Nr. 62/2007);

Maria das Dores Barrocas Fortunato (Nr. 63/2007);

Carlos de Carvalho Vidal (Nr. 64/2007);

Gunter Rösch (un vēl 71 paraksts) (Nr. 65/2007);

Jan Sammer (Czech Coordination Office, ING) (Nr. 66/2007);

Ioan Robu (Arhiepiscopia Romano-Cattolica Bucuresti) (un vēl 8656 paraksti) (Nr. 67/2007);

8.3.2007.

Peter Kostelka (ÖAFV-Verband der Österreichischen Arbeiter-Fischerei-Vereine) (4 paraksti) (Nr. 68/2007);

Maria Laura Asprino (Nr. 69/2007);

Asociación de Vecinos de Hondón de las Nieves (Nr. 70/2007);

David Raya Fernández (Nr. 71/2007);

(Iesniedzēja vārds netiek izpausts) (4 paraksti) (Nr. 72/2007);

Manuel Carbonell Moreno (FEDE. APA. El Zahorí) (Nr. 73/2007);

Oscar Manuel Torremocha Meléndez (Nr. 74/2007);

Pedro de Gea Lozano (Asociación de Comerciantes de Artículos Pirotécnicos de Alicante) (Nr. 75/2007);

(Iesniedzēja vārds netiek izpausts) (Nr. 76/2007);

André Bamberski (14 paraksti) (Nr. 77/2007);

Μαυρούδης Βορίδη (Nr. 78/2007);

Θεόφιλος Τρουλλινός (Dimotiki Kinisi Iraklio Anthropini Poli) (2 paraksti) (Nr. 79/2007);

Iωάννης Ιορδανίδης (Nr. 80/2007);

Barbara Fischer (Nr. 81/2007);

Christopher Sansom (Nr. 82/2007);

Ulrich Reppenhagen (Nr. 83/2007);

Hannes Ruokokoski (Nr. 84/2007);

Andrzej Szczesniak (Nr. 85/2007);

Stefano Spinetti (AIGAE-Associazione Italiana Guide Ambientali Escursionistiche) (Nr. 86/2007);

Σπυρίδων Αρβανίτης (Nr. 87/2007);

Νικόλας Χριστοδούλου (Nr. 88/2007);

Periclis Dionyssopoulos (Nr. 89/2007).

9.   Apropriāciju pārvietojumi

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0037/2007 — SEC(2007)0026) par apropriāciju pārvietojumu DEC 01/2007.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

10.   Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Tika izplatīti Komisijas paziņojumi par pasākumiem, kas veikti saistībā ar Parlamenta 2006. gada novembra pirmajā un otrajā sesijā pieņemtajām nostājām un rezolūcijām.

11.   Parlamenta sastāvs

Camiel Eurlings paziņoja, ka viņš ir iecelts par Nīderlandes valdības locekli.

Tā kā saskaņā ar 7. panta 1. punktu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās šis amats nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu, Parlaments paziņo, ka ir radusies brīva vieta, sākot ar 2007. gada 22. februāri.

Nīderlandes kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka, sākot ar 2007. gada 1. martu, Johannes (Joop) Post ir iecelts par Eiropas Parlamenta deputātu Camiel Eurlings vietā.

Saskaņā ar Reglamenta 3. panta 2. punktu Johannes Post pilntiesīgi darbojas Parlamentā un tā struktūrās, kamēr nav pārbaudītas pilnvaras vai kamēr nav izšķirtas iespējamās domstarpības, ja viņš ir iepriekš iesniedzis rakstisku deklarāciju par to, ka neieņem ar deputāta mandātu nesavienojamu amatu.

12.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Priekšsēdētājs ir saņēmis PPE-DE un PSE grupu pieprasījumus iecelt amatā turpmāk minētos deputātus.

| — | AFET komiteja: Giorgos Dimitrakopoulos aizstāj Georgios Papastamkos. |
| --- | --- |

—

AFET komiteja: Giorgos Dimitrakopoulos aizstāj Georgios Papastamkos.

| — | Drošības un aizsardzības apakškomiteja: Giorgos Dimitrakopoulos aizstāj Georgios Papastamkos. |
| --- | --- |

—

Drošības un aizsardzības apakškomiteja: Giorgos Dimitrakopoulos aizstāj Georgios Papastamkos.

| — | JURI komiteja: Othmar Karas aizstāj Charlotte Cederschiöld. |
| --- | --- |

—

JURI komiteja: Othmar Karas aizstāj Charlotte Cederschiöld.

| — | Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju: Aloyzas Sakalas vairs nav komitejas loceklis. |
| --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju: Aloyzas Sakalas vairs nav komitejas loceklis.

| — | Delegācija attiecībām ar Mercosur valstīm: Poul Nyrup Rasmussen aizstāj Achille Occhetto. |
| --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Mercosur valstīm: Poul Nyrup Rasmussen aizstāj Achille Occhetto.

| — | Delegācija sadarbībai ar NATO Parlamentāro asambleju: Achille Occhetto aizstāj Nicola Zingaretti. |
| --- | --- |

—

Delegācija sadarbībai ar NATO Parlamentāro asambleju: Achille Occhetto aizstāj Nicola Zingaretti.

Šo deputātu iecelšanu uzskatīs par apstiprinātu, ja līdz šā protokola apstiprināšanai nebūs iesniegts neviens iebildums.

13.   Politisko grupu sastāvs

Dumitru Gheorghe Mircea Coşea ir pievienojies ITS grupai, sākot ar 2007. gada 12. martu.

14.   Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Priekšsēdētājs ir paziņojis, ka saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 68. pantu kopā ar Padomes priekšsēdētāju trešdien parakstīs šādu koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (3685/12/2006 — C6-0087/2007 — 2004/0175(COD)). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (3685/12/2006 — C6-0087/2007 — 2004/0175(COD)).

15.   Darba kārtība

Nākamais punkts bija darba kārtība.

Izdalīja šā gada marta pirmās un otrās plenārsēdes galīgo darba kārtības projektu (PE 385.050/PDOJ), kurā ierosināja turpmāk minētos grozījumus (Reglamenta 132. pants).

12.3.2007.—15.3.2007. sēdes

Pirmdiena

| — | PSE grupas pieprasījums debates par mutisko jautājumu par Kopienas rīcību attiecībā uz veselības aprūpes pārrobežu nodrošināšanu (O-0001/2007 — B6-0013/2007) (galīgā darba kārtības projekta 81. punkts) nenoslēgt ar rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanu. |
| --- | --- |

—

PSE grupas pieprasījums debates par mutisko jautājumu par Kopienas rīcību attiecībā uz veselības aprūpes pārrobežu nodrošināšanu (O-0001/2007 — B6-0013/2007) (galīgā darba kārtības projekta 81. punkts) nenoslēgt ar rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanu.

Uzstājās: Robert Goebbels PSE grupas vārdā, kurš pamatoja pieprasījumu, kā arī Evelyne Gebhardt un John Bowis PPE-DE grupas vārdā.

Elektroniski balsojot, Parlaments pieprasījumu noraidīja (61 par, 135 pret, 6 atturas).

Otrdiena

| — | PSE grupas pieprasījums nosūtīt atpakaļ komitejai Kyösti Virrankoski ziņojumu par biotehnoloģiju — lauksaimniecības perspektīvas un uzdevumi Eiropā (A6-0032/2007) (galīgā darba kārtības projekta 13. punkts). |
| --- | --- |

—

PSE grupas pieprasījums nosūtīt atpakaļ komitejai Kyösti Virrankoski ziņojumu par biotehnoloģiju — lauksaimniecības perspektīvas un uzdevumi Eiropā (A6-0032/2007) (galīgā darba kārtības projekta 13. punkts).

Uzstājās: Marc Tarabella PSE grupas vārdā, kurš pamatoja pieprasījumu, kā arī referents Kyösti Virrankoski.

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

| — | PPE-DE grupas pieprasījums debates par mutisko jautājumu par nelegālām putnu medībām Maltā (O-0013/2007 — B6-0015/2007) (galīgā darba kārtības projekta 94. punkts) nenoslēgt ar rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanu. |
| --- | --- |

—

PPE-DE grupas pieprasījums debates par mutisko jautājumu par nelegālām putnu medībām Maltā (O-0013/2007 — B6-0015/2007) (galīgā darba kārtības projekta 94. punkts) nenoslēgt ar rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanu.

Uzstājās: Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā, kurš pamatoja pieprasījumu, kā arī David Casa un Monica Frassoni Verts/ALE grupas vārdā.

Elektroniski balsojot, Parlaments pieprasījumu noraidīja (89 par, 129 pret, 5 atturas).

Trešdiena

| — | Pašreizējā Padomes priekšsēdētāja pieprasījums Padomes un Komisijas paziņojumus par Berlīnes deklarāciju (galīgā darba kārtības projekta 35. punkts) izskatīt pēc debatēm par Eiropadomes ziņojumu un Komisijas paziņojumu par Eiropadomes sanāksmi (2007. gada 8.—9. marts) (galīgā darba kārtības projekta 36. punkts). |
| --- | --- |

—

Pašreizējā Padomes priekšsēdētāja pieprasījums Padomes un Komisijas paziņojumus par Berlīnes deklarāciju (galīgā darba kārtības projekta 35. punkts) izskatīt pēc debatēm par Eiropadomes ziņojumu un Komisijas paziņojumu par Eiropadomes sanāksmi (2007. gada 8.—9. marts) (galīgā darba kārtības projekta 36. punkts).

Uzstājās Hannes Swoboda PSE grupas vārdā.

Parlaments šo pieprasījumu noraidīja.

Ceturtdiena

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (Reglamenta 115. pants)

| — | PPE-DE grupas pieprasījums aizstāt darba kārtības punktu “Nigērija”(galīgā darba kārtības projekta 88. punkts) ar punktu “Sieviešu tiesību aktīvistu apcietināšana Irānā”. |
| --- | --- |

—

PPE-DE grupas pieprasījums aizstāt darba kārtības punktu “Nigērija”(galīgā darba kārtības projekta 88. punkts) ar punktu “Sieviešu tiesību aktīvistu apcietināšana Irānā”.

Uzstājās: Michael Gahler PPE-DE grupas vārdā, kurš pamatoja pieprasījumu, kā arī Hannes Swoboda PSE grupas vārdā.

Elektroniski balsojot, Parlaments pieprasījumu noraidīja (87 par, 105 pret, 4 atturas).

28.3.2007. un 29.3.2007. sēdes

Izmaiņas netika pieprasītas.

Tādējādi darba kārtība tika noteikta.

16.   Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Saskaņā ar Reglamenta 144. pantu ar vienu minūti ilgu runu uzstājās šādi deputāti, kuri vēlējās pievērst Parlamenta uzmanību politiski svarīgiem jautājumiem:

Manolis Mavrommatis, Gary Titley, Pál Schmitt, Claude Turmes, Margarita Starkevičiūtė, Eoin Ryan, Gay Mitchell, Magda Kósáné Kovács, Kinga Gál, Willy Meyer Pleite, Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc, Teresa Riera Madurell, Péter Olajos, Libor Rouček, Ioannis Gklavakis, Gerard Batten, Jim Allister un Mirosław Mariusz Piotrowski.

SĒDI VADA: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU

Priekšsēdētāja vietniece

17.   Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā (debates)

Ziņojums par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (2006/2134(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007).

Joel Hasse Ferreira iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Bernhard Rapkay (ECON komitejas atzinuma sagatavotājs), Roberto Musacchio (ENVI komitejas atzinuma sagatavotājs), Luisa Fernanda Rudi Ubeda (IMCO komitejas atzinuma sagatavotāja), Gabriele Stauner (JURI komitejas atzinuma sagatavotāja), Edit Bauer (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Iles Braghetto PPE-DE grupas vārdā, Jan Andersson PSE grupas vārdā un Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Kyriacos Triantaphyllides GUE/NGL grupas vārdā, José Albino Silva Peneda, Anne Van Lancker, Danutė Budreikaitė, Elisabeth Schroedter, Jean Louis Cottigny, Karin Jöns, Harald Ettl, Anne Ferreira, Alexandru Athanasiu, Jean-Claude Martinez un Vladimír Špidla.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 14. marta protokola 5.6. punkts.

18.   Korporatīvā sociālā atbildība: jauna partnerība (debates)

Ziņojums par korporatīvo sociālo atbildību: jauna partnerība (2006/2133(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Richard Howitt (A6-0471/2006).

Richard Howitt iepazīstināja ar ziņojumu.

SĒDI VADA: Adam BIELAN

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) un Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Gunnar Hökmark (ITRE komitejas atzinuma sagatavotājs), Marie Panayotopoulos-Cassiotou (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Thomas Mann PPE-DE grupas vārdā, Magda Kósáné Kovács PSE grupas vārdā, Siiri Oviir ALDE grupas vārdā, Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā, Jiří Maštálka GUE/NGL grupas vārdā, Roger Helmer, pie grupām nepiederošs deputāts, José Albino Silva Peneda, Alejandro Cercas, Jean Marie Beaupuy, Jean Lambert, Jacek Protasiewicz, Maria Matsouka, Philip Bushill-Matthews, Joan Calabuig Rull, Gábor Harangozó un Günter Verheugen.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 13. marta protokola 8.5. punkts.

19.   Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (debates)

Ziņojums par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (2006/2132(INI)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Amalia Sartori (A6-0033/2007).

Amalia Sartori iepazīstināja ar ziņojumu.

SĒDI VADA: Luisa MORGANTINI

Priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Elena Valenciano Martínez-Orozco (DEVE komitejas atzinuma sagatavotāja), Inger Segelström (LIBE komitejas atzinuma sagatavotāja), Gabriele Zimmer (EMPL komitejas atzinuma sagatavotāja), Anna Záborská PPE-DE grupas vārdā, Pia Elda Locatelli PSE grupas vārdā, Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā, Sebastiano (Nello) Musumeci UEN grupas vārdā, Hiltrud Breyer Verts/ALE grupas vārdā, Eva-Britt Svensson GUE/NGL grupas vārdā, Urszula Krupa IND/DEM grupas vārdā, Angelika Niebler, Anna Hedh, Danutė Budreikaitė, Ilda Figueiredo, Zita Pleštinská, Marusya Ivanova Lyubcheva, Pál Schmitt, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg un Vladimír Špidla.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 13. marta protokola 8.6. punkts.

20.   Likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvais pārrobežu pārvaldījums (2005/737/EK) (debates)

Ziņojums par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (2005/737/EK) (2006/2008(INI)) — Juridiskā komiteja.

Referente: Katalin Lévai (A6-0053/2007).

Katalin Lévai iepazīstināja ar ziņojumu.

SĒDI VADA: Alejo VIDAL-QUADRAS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Manolis Mavrommatis (CULT komitejas atzinuma sagatavotājs), Hans-Peter Mayer PPE-DE grupas vārdā, Manuel Medina Ortega PSE grupas vārdā, Toine Manders ALDE grupas vārdā, Marek Aleksander Czarnecki UEN grupas vārdā, Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā, Daniel Strož GUE/NGL grupas vārdā, Jens-Peter Bonde IND/DEM grupas vārdā, Vasco Graça Moura, Diana Wallis, Jacques Toubon un Klaus-Heiner Lehne.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 13. marta protokola 8.7. punkts.

21.   Piesardzīga novērtējuma veikšana attiecībā uz līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Wolf Klinz (A6-0027/2007).

Uzstājās Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Wolf Klinz iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: John Purvis PPE-DE grupas vārdā, Joseph Muscat PSE grupas vārdā, Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, Alexander Radwan, Antolín Sánchez Presedo un Piia-Noora Kauppi.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 13. marta protokola 8.4. punkts.

22.   Kopienas rīcība attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (debates)

Mutisks jautājums (O-0001/2007), ko uzdeva Karl-Heinz Florenz Komisijai: Kopienas rīcība attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (B6-0013/2007).

John Bowis (autora aizstājējs) izvērsa mutisko jautājumu.

Markos Kyprianou (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Françoise Grossetête PPE-DE grupas vārdā, Linda McAvan PSE grupas vārdā, Antonyia Parvanova ALDE grupas vārdā, Kartika Tamara Liotard GUE/NGL grupas vārdā, Urszula Krupa IND/DEM grupas vārdā, Irena Belohorská, pie grupām nepiederoša deputāte, Charlotte Cederschiöld, Bernadette Vergnaud, Thomas Ulmer un Markos Kyprianou.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā — par Kopienas rīcību attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (B6-0098/2007). |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā — par Kopienas rīcību attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (B6-0098/2007).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 5.2. punkts.

23.   Viena akcija — viena balss — Proporcionalitāte starp īpašumtiesībām un kontroli ES uzņēmumos (debates)

Mutisks jautājums (O-0004/2007), ko uzdeva Pervenche Berès ECON komitejas vārdā Komisijai: Viena akcija — viena balss (B6-0014/2007).

Mutisks jautājums (O-0014/2007), ko uzdeva Giuseppe Gargani JURI komitejas vārdā Komisijai: Proporcionalitāte starp īpašumtiesībām un kontroli ES biržas sarakstā iekļautajos uzņēmumos (B6-0016/2007).

Pervenche Berès izvērsa mutisko jautājumu (B6-0014/2007).

Klaus-Heiner Lehne (aizstājot autoru) izvērsa mutisko jautājumu (B6-0016/2007).

Markos Kyprianou (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutiskiem jautājumiem.

Uzstājās: Manuel Medina Ortega PSE grupas vārdā, Wolf Klinz ALDE grupas vārdā, Ieke van den Burg, Markos Kyprianou un Pervenche Berès.

Debates tika slēgtas.

24.   Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un sastāvs (grozījumu iesniegšanas termiņš)

Sēdes vadītājs paziņoja, ka ir saņēmis saskaņā ar Reglamenta 188. pantu iesniegtu priekšlikumu lēmumam par parlamentu sadarbības delegāciju skaitu un sastāvu (B6-0100/2007).

Grozījumu iesniegšanas termiņš: 13.3.2007. plkst. 12.00.

Balsojums: 2007. gada 14. marta protokola 5.2. punkts.

25.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 385.050/OJMA).

26.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.10.

27.   Gadskārtējās sesijas slēgšana

Eiropas Parlamenta 2006/2007. gada sesija ir slēgta.

Saskaņā ar Līguma noteikumiem Parlaments sanāks rīt, otrdien 2007. gada 13. martā, plkst. 9.00.

Harald Rømer

ģenerālsekretārs

Edward McMillan-Scott

priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chmielewski, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Husmenova, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Landsbergis, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lévai, Liberadzki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Losco, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Marinescu, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Moisuc, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posselt, Post, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vakalis, Vălean, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vigenin, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

---

2007.—2008. GADA SESIJA

2007. gada 13.—15. marta sēdes

Otrdiena, 2007. gada 13. marts

| 13.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 301/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 301/17

---

PROTOKOLS

(2007/C 301 E/02)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Hans-Gert PÖTTERING

Priekšsēdētājs

1.   Gadskārtējās sesijas atklāšana

Saskaņā ar EK līguma 196. panta pirmo daļu un Reglamenta 127. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta 2007.—2008. gada sesija ir atklāta.

2.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.00.

Uzstājās Ignasi Guardans Cambó, kurš iebilda pret lēmumu saskaņā ar Reglamenta II pielikuma A daļas 3. punktu atzīt par nepieņemamu mutisko jautājumu, ko deputāts iesniedza jautājumu laikam Komisijai, un lūdza šo lēmumu pārskatīt (sēdes vadītājs atbildēja, ka izskatīs deputāta lūgumu).

3.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Padome un Komisija







  — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lidostu nodevām (COM(2006)0820 — C6-0056/2007 — 2007/0013(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI, ECON, IMCO, REGI |

1.

Padome un Komisija

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lidostu nodevām (COM(2006)0820 — C6-0056/2007 — 2007/0013(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

atzinums: ENVI, ECON, IMCO, REGI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 954/79 par to, kā dalībvalstis ratificē Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksu vai pievienojas tai (COM(2006)0869 — C6-0059/2007 — 2006/0308(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ECON |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: TRAN |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 954/79 par to, kā dalībvalstis ratificē Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksu vai pievienojas tai (COM(2006)0869 — C6-0059/2007 — 2006/0308(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ECON

atzinums: TRAN

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK (COM(2007)0018 — C6-0061/2007 — 2007/0019(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: AGRI, ITRE, ECON, IMCO, TRAN |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK (COM(2007)0018 — C6-0061/2007 — 2007/0019(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ENVI

atzinums: AGRI, ITRE, ECON, IMCO, TRAN

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (COM(2007)0046 — C6-0062/2007 — 2007/0020(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: EMPL |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (COM(2007)0046 — C6-0062/2007 — 2007/0020(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ENVI

atzinums: EMPL

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem ražojumiem, un ar ko atceļ Lēmumu 3052/95/EK (COM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem ražojumiem, un ar ko atceļ Lēmumu 3052/95/EK (COM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: IMCO

atzinums: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Priekšlikums Padomes direktīvai, ar kuru groza 1993. gada 6. decembra Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (COM(2006)0791 — C6-0066/2007 — 2006/0277(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AFCO |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: LIBE |

—

Priekšlikums Padomes direktīvai, ar kuru groza 1993. gada 6. decembra Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (COM(2006)0791 — C6-0066/2007 — 2006/0277(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AFCO

atzinums: LIBE

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (COM(2007)0053 — C6-0067/2007 — 2007/0030(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (COM(2007)0053 — C6-0067/2007 — 2007/0030(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: IMCO

atzinums: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz ražojumu tirdzniecību (COM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz ražojumu tirdzniecību (COM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: IMCO

atzinums: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 03/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0028 — C6-0069/2007 — 2007/2029(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 03/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0028 — C6-0069/2007 — 2007/2029(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 02/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0027 — C6-0070/2007 — 2007/2030(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 02/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0027 — C6-0070/2007 — 2007/2030(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 04/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0155 — C6-0071/2007 — 2007/2031(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 04/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0155 — C6-0071/2007 — 2007/2031(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 05/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0156 — C6-0072/2007 — 2007/2032(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 05/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0156 — C6-0072/2007 — 2007/2032(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 06/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0157 — C6-0073/2007 — 2007/2033(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 06/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0157 — C6-0073/2007 — 2007/2033(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 07/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0158 — C6-0074/2007 — 2007/2034(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 07/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0158 — C6-0074/2007 — 2007/2034(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums Padomes regulai par īpašiem noteikumiem augļu un dārzeņu sektoram un par dažu regulu grozījumiem (COM(2007)0017 — C6-0075/2007 — 2007/0012(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: INTA |

—

Priekšlikums Padomes regulai par īpašiem noteikumiem augļu un dārzeņu sektoram un par dažu regulu grozījumiem (COM(2007)0017 — C6-0075/2007 — 2007/0012(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AGRI

atzinums: INTA

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AGRI

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, Otrā papildprotokola noslēgšanu, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2006)0777 — C6-0077/2007 — 2006/0259(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: INTA |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: AFET |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, Otrā papildprotokola noslēgšanu, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2006)0777 — C6-0077/2007 — 2006/0259(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: INTA

atzinums: AFET

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu (COM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ECON, REGI |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu (COM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: EMPL

atzinums: ECON, REGI

| — | Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas, Itālijas Republikas, Somijas Republikas, Portugāles Republikas, Rumānijas un Zviedrijas Karalistes ierosme, lai pieņemtu Padomes lēmumu par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (06566/2007 — C6-0079/2007 — 2007/0804(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas, Itālijas Republikas, Somijas Republikas, Portugāles Republikas, Rumānijas un Zviedrijas Karalistes ierosme, lai pieņemtu Padomes lēmumu par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (06566/2007 — C6-0079/2007 — 2007/0804(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

| — | Padomes ieteikums 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumam, ko sniedz Eiropas Kopienu izveidotajām struktūrām (05711/2007 — C6-0080/2007 — 2006/2153(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: EMPL |

—

Padomes ieteikums 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumam, ko sniedz Eiropas Kopienu izveidotajām struktūrām (05711/2007 — C6-0080/2007 — 2006/2153(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: EMPL

| — | Padomes ieteikums 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumam, ko sniedz Komisijai (05710/2007 — C6-0081/2007 — 2006/2070(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Padomes ieteikums 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumam, ko sniedz Komisijai (05710/2007 — C6-0081/2007 — 2006/2070(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| 2. | Deputāti







  2.1. | Rezolūciju priekšlikumi (Reglamenta 113. pants)







  — | Roberta Angelilli, Vittorio Agnoletto, Alfonso Andria, Alfredo Antoniozzi, Alessandro Battilocchio, Sergio Berlato, Mario Borghezio, Iles Braghetto, Renato Brunetta, Mogens N.J. Camre, Giorgio Carollo, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Giulietto Chiesa, Luigi Cocilovo, Giovanni Claudio Fava, Alessandro Foglietta, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mantovani, Mario Mauro, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Aldo Patriciello, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Guido Podestà, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Luca Romagnoli, Amalia Sartori, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Antonio Tajani, Salvatore Tatarella, Patrizia Toia, Inese Vaidere, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marta Vincenzi un Stefano Zappalà — rezolūcijas priekšlikums par videospēles “Rule of Rose” tirdzniecības un izplatīšanas aizliegumu Eiropā un par Eiropas Bērnu un nepilngadīgo lietu novērošanas centra izveidošanu (B6-0023/2007).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | atzinums: FEMM, CULT |

2.

Deputāti

2.1.

Rezolūciju priekšlikumi (Reglamenta 113. pants)

—

Roberta Angelilli, Vittorio Agnoletto, Alfonso Andria, Alfredo Antoniozzi, Alessandro Battilocchio, Sergio Berlato, Mario Borghezio, Iles Braghetto, Renato Brunetta, Mogens N.J. Camre, Giorgio Carollo, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Giulietto Chiesa, Luigi Cocilovo, Giovanni Claudio Fava, Alessandro Foglietta, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mantovani, Mario Mauro, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Aldo Patriciello, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Guido Podestà, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Luca Romagnoli, Amalia Sartori, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Antonio Tajani, Salvatore Tatarella, Patrizia Toia, Inese Vaidere, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marta Vincenzi un Stefano Zappalà — rezolūcijas priekšlikums par videospēles “Rule of Rose” tirdzniecības un izplatīšanas aizliegumu Eiropā un par Eiropas Bērnu un nepilngadīgo lietu novērošanas centra izveidošanu (B6-0023/2007).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: FEMM, CULT

| — | Cristiana Muscardini — rezolūcijas priekšlikums par drošību pilsētās un brīvprātīgajiem (B6-0074/2007).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: CULT |

—

Cristiana Muscardini — rezolūcijas priekšlikums par drošību pilsētās un brīvprātīgajiem (B6-0074/2007).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: CULT

| — | Adriana Poli Bortone — rezolūcijas priekšlikums par vardarbību ģimenē (B6-0075/2007).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: FEMM, EMPL |

—

Adriana Poli Bortone — rezolūcijas priekšlikums par vardarbību ģimenē (B6-0075/2007).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: FEMM, EMPL

| — | Cristiana Muscardini — rezolūcijas priekšlikums par stīgu instrumentu izgatavošanas nozares aizsardzību Eiropā (B6-0099/2007).






  nodots | atbildīgajai komitejai: INTA |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: IMCO |

—

Cristiana Muscardini — rezolūcijas priekšlikums par stīgu instrumentu izgatavošanas nozares aizsardzību Eiropā (B6-0099/2007).

nodots

atbildīgajai komitejai: INTA

atzinums: IMCO

| 2.2. | Ieteikumu priekšlikumi (Reglamenta 114. pants)







  — | Martine Roure PSE grupas vārdā — ieteikuma priekšlikums Padomei par to, kā noris sarunas par pamatlēmumu rasisma un ksenofobijas apkarošanai (B6-0076/2007).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Ieteikumu priekšlikumi (Reglamenta 114. pants)

—

Martine Roure PSE grupas vārdā — ieteikuma priekšlikums Padomei par to, kā noris sarunas par pamatlēmumu rasisma un ksenofobijas apkarošanai (B6-0076/2007).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

4.   Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Tika izplatīts Komisijas paziņojums par pasākumiem, kas veikti saistībā ar Parlamenta 2006. gada decembra sesijā pieņemtajām nostājām un rezolūcijām.

5.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Saskaņā ar Reglamenta 115. pantu turpmāk minētie deputāti vai politiskās grupas iesniedza pieprasījumus organizēt debates par šādiem rezolūcijas priekšlikumiem.

| I. | GVATEMALA







  — | Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco un Emilio Menéndez del Valle PSE grupas vārdā — par Gvatemalu (B6-0101/2007). |
| --- | --- | --- |

I.

GVATEMALA

—

Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco un Emilio Menéndez del Valle PSE grupas vārdā — par Gvatemalu (B6-0101/2007).

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā — par Gvatemalu (trīs Parlacen deputātu un viņu šofera slepkavība) (B6-0104/2007). |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā — par Gvatemalu (trīs Parlacen deputātu un viņu šofera slepkavība) (B6-0104/2007).

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki un Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā — par Gvatemalu (B6-0106/2007). |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki un Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā — par Gvatemalu (B6-0106/2007).

| — | Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā — par Gvatemalu (B6-0107/2007). |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā — par Gvatemalu (B6-0107/2007).

| — | Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries, Arūnas Degutis un Šarūnas Birutis ALDE grupas vārdā — par Gvatemalu (B6-0111/2007). |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries, Arūnas Degutis un Šarūnas Birutis ALDE grupas vārdā — par Gvatemalu (B6-0111/2007).

| — | Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni un Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE grupas vārdā — par Parlacen trīs Salvadoras deputātu slepkavību Gvatemalā (B6-0116/2007). |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni un Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE grupas vārdā — par Parlacen trīs Salvadoras deputātu slepkavību Gvatemalā (B6-0116/2007).

| II. | KAMBODŽA







  — | Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella un Harlem Désir PSE grupas vārdā — par Kambodžu (B6-0102/2007). |
| --- | --- | --- |

II.

KAMBODŽA

—

Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella un Harlem Désir PSE grupas vārdā — par Kambodžu (B6-0102/2007).

| — | Charles Tannock, Bernd Posselt un Ari Vatanen PPE-DE grupas vārdā — par Kambodžu (B6-0103/2007). |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Bernd Posselt un Ari Vatanen PPE-DE grupas vārdā — par Kambodžu (B6-0103/2007).

| — | Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā — par arodbiedrību brīvību Kambodžā (B6-0108/2007). |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā — par arodbiedrību brīvību Kambodžā (B6-0108/2007).

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Gintaras Didžiokas un Ryszard Czarnecki UEN grupas vārdā — par Kambodžu (B6-0110/2007). |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Gintaras Didžiokas un Ryszard Czarnecki UEN grupas vārdā — par Kambodžu (B6-0110/2007).

| — | Marco Pannella, Marco Cappato, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Frédérique Ries, Jules Maaten, Marios Matsakis un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā — par Kambodžu (B6-0112/2007). |
| --- | --- |

—

Marco Pannella, Marco Cappato, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Frédérique Ries, Jules Maaten, Marios Matsakis un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā — par Kambodžu (B6-0112/2007).

| — | Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā — par Kambodžu (B6-0117/2007). |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā — par Kambodžu (B6-0117/2007).

| III. | NIGĒRIJA







  — | Michael Gahler un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā — par Nigēriju (B6-0105/2007). |
| --- | --- | --- |

III.

NIGĒRIJA

—

Michael Gahler un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā — par Nigēriju (B6-0105/2007).

| — | Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā — par Nigēriju (B6-0109/2007). |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā — par Nigēriju (B6-0109/2007).

| — | Marco Cappato, Sophia in 't Veld, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Johan Van Hecke, Fiona Hall un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā — par Nigēriju (B6-0113/2007). |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Sophia in 't Veld, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Johan Van Hecke, Fiona Hall un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā — par Nigēriju (B6-0113/2007).

| — | Pasqualina Napoletano un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā — par homofobulikumu Nigērijā (B6-0114/2007). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā — par homofobulikumu Nigērijā (B6-0114/2007).

| — | Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā — par Nigēriju (B6-0115/2007). |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā — par Nigēriju (B6-0115/2007).

Uzstāšanās laiku sadalīs saskaņā ar Reglamenta 142. pantu.

6.   2008. gada politikas stratēģija (debates)

Komisijas paziņojums: 2008. gada politikas stratēģija.

Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Hartmut Nassauer PPE-DE grupas vārdā, Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, Silvana Koch-Mehrin ALDE grupas vārdā, Rebecca Harms Verts/ALE grupas vārdā, Sylvia-Yvonne Kaufmann GUE/NGL grupas vārdā, John Whittaker IND/DEM grupas vārdā, Frank Vanhecke ITS grupas vārdā, Alessandro Battilocchio, pie grupām nepiederošs deputāts, Salvador Garriga Polledo, Jan Andersson, István Szent-Iványi, Ryszard Czarnecki, Ingeborg Gräßle un Catherine Guy-Quint.

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Andrew Duff, Brian Crowley, Malcolm Harbour, Margrietus van den Berg, Sophia in 't Veld, Jan Tadeusz Masiel, Alexander Radwan, Genowefa Grabowska, Kyösti Virrankoski, John Bowis, Inés Ayala Sender, Diana Wallis, Robert Sturdy, Anne E. Jensen, Georg Jarzembowski, Alexander Stubb, Margot Wallström un Hannes Swoboda.

Debates tika slēgtas.

7.   Gaisa satiksmes nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (debates)

Komisijas paziņojums: Gaisa satiksmes nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm.

Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) sniedza paziņojumu.

SĒDI VADA: Luisa MORGANTINI

Priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās: Georg Jarzembowski PPE-DE grupas vārdā, Saïd El Khadraoui PSE grupas vārdā, Jeanine Hennis-Plasschaert ALDE grupas vārdā, Ryszard Czarnecki UEN grupas vārdā, Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā, Jaromír Kohlíček GUE/NGL grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, Reinhard Rack, Brian Simpson, Paolo Costa, Timothy Kirkhope, Inés Ayala Sender, Jim Higgins, Józef Pinior, Christine De Veyrac, Antonio López-Istúriz White, Gay Mitchell un Jacques Barrot.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | — Saïd El Khadraoui TRAN komitejas vārdā — par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīguma noslēgšanu (B6-0077/2007). |
| --- | --- |

—

— Saïd El Khadraoui TRAN komitejas vārdā — par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīguma noslēgšanu (B6-0077/2007).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 14. marta protokola 5.7. punkts.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

8.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

8.1.   Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda finansējums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa (COM(2007)0012 — C6-0057/2007 — 2007/0005(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Neil Parish (A6-0038/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2007)0058).

8.2.   Atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Neil Parish (A6-0051/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2007)0059).

8.3.   Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu atcelšana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu (COM(2006)0448 — C6-0277/2006 — 2006/0151(CNS)) — Budžeta komiteja.

Referents: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2007)0060).

8.4.   Piesardzīga novērtējuma veikšana attiecībā uz līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Wolf Klinz (A6-0027/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2007)0061).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2007)0061).

8.5.   Korporatīvā sociālā atbildība: jauna partnerība (balsošana)

Ziņojums par korporatīvo sociālo atbildību: jauna partnerība (2006/2133(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Richard Howitt (A6-0471/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0062).

8.6.   Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (balsošana)

Ziņojums par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (2006/2132(INI)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Amalia Sartori (A6-0033/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0063).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Raül Romeva i Rueda ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 1, tomēr to neiekļāva, jo pret ierosinātā grozījuma iekļaušanu iebilda vairāk nekā 40 deputāti; |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 1, tomēr to neiekļāva, jo pret ierosinātā grozījuma iekļaušanu iebilda vairāk nekā 40 deputāti;

| — | Amalia Sartori (referente) ierosināja mutisku grozījumu 30. punktam, un šo grozījumu iekļāva. |
| --- | --- |

—

Amalia Sartori (referente) ierosināja mutisku grozījumu 30. punktam, un šo grozījumu iekļāva.

8.7.   Likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvais pārrobežu pārvaldījums (2005/737/EK) (balsošana)

Ziņojums par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (2005/737/EK) (2006/2008(INI)) — Juridiskā komiteja.

Referente: Katalin Lévai (A6-0053/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0064).

9.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

| — | Janusz Lewandowski ziņojums — A6-0056/2007: Andreas Mölzer. |
| --- | --- |

—

Janusz Lewandowski ziņojums — A6-0056/2007: Andreas Mölzer.

| — | Richard Howitt ziņojums — A6-0471/2006: Andreas Mölzer. |
| --- | --- |

—

Richard Howitt ziņojums — A6-0471/2006: Andreas Mölzer.

| — | Amalia Sartori ziņojums — A6-0033/2007: Agnes Schierhuber, Frank Vanhecke. |
| --- | --- |

—

Amalia Sartori ziņojums — A6-0033/2007: Agnes Schierhuber, Frank Vanhecke.

10.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi un nodomi balsot ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu un nodomu balsot saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt Oficiālajā Vēstnesī.

*

- *

Antonio Tajani norādīja, ka, balsojot par Neil Parish ziņojumu (A6-0038/2007), viņa balsošanas iekārta nedarbojās.

*

- *

Par balsošanas laika norises kārtību uzstājās:

| — | James Nicholson (kvestors), kurš, atsaucoties uz balsojumiem par Neil Parish ziņojumiem (A6-0038/2007 un A6-0051/2007), lūdza, lai turpmāk balsošanas laika sākumā netiek paredzēti balsojumi pēc saraksta (sēdes vadītājs atbildēja, ka abi balsojumi pēc saraksta bija skaidri norādīti deputātiem pieejamos balsojumu sarakstos). |
| --- | --- |

—

James Nicholson (kvestors), kurš, atsaucoties uz balsojumiem par Neil Parish ziņojumiem (A6-0038/2007 un A6-0051/2007), lūdza, lai turpmāk balsošanas laika sākumā netiek paredzēti balsojumi pēc saraksta (sēdes vadītājs atbildēja, ka abi balsojumi pēc saraksta bija skaidri norādīti deputātiem pieejamos balsojumu sarakstos).

Daudzi deputāti ir precizējuši savu nodomu balsot attiecībā uz balsojumiem pēc saraksta par Neil Parish ziņojumiem (A6-0038/2007 un A6-0051/2007) (sk. pielikumu “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta”).

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.30 un atsākta plkst. 15.05.)

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

11.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Uzstājās Richard Corbett, kurš, atsaucoties uz 13. punktu “Politisko grupu sastāvs”, uzdeva jautājumu par IND/DEM grupas sastāvu.

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

12.   Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās.

Günter Gloser (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Stefano Zappalà PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā, Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā, Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā, Tobias Pflüger GUE/NGL grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Karl von Wogau, Jan Marinus Wiersma, István Szent-Iványi, Caroline Lucas, Vittorio Agnoletto, Achille Occhetto, Jill Evans, Hubert Pirker, Ana Maria Gomes, Jana Hybášková un Bogdan Klich.

SĒDI VADA: Marek SIWIEC

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Günter Gloser un Benita Ferrero-Waldner.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Angelika Beer, Caroline Lucas, Jill Evans, Jean Lambert un Gisela Kallenbach Verts/ALE grupas vārdā — par ieroču neizplatīšanu un kodolatbruņošanos (B6-0078/2007), |
| --- | --- |

—

Angelika Beer, Caroline Lucas, Jill Evans, Jean Lambert un Gisela Kallenbach Verts/ALE grupas vārdā — par ieroču neizplatīšanu un kodolatbruņošanos (B6-0078/2007),

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā — par kodolieroču neizplatīšanu un kodolatbruņošanos (B6-0085/2007), |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā — par kodolieroču neizplatīšanu un kodolatbruņošanos (B6-0085/2007),

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis un Bogdan Klich PPE-DE grupas vārdā — par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos(B6-0087/2007), |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis un Bogdan Klich PPE-DE grupas vārdā — par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos(B6-0087/2007),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis un Ryszard Czarnecki UEN grupas vārdā — par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos (B6-0088/2007), |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis un Ryszard Czarnecki UEN grupas vārdā — par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos (B6-0088/2007),

| — | André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen, Jens Holm un Pedro Guerreiro GUE/NGL grupas vārdā — par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos (B6-0093/2007), |
| --- | --- |

—

André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen, Jens Holm un Pedro Guerreiro GUE/NGL grupas vārdā — par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos (B6-0093/2007),

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes un Achille Occhetto PSE grupas vārdā — par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos (B6-0095/2007). |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes un Achille Occhetto PSE grupas vārdā — par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos (B6-0095/2007).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 14. marta protokola 5.8. punkts.

13.   Bērnu aprūpes iestāžu izveide (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Bērnu aprūpes iestāžu izveide.

Günter Gloser (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Vladimír Špidla (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Marie Panayotopoulos-Cassiotou PPE-DE grupas vārdā, Jan Andersson PSE grupas vārdā, Hannu Takkula ALDE grupas vārdā, Marcin Libicki UEN grupas vārdā, Eva-Britt Svensson GUE/NGL grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, Irena Belohorská, pie grupām nepiederoša deputāte, Edit Bauer, Zita Gurmai, Marios Matsakis, Marek Aleksander Czarnecki, Pier Antonio Panzeri, Edite Estrela, Günter Gloser un Vladimír Špidla.

Debates tika slēgtas.

14.   Komisijas paziņojums: Patērētāju aizsardzības politiskā stratēģija 2007.—2013. gadam

Meglena Kuneva (Komisijas locekle) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Zita Pleštinská, Evelyne Gebhardt, Marianne Thyssen, Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Béatrice Patrie, Alexander Stubb, Olle Schmidt, Christel Schaldemose, Martin Dimitrov, Toine Manders, Piia-Noora Kauppi, Barbara Weiler, Czesław Adam Siekierski un Christopher Heaton-Harris saskaņā ar “catch the eye” procedūru, lai uzdotu jautājumus, uz kuriem atbildēja Meglena Kuneva.

Punkts tika slēgts.

SĒDI VADA: Diana WALLIS

Priekšsēdētāja vietniece

15.   Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Komisijai (B6-0012/2007).

Pirmā daļa

Jautājums Nr. 44 (Claude Moraes): Autotransports un CO2 emisija.

Stavros Dimas (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Claude Moraes, Sarah Ludford un Alexander Stubb.

Jautājums Nr. 45 (Liam Aylward): Jauniešu izglītošana vides jautājumos.

Stavros Dimas atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Liam Aylward un Laima Liucija Andrikienė.

Jautājums Nr. 46 (Antonis Samaras): Augstskolas izglītības grādu atzīšana.

Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Antonis Samaras.

Otrā daļa

Jautājums Nr. 47 (Marc Tarabella): Regulas (EK) Nr. 261/2004 par gaisa satiksmes pasažieru tiesībām sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu kavēšanos vai atcelšanu neizpilde.

Jacques Barrot atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Marc Tarabella, Reinhard Rack un Jörg Leichtfried.

Jautājums Nr. 48 (Bernd Posselt): Maģistrāle Eiropai.

Jacques Barrot atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bernd Posselt, Paul Rübig un Jörg Leichtfried.

Jautājums Nr. 49 (Dimitrios Papadimoulis): Tiesas nolēmums, ar ko nosaka Grieķijas valsts parādu ieskaitu “Olympic Airways” (OA).

Jacques Barrot atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Dimitrios Papadimoulis un Georgios Papastamkos.

Uz jautājumiem Nr. 50, 52 un 53 sniegs rakstiskas atbildes.

Jautājums Nr. 54 (Rodi Kratsa-Tsagaropoulou): Sadarbība transporta nozarē ar kaimiņvalstīm un jo īpaši ar Vidusjūras reģionu.

Jacques Barrot atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Rodi Kratsa-Tsagaropoulou.

Uz jautājumu Nr. 55 sniegs rakstisku atbildi.

Jautājums Nr. 56 (Danutė Budreikaitė): Jauni enerģijas ieguves avoti.

Janez Potočnik (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Danutė Budreikaitė, Justas Vincas Paleckis un Paul Rübig.

Jautājums Nr. 57 (Teresa Riera Madurell): Sievietes zinātnē.

Janez Potočnik atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Teresa Riera Madurell un Danutė Budreikaitė.

Jautājums Nr. 58 (Sarah Ludford): Zāļu viltošana.

Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Sarah Ludford.

Jautājums Nr. 59 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Eiropas uzņēmējdarbības veicināšanas pasākumi.

Günter Verheugen atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Marie Panayotopoulos-Cassiotou un Danutė Budreikaitė.

Jautājums Nr. 60 (Glenis Willmott): Inženierzinātnes Eiropā.

Günter Verheugen atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Glenis Willmott.

Jautājums Nr. 61 (Georgios Papastamkos): Autotransporta radītā CO2 emisija.

Günter Verheugen atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Georgios Papastamkos.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).

Komisijai atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.35 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

Priekšsēdētāja vietnieks

16.   Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus * (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par tādas gaļas tirdzniecību, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus (COM(2006)0487 — C6-0330/2006 — 2006/0162(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referente: Bernadette Bourzai (A6-0006/2007).

Uzstājās Mariann Fischer Boel (Komisijas locekle).

Bernadette Bourzai iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Duarte Freitas PPE-DE grupas vārdā, Marc Tarabella PSE grupas vārdā, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE grupas vārdā, Jean-Claude Martinez ITS grupas vārdā, Gábor Harangozó un Mariann Fischer Boel.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 14. marta protokola 5.4. punkts.

17.   ILO 2006. gada konsolidētās Konvencijas par darbu jūrniecībā ratifikācija * (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2006. gada konsolidēto Konvenciju par darbu jūrniecībā (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referente: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007).

Uzstājās Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Mary Lou McDonald iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (TRAN komitejas atzinuma sagatavotāja), Marie Panayotopoulos-Cassiotou PPE-DE grupas vārdā, Proinsias De Rossa, Robert Navarro un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 14. marta protokola 5.5. punkts.

18.   Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (COM(2005)0579 — C6-0403/2005 — 2005/0228(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007).

Uzstājās Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Jörg Leichtfried iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Zsolt László Becsey PPE-DE grupas vārdā, Robert Evans PSE grupas vārdā, Arūnas Degutis ALDE grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā, Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā, Vladimír Remek GUE/NGL grupas vārdā, Georg Jarzembowski, Inés Ayala Sender un Marios Matsakis.

SĒDI VADA: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU

Priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās: Jaromír Kohlíček, Luís Queiró, Silvia-Adriana Ţicău, Alojz Peterle, Christine De Veyrac un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 14. marta protokola 5.3. punkts.

19.   Nelegālas putnu medības Maltā (debates)

Mutisks jautājums (O-0013/2007), ko uzdeva Marcin Libicki PETI komitejas vārdā Komisijai: Nelegālas putnu medības Maltā (B6-0015/2007).

Marcin Libicki izvērsa mutisko jautājumu.

Stavros Dimas (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā, Anne Van Lancker PSE grupas vārdā, David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā, David Casa, Louis Grech, Joseph Muscat, John Attard-Montalto un Stavros Dimas.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā un Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā — par migrējošo putnu pavasara medībām un ķeršanu ar lamatām Maltā (B6-0119/2007). |
| --- | --- |

—

David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā un Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā — par migrējošo putnu pavasara medībām un ķeršanu ar lamatām Maltā (B6-0119/2007).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 5.3. punkts.

20.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 385.050/OJME).

21.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.20.

Harald Rømer

ģenerālsekretārs

Mechtild Rothe

priekšsēdētāja vietniece

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Husmenova, Hybášková, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McDonald, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marinescu, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Moisuc, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posdorf, Posselt, Post, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vaidere, Vakalis, Vălean, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vigenin, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda finansējums *

Ziņojums: Neil PARISH (A6-0038/2007)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| viens balsojums | PS | + | 352, 29, 11 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

viens balsojums

PS

+

352, 29, 11

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

IND/DEM: galīgais balsojums

2.   Atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu *

Ziņojums: Neil PARISH (A6-0051/2007)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| viens balsojums | PS | + | 463, 4, 17 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

viens balsojums

PS

+

463, 4, 17

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

3.   Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu atcelšana *

Ziņojums: Janusz LEWANDOWSKI (A6-0056/2007)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

viens balsojums

+

4.   Piesardzīga novērtējuma veikšana attiecībā uz līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē ***I

Ziņojums: Wolf KLINZ (A6-0027/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| viss teksts | 115 | ALDE, PPE-DE + PSE | | + | |
| 1-114 | komiteja | | ↓ | |
| 4. apsv. | 116 | SANCHEZ PRESEDO u. c. | | A | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

viss teksts

115

ALDE, PPE-DE + PSE

+

1-114

komiteja

↓

4. apsv.

116

SANCHEZ PRESEDO u. c.

A

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

5.   Korporatīvā sociālā atbildība: jauna partnerība

Ziņojums: Richard HOWITT (A6-0471/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 1. § | 16 | GUE/NGL | | - | |
| 17 | GUE/NGL | | - | |
| 4. § | 6 | PSE + PPE-DE | | + | |
| 5. § | 7 | PSE + PPE-DE | | + | |
| 6. § | 8 | PSE + PPE-DE | | + | |
| 27. § | 9 | PSE + PPE-DE | | + | |
| 29. § | 4 | ALDE | | - | |
| 1 | Verts/ALE | | - | |
| 32. § | 10S | PSE + PPE-DE | | + | |
| 33. § | 11S | PSE + PPE-DE | | + | |
| 37. § | 12S | PSE + PPE-DE | | + | |
| 42. § | 13 | PSE + PPE-DE | | + | |
| 43. § | 14S | PSE + PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | | ↓ | |
| 46. § | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 63. § | 15S | PSE + PPE-DE | | + | |
| Aiz A apsv. | 3 | ITS | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 1. §

16

GUE/NGL

-

17

GUE/NGL

-

4. §

6

PSE + PPE-DE

+

5. §

7

PSE + PPE-DE

+

6. §

8

PSE + PPE-DE

+

27. §

9

PSE + PPE-DE

+

29. §

4

ALDE

-

1

Verts/ALE

-

32. §

10S

PSE + PPE-DE

+

33. §

11S

PSE + PPE-DE

+

37. §

12S

PSE + PPE-DE

+

42. §

13

PSE + PPE-DE

+

43. §

14S

PSE + PPE-DE

+

5

ALDE

↓

46. §

2

Verts/ALE

-

63. §

15S

PSE + PPE-DE

+

Aiz A apsv.

3

ITS

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

6.   Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010)

Ziņojums: Amalia SARTORI (A6-0033/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 5 | GUE/NGL: | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 263, 351, 10 |
| 3. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 4. §, pirmais ievilkums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 4. §, otrais ievilkums | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| Aiz 4. § | 1 | Verts/ALE | EB | - | 315, 325, 19 |
| 5. § | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| 8. §, piektais ievilkums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Aiz 8. § | 6 | GUE/NGL | | - | |
| 7 | GUE/NGL | | - | |
| 9. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| 10. § | 4 | PPE-DE | | + | |
| 11. § | 8 | GUE/NGL | | - | |
| 16. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 17. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| 18. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 20. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 437, 227, 18 |
| 21. § | 2 | Verts/ALE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| 23. §, ievaddaļa | 3 | Verts/ALE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 23. §, pirmais ievilkums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 23. §, pirmais ievilkums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 383, 268, 13 |
| 3 | - | |
| 23. §, piektais ievilkums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 23. §, pirmais ievilkums | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| 24. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 26. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 27. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 28. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 30. § | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 32. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 33. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 34. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 35. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §

5

GUE/NGL:

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

-

263, 351, 10

3. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

4. §, pirmais ievilkums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

4. §, otrais ievilkums

§

sākotnējais teksts

ats.

-

Aiz 4. §

1

Verts/ALE

EB

-

315, 325, 19

5. §

§

sākotnējais teksts

ats.

-

8. §, piektais ievilkums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

Aiz 8. §

6

GUE/NGL

-

7

GUE/NGL

-

9. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

4

+

10. §

4

PPE-DE

+

11. §

8

GUE/NGL

-

16. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

17. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

3

+

18. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

20. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

437, 227, 18

21. §

2

Verts/ALE

+

§

sākotnējais teksts

↓

23. §, ievaddaļa

3

Verts/ALE

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

23. §, pirmais ievilkums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

23. §, pirmais ievilkums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

383, 268, 13

3

-

23. §, piektais ievilkums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

23. §, pirmais ievilkums

§

sākotnējais teksts

ats.

-

24. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

26. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

27. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

28. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

30. §

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

32. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

33. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

34. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

35. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

1. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “nav iekļauts neviens jauns tiesību aktu priekšlikums, tajā”

2. daļa: šie vārdi

4. §, pirmais ievilkums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “piemēram, kad sievietes tiek piespiestas valkāt burqa, čadras vai maskas”

2. daļa: šie vārdi

18. §

1. daļa: “aicina dalībvalstis (..) vairāk pakļautas ekspluatācijai”

2. daļa: “un tādēļ aicina piemērot (..) ekspluatē darbiniekus”

24. §

1. daļa: “aicina Komisiju nodrošināt (..) minētās direktīvas gadījumā”

2. daļa: “prasa Padomei (..) apvienot darbu ar ģimenes dzīvi”

33. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “obligātu”

2. daļa: šis vārds

35. §

1. daļa: “aicina Eiropas Savienības iestādes (..) administratīvā līmenī”

2. daļa: “un censties sasniegt (..) augsta līmeņa amatos”

IND/DEM

3. §

1. daļa: “aicina Komisiju (..) un novērtēšanas ciklu”

2. daļa: “uzskata (..) panākumu uzraudzībai”

23. §, ievaddaļa

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “Komisiju sadarbībā ar”

2. daļa: šie vārdi

26. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “pamatojoties uz Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta darbiem (..) ar lēmuma pieņemšanu”

2. daļa: šie vārdi

PPE-DE, IND/DEM

8. §, piektais ievilkums

1. daļa: “mudina Komisiju (..) lēmumu pieņemšanas struktūrās”

2. daļa: “vajadzības gadījumā izmantojot speciālas kvotas”

9. §

1. daļa: “prasa Komisijai (..) tiesības uz veselību”

2. daļa: “tostarp (..) reproduktīvo veselību”

3. daļa: “atkārtoti apstiprina (..) HIV/AIDS apkarošanu”

4. daļa: “ka ir ļoti svarīgi paplašināt (..) ar veselību saistītajiem pakalpojumiem”

17. §

1. daļa: “prasa Komisijai (..) līdztiesību (daudzdimensiju pieeja),”

2. daļa: “kvotu un”

3. daļa: “speciālu atrunu attiecībā uz (..) programmās (specifiskā pieeja)”

20. §

1. daļa: “atzīmē, ka dzimumu līdztiesības problēmas (..) dzimumu līdztiesību”

2. daļa: “un neierobežotu sieviešu reproduktīvās tiesības”

23. §, ceturtais ievilkums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un partneri” un “obligātam”

2. daļa: “un partneri”

3. daļa: “obligātam”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 4. § otrais ievilkums, 5. §, 23. § piektais un sestais ievilkums, 28. un 32. §

IND/DEM: 5. §, 16. §, 23. § pirmais ievilkums, 27., 32., 33., 34. un 35. §

Dažādi

Amalia Sartori PPE-DE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 30. punktam:

30. uzskata, ka plašsaziņas līdzekļiem jāpublicē pozitīvie piemēri gan par sievietes lomu sabiedrībā un viņas sasniegumiem visās nozarēs, kas ir jāuzsver, lai radītu pozitīvu sievietes tēlu un mudinātu citas sievietes un vīriešus piedalīties dzimumu līdztiesības īstenošanā un ģimenes un darba dzīves apvienošanā, tas lielā mērā palīdzētu apkarot negatīvos stereotipus, ar kuriem saskaras sievietes; tāpēc prasa Komisijai sagatavot pasākumus saistībā ar programmu Media 2007, piemēram, lai veicinātu izpratni medijos, izveidojot pastāvīgus konsultēšanās forumus ar konkrētās nozares locekļiem par medijos atspoguļotajiem stereotipiem, kā arī veicināt iespēju vienlīdzību, īpaši lai informētu un veicinātu izpratni jaunu vīriešu un sieviešu vidū;

7.   Likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvais pārrobežu pārvaldījums (2005/737/EK)

Ziņojums: Katalin LÉVAI (A6-0053/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 4 | ALDE | | - | |
| 6. §, piektais ievilkums | 5 | ALDE | | - | |
| 6. §, 15. ievilkums | 6 | ALDE | | - | |
| 6. §, 18. ievilkums | 7S | ALDE | | - | |
| 8. § | 8 | ALDE | | - | |
| D apsv. | 1S | ALDE | | - | |
| N apsv. | 2 | ALDE | | - | |
| W apsv. | 3S | ALDE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §

4

ALDE

-

6. §, piektais ievilkums

5

ALDE

-

6. §, 15. ievilkums

6

ALDE

-

6. §, 18. ievilkums

7S

ALDE

-

8. §

8

ALDE

-

D apsv.

1S

ALDE

-

N apsv.

2

ALDE

-

W apsv.

3S

ALDE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   N. Parish ziņojums A6-0038/2007

Rezolūcija

Par: 352

ALDE: Attwooll, Busk, Cappato, Ciornei, Costa, Degutis, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Remek, Seppänen, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Lundgren

ITS: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Rivera

PPE-DE: Anastase, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Braghetto, Brepoels, Březina, Brunetta, Carollo, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Martin, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Fatuzzo, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelemen, Klamt, Koch, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lechner, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Pack, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Weber Manfred, von Wogau, Wohlin, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berman, Bliznashki, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Carlotti, Chervenyakov, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dîncu, El Khadraoui, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Gebhardt, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Hänsch, Haug, Hughes, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paparizov, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sârbu, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuc, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Speroni, Tatarella

Verts/ALE: Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Staes, Ždanoka

Pret: 29

ALDE: Silaghi

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

ITS: Le Pen Jean-Marie, Mote

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Dover, Harbour, Jackson, Tannock

PSE: Andersson, Hedh, Schaldemose, Segelström, Westlund

UEN: Camre

Atturas: 11

IND/DEM: Krupa, Tomczak

ITS: Martinez

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Duchoň, Fajmon, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jan Christian Ehler, Albert Deß, Eija-Riitta Korhola, John Purvis, Antolín Sánchez Presedo, Gérard Onesta, Romano Maria La Russa, Sebastiano (Nello) Musumeci, Liam Aylward, Konrad Szymański, Christa Klaß, Avril Doyle, Anja Weisgerber, Gérard Deprez, Marcin Libicki, Michał Tomasz Kamiński, Jacek Protasiewicz, Ville Itälä, Glyn Ford, Giovanni Claudio Fava, José Albino Silva Peneda, Piia-Noora Kauppi, Etelka Barsi-Pataky, Alain Lipietz, Alexander Radwan, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer, Richard James Ashworth, Nirj Deva, David Martin, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Fernand Le Rachinel, Rosa Miguélez Ramos, Edite Estrela, Margrietus van den Berg, Richard Corbett, Jo Leinen, Michael Gahler, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Luisa Morgantini, Alexandra Dobolyi, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Carlos Carnero González, María Sornosa Martínez, Dorette Corbey, Søren Bo Søndergaard, Ieke van den Burg, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris, Lilli Gruber, Lutz Goepel, Alfredo Antoniozzi, Mario Mauro, Mario Mantovani, Amalia Sartori, Thierry Cornillet, Astrid Lulling, Lívia Járóka, Béla Glattfelder, Rainer Wieland, Maria Martens, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Bernard Poignant, Francesco Musotto, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Andreas Schwab, Christoph Konrad, Małgorzata Handzlik, Werner Langen, Evgeni Kirilov, Catherine Stihler, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski

Pret:
  Geoffrey Van Orden, Jens-Peter Bonde, Martin Callanan, Robert Sturdy, Nils Lundgren,

Atturas:
  Kathy Sinnott,

2.   N. Parish ziņojums A6-0051/2007

Rezolūcija

Par: 463

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cornillet, Costa, Degutis, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Silaghi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Tomczak

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Moisuc, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Martin, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sofianski, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Weber Manfred, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Carlotti, Casaca, Cashman, Chervenyakov, Chiesa, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dîncu, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Howitt, Hughes, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paparizov, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Skinner, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Speroni, Szymański, Tatarella, Zapałowski

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt Frithjof, Staes, Ždanoka

Pret: 4

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Sumberg, Zwiefka

UEN: Masiel

Atturas: 17

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Mote

PSE: Creţu Corina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Timothy Kirkhope, Kathy Sinnott, Geoffrey Van Orden, Jan Christian Ehler, Eija-Riitta Korhola, Margrietus van den Berg, Avril Doyle, Anja Weisgerber, Gérard Deprez, Marcin Libicki, Michał Tomasz Kamiński, Jacek Protasiewicz, Ville Itälä, Glyn Ford, Giovanni Claudio Fava, José Albino Silva Peneda, Piia-Noora Kauppi, Etelka Barsi-Pataky, Alain Lipietz, Alexander Radwan, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer, Richard James Ashworth, Nirj Deva, David Martin, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Fernand Le Rachinel, Rosa Miguélez Ramos, Edite Estrela, Margrietus van den Berg, Richard Corbett, Jo Leinen, Michael Gahler, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Luisa Morgantini, Alexandra Dobolyi, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Carlos Carnero González, María Sornosa Martínez, Dorette Corbey, Søren Bo Søndergaard, Ieke van den Burg, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris, Lilli Gruber, Lutz Goepel, Alfredo Antoniozzi, Mario Mauro, Mario Mantovani, Amalia Sartori, Thierry Cornillet, Astrid Lulling, Lívia Járóka, Béla Glattfelder, Rainer Wieland, Maria Martens, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Bernard Poignant, Francesco Musotto, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Andreas Schwab, Christoph Konrad, Evgeni Kirilov, Małgorzata Handzlik, Catherine Stihler, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2007)0058

Intervences finansēšana, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa *

Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa (COM(2007)0012 — C6-0057/2007 — 2007/0005(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0012) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0012) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0057/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0057/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0038/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0038/2007),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2007)0059

Atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu *

Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2597/97 attiecībā uz Igaunijā ražotu dzeramo pienu (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0048) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0048) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0076/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0076/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0051/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0051/2007),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātājam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātājam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2007)0060

Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu atcelšana *

Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu (COM(2006)0448 — C6-0277/2006 — 2006/0151(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0448) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0448) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37., 279. un 308. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ir apspriedies ar Parlamentu (C6-0277/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37., 279. un 308. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ir apspriedies ar Parlamentu (C6-0277/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0056/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0056/2007),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomei informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi atteikties no Parlamenta pieņemtā teksta; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomei informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi atteikties no Parlamenta pieņemtā teksta;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2007)0061

Piesardzīga novērtējuma veikšana attiecībā uz līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē ***I

Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0507) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0507) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 47. panta 2. punktu un 55. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6-0298/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 47. panta 2. punktu un 55. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6-0298/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0027/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0027/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā paredz būtiski grozīt šo priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā paredz būtiski grozīt šo priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2006)0166

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2007. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2007/44/EK.)

P6_TA(2007)0062

Korporatīvā sociālā atbildība: jauna partnerība

Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcija par korporatīvo sociālo atbildību: jauna partnerība (2006/2133(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošanu veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā (COM(2006)0136) (Komisijas paziņojums par KSA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošanu veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā (COM(2006)0136) (Komisijas paziņojums par KSA),

| — | ņemot vērā divus visautoritatīvākos starptautiski pieņemtos uzņēmumu rīcības standartus: Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) “Trīspusējā deklarācija par daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālajai politikai piemērojamiem principiem”, kas pēdējo reizi pārskatīta 2001. gadā, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) “Pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem”, pēdējo reizi pārskatīta 2000. gadā, kā arī rīcības kodeksus, ko pieņēmušas tādas starptautiskas organizācijas kā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (PLO), Pasaules Veselības organizācija (PVO) un Pasaules Banka, un ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību (UNCTAD) aizgādībā veiktos pasākumus attiecībā uz uzņēmumu darbību jaunattīstības valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā divus visautoritatīvākos starptautiski pieņemtos uzņēmumu rīcības standartus: Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) “Trīspusējā deklarācija par daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālajai politikai piemērojamiem principiem”, kas pēdējo reizi pārskatīta 2001. gadā, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) “Pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem”, pēdējo reizi pārskatīta 2000. gadā, kā arī rīcības kodeksus, ko pieņēmušas tādas starptautiskas organizācijas kā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (PLO), Pasaules Veselības organizācija (PVO) un Pasaules Banka, un ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību (UNCTAD) aizgādībā veiktos pasākumus attiecībā uz uzņēmumu darbību jaunattīstības valstīs,

| — | ņemot vērā SDO 1998. gada Deklarāciju par pamatprincipiem un tiesībām darbā un tās konvencijas par universālām darba tiesību pamatnormām: piespiedu darba atcelšana (1930. gada 29. un 1957. gada 105. konvencija), biedrošanās brīvība un tiesības slēgt darba koplīgumus (1948. gada 87. un 1949. gada 98. konvencija), bērnu darba atcelšana (1973. gada 138. un 1999. gada 182. konvencija) un nediskriminācija darba tirgū (1951. gada 100. un 1958. gada 111. konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 1998. gada Deklarāciju par pamatprincipiem un tiesībām darbā un tās konvencijas par universālām darba tiesību pamatnormām: piespiedu darba atcelšana (1930. gada 29. un 1957. gada 105. konvencija), biedrošanās brīvība un tiesības slēgt darba koplīgumus (1948. gada 87. un 1949. gada 98. konvencija), bērnu darba atcelšana (1973. gada 138. un 1999. gada 182. konvencija) un nediskriminācija darba tirgū (1951. gada 100. un 1958. gada 111. konvencija),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši pantu, kurā visi pilsoņi un visas sabiedrības struktūras aicinātas atbalstīt cilvēktiesību ievērošanu, 1966. gada Starptautisko paktu par politiskajām un civilajām tiesībām, 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, 1994. gada ANO pamatiedzīvotāju tiesību deklarācijas projektu un 1989. gada ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši pantu, kurā visi pilsoņi un visas sabiedrības struktūras aicinātas atbalstīt cilvēktiesību ievērošanu, 1966. gada Starptautisko paktu par politiskajām un civilajām tiesībām, 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, 1994. gada ANO pamatiedzīvotāju tiesību deklarācijas projektu un 1989. gada ANO Konvenciju par bērnu tiesībām,

| — | ņemot vērā ESAO Konvenciju pret kukuļdošanu (1997), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO Konvenciju pret kukuļdošanu (1997),

| — | ņemot vērā Globālo ziņošanas iniciatīvu un atjauninātās G3 Ilgtspējības ziņošanas vadlīnijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālo ziņošanas iniciatīvu un atjauninātās G3 Ilgtspējības ziņošanas vadlīnijas,

| — | ņemot vērā 2000. gada jūlijā uzsākto ANO Globālo paktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada jūlijā uzsākto ANO Globālo paktu,

| — | ņemot vērā ANO Globālā pakta un Globālās ziņošanas iniciatīvas 2006. gada 6. oktobra paziņojumu par stratēģiskas alianses izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Globālā pakta un Globālās ziņošanas iniciatīvas 2006. gada 6. oktobra paziņojumu par stratēģiskas alianses izveidi,

| — | ņemot vērā ANO normatīvu projektu par transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu atbildību saistībā ar cilvēktiesībām (2003. gada decembris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO normatīvu projektu par transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu atbildību saistībā ar cilvēktiesībām (2003. gada decembris),

| — | ņemot vērā ANO 2002. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību Johannesburgā rezultātus, it īpaši aicinājumu sākt starpvaldību iniciatīvas uzņēmumu atbildības jomā un Padomes 2002. gada 3. decembra secinājumus par turpmākajiem pasākumiem pēc augstākā līmeņa sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2002. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību Johannesburgā rezultātus, it īpaši aicinājumu sākt starpvaldību iniciatīvas uzņēmumu atbildības jomā un Padomes 2002. gada 3. decembra secinājumus par turpmākajiem pasākumiem pēc augstākā līmeņa sanāksmes,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2005. gada 10. augusta ziņojumu “Ceļā uz globālām partnerībām — ciešāka sadarbība starp Apvienoto Nāciju Organizāciju un visiem attiecīgajiem partneriem, it īpaši privātajā sektorā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2005. gada 10. augusta ziņojumu “Ceļā uz globālām partnerībām — ciešāka sadarbība starp Apvienoto Nāciju Organizāciju un visiem attiecīgajiem partneriem, it īpaši privātajā sektorā”,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja uzņēmējdarbības un cilvēktiesību lietās iecelšanu, viņa 2006. gada 22. februāra starpposma ziņojumu un reģionālās apspriedes 2006. gada 26.—27. jūnijā Bangkokā un 2006. gada 27.-28. martā Johannesburgā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja uzņēmējdarbības un cilvēktiesību lietās iecelšanu, viņa 2006. gada 22. februāra starpposma ziņojumu un reģionālās apspriedes 2006. gada 26.—27. jūnijā Bangkokā un 2006. gada 27.-28. martā Johannesburgā,

| — | ņemot vērā tā 1999. gada 15. janvāra rezolūciju par ES standartiem Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas jaunattīstības valstīs “Ceļā uz Eiropas Rīcības kodeksu” (1), kurā tika ieteikts izveidot Eiropas Rīcības kodeksa paraugu, ko atbalstītu Eiropas uzraudzības platforma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 1999. gada 15. janvāra rezolūciju par ES standartiem Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas jaunattīstības valstīs “Ceļā uz Eiropas Rīcības kodeksu” (1), kurā tika ieteikts izveidot Eiropas Rīcības kodeksa paraugu, ko atbalstītu Eiropas uzraudzības platforma,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (2), kura seko 1968. gada Briseles Konvencijai attiecībā uz Dānijas attiecībām ar pārējām dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (2), kura seko 1968. gada Briseles Konvencijai attiecībā uz Dānijas attiecībām ar pārējām dalībvalstīm,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS)
   (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS)
   (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 3. decembra rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem pēc Zaļās grāmatas par Eiropas sistēmas attiecībā uz uzņēmumu sociālo atbildību veicināšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 3. decembra rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem pēc Zaļās grāmatas par Eiropas sistēmas attiecībā uz uzņēmumu sociālo atbildību veicināšanu (4),

| — | ņemot vērā tā 2002. gada 30. maija rezolūciju par Zaļo grāmatu par uzņēmumu sociālās atbildības sistēmas veicināšanu Eiropā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2002. gada 30. maija rezolūciju par Zaļo grāmatu par uzņēmumu sociālās atbildības sistēmas veicināšanu Eiropā (5),

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 13. maija Komisijas paziņojumu par uzņēmumu sociālo atbildību: uzņēmējdarbības ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 13. maija Komisijas paziņojumu par uzņēmumu sociālo atbildību: uzņēmējdarbības ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada 30. maija ieteikumu 2001/453/EK par vides jautājumu iekļaušanu, novērtēšanu un publiskošanu uzņēmumu gada ziņojumos un gada pārskatos (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 30. maija ieteikumu 2001/453/EK par vides jautājumu iekļaušanu, novērtēšanu un publiskošanu uzņēmumu gada ziņojumos un gada pārskatos (7),

| — | ņemot vērā tā 2002. gada 4. jūlija rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Darba tiesību pamatnormu sekmēšana un sociālās vadības uzlabošana globalizācijas kontekstā” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2002. gada 4. jūlija rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Darba tiesību pamatnormu sekmēšana un sociālās vadības uzlabošana globalizācijas kontekstā” (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību (9),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pārvaldība un attīstība” (COM(2003)0615), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pārvaldība un attīstība” (COM(2003)0615),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK par noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK par noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (11),

| — | ņemot vērā 2004. gada 29. jūnija Eiropas Ieinteresēto personu foruma (IPF) par korporatīvo sociālo atbildību (KSA) galīgo ziņojumu, tostarp 7. ieteikumu par atbalstu darbībām, lai panāktu pareizu KSA tiesisko regulējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 29. jūnija Eiropas Ieinteresēto personu foruma (IPF) par korporatīvo sociālo atbildību (KSA) galīgo ziņojumu, tostarp 7. ieteikumu par atbalstu darbībām, lai panāktu pareizu KSA tiesisko regulējumu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Globalizācijas sociālā dimensija — ES politikas ieguldījums, lai labumu gūtu visi” (COM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Globalizācijas sociālā dimensija — ES politikas ieguldījums, lai labumu gūtu visi” (COM(2004)0383),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK par maldinošu reklāmu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK par maldinošu reklāmu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (12),

| — | ņemot vērā 2005. gada 22. un 23. marta Eiropadomi, kas atjaunoja Lisabonas stratēģiju, akcentējot šajā ES institūciju, dalībvalstu un sabiedrības partnerībā “kopīgu darbu nodarbinātībai un izaugsmei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 22. un 23. marta Eiropadomi, kas atjaunoja Lisabonas stratēģiju, akcentējot šajā ES institūciju, dalībvalstu un sabiedrības partnerībā “kopīgu darbu nodarbinātībai un izaugsmei”,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 5. jūlija rezolūciju par bērnu ekspluatāciju jaunattīstības valstīs, īpašu uzmanību vēršot uz bērnu darbu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 5. jūlija rezolūciju par bērnu ekspluatāciju jaunattīstības valstīs, īpašu uzmanību vēršot uz bērnu darbu (13),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Par Noturīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu. Rīcības platforma” (COM(2005)0658), kā arī Eiropas Padomes 2006. gada 15. un 16. jūnijā pieņemto atjaunināto ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Par Noturīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu. Rīcības platforma” (COM(2005)0658), kā arī Eiropas Padomes 2006. gada 15. un 16. jūnijā pieņemto atjaunināto ilgtspējīgas attīstības stratēģiju,

| — | ņemot vērā Padomes, dalībvalstu valdību pārstāvju vienoto paziņojumu “Eiropas Konsenss” (14) pēc tikšanās ar Eiropas Parlamentu, Komisiju 2005. gada 20. decembrī par Eiropas attīstības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes, dalībvalstu valdību pārstāvju vienoto paziņojumu “Eiropas Konsenss” (14) pēc tikšanās ar Eiropas Parlamentu, Komisiju 2005. gada 20. decembrī par Eiropas attīstības politiku,

| — | ņemot vērā jauno Vispārējo preferenču sistēmu (VPS+), kas ir spēkā kopš 2006. gada 1. janvāra un kas ir īstenota ar Padomes 2005. gada 27. jūnija regulu (EK) Nr. 980/2005 ar ko piemēro vispārēju tarifu preferences (15) un nodrošina beznodokļu piekļuvi vai tarifu pazemināšanu lielākam produktu skaitam, kā arī ietver jaunu stimulu nestabilām valstīm, kurām ir īpašas vajadzības tirdzniecības, finanšu un attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno Vispārējo preferenču sistēmu (VPS+), kas ir spēkā kopš 2006. gada 1. janvāra un kas ir īstenota ar Padomes 2005. gada 27. jūnija regulu (EK) Nr. 980/2005 ar ko piemēro vispārēju tarifu preferences (15) un nodrošina beznodokļu piekļuvi vai tarifu pazemināšanu lielākam produktu skaitam, kā arī ietver jaunu stimulu nestabilām valstīm, kurām ir īpašas vajadzības tirdzniecības, finanšu un attīstības jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem. Eiropas Savienības ieguldījums nolūkā īstenot programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai pasaulē” (COM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem. Eiropas Savienības ieguldījums nolūkā īstenot programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai pasaulē” (COM(2006)0249),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par Eiropas pārredzamības iniciatīvu (COM(2006)0194), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par Eiropas pārredzamības iniciatīvu (COM(2006)0194),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par godīgu tirdzniecību un attīstību (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par godīgu tirdzniecību un attīstību (16),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un uzņēmumu vadības uzlabošana — plāns virzībai uz priekšu” (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un uzņēmumu vadības uzlabošana — plāns virzībai uz priekšu” (COM(2003)0284),

| — | ņemot vērā uzklausīšanu “Uzņēmumu sociālā atbildība — vai pastāv Eiropas pieeja?”, ko Ekonomisko un sociālo lietu komiteja rīkoja 2006. gada 5. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uzklausīšanu “Uzņēmumu sociālā atbildība — vai pastāv Eiropas pieeja?”, ko Ekonomisko un sociālo lietu komiteja rīkoja 2006. gada 5. oktobrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0471/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0471/2006),

| A. | tā kā uzņēmumus nevar uzskatīt par valsts sabiedrisko aizvietotājiem, kad tās nespēj nodrošināt atbilstību sociālajiem un vides standartiem, |
| --- | --- |

A.

tā kā uzņēmumus nevar uzskatīt par valsts sabiedrisko aizvietotājiem, kad tās nespēj nodrošināt atbilstību sociālajiem un vides standartiem,

| 1. | pauž pārliecību, ka uzņēmumu pieaugošā sociālā un vides atbildība, kas saistīta ar korporatīvās atbildības principu, ir būtisks elements Eiropas sociālajā modelī, Eiropas ilgtspējīgas attīstības stratēģijā un sociālo uzdevumu risināšanā saistībā ar ekonomikas globalizāciju; |
| --- | --- |

1.

pauž pārliecību, ka uzņēmumu pieaugošā sociālā un vides atbildība, kas saistīta ar korporatīvās atbildības principu, ir būtisks elements Eiropas sociālajā modelī, Eiropas ilgtspējīgas attīstības stratēģijā un sociālo uzdevumu risināšanā saistībā ar ekonomikas globalizāciju;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par KSA, kas dod jaunu impulsu ES debatēm par korporatīvo sociālo atbildību, tomēr atzīmē, ka dažas nozīmīgas ieinteresētās puses pauž bažas par pārredzamības un līdzsvarotības trūkumu konsultācijās, kas veiktas pirms publikācijas; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par KSA, kas dod jaunu impulsu ES debatēm par korporatīvo sociālo atbildību, tomēr atzīmē, ka dažas nozīmīgas ieinteresētās puses pauž bažas par pārredzamības un līdzsvarotības trūkumu konsultācijās, kas veiktas pirms publikācijas;

| 3. | atzīmē, ka starp dažādām ieinteresēto personu grupām turpinās debates par atbilstošu KSA definīciju un ka koncepcija par “atbilstības neattiecināšanu” dažiem uzņēmumiem var ļaut paziņot par sociālo atbildību, vienlaikus neievērojot vietējos vai starptautiskos tiesību aktus; uzskata, ka ES palīdzība trešo valstu valdībām, lai tās varētu īstenot sociālo un vides regulējumu saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, un efektīvi inspekciju režīmi ir nepieciešams papildinājums, lai Eiropas uzņēmumu KSA varētu nodrošināt visā pasaulē; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka starp dažādām ieinteresēto personu grupām turpinās debates par atbilstošu KSA definīciju un ka koncepcija par “atbilstības neattiecināšanu” dažiem uzņēmumiem var ļaut paziņot par sociālo atbildību, vienlaikus neievērojot vietējos vai starptautiskos tiesību aktus; uzskata, ka ES palīdzība trešo valstu valdībām, lai tās varētu īstenot sociālo un vides regulējumu saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, un efektīvi inspekciju režīmi ir nepieciešams papildinājums, lai Eiropas uzņēmumu KSA varētu nodrošināt visā pasaulē;

| 4. | atzīst Komisijas definīciju, ka KSA ir brīvprātīga vides un sociālo apsvērumu integrācija uzņēmuma darbībā, pārsniedzot normatīvās prasības un līgumsaistības; uzskata, ka KSA politika ir jāveicina atsevišķi, nevis kā aizstājējs atbilstīgam regulējumam attiecīgās jomās vai kā slēpta pieeja šādu tiesību aktu pieņemšanai; |
| --- | --- |

4.

atzīst Komisijas definīciju, ka KSA ir brīvprātīga vides un sociālo apsvērumu integrācija uzņēmuma darbībā, pārsniedzot normatīvās prasības un līgumsaistības; uzskata, ka KSA politika ir jāveicina atsevišķi, nevis kā aizstājējs atbilstīgam regulējumam attiecīgās jomās vai kā slēpta pieeja šādu tiesību aktu pieņemšanai;

| 5. | atzīmē, ka brīvprātīgo KSA iniciatīvu dažādību var uzskatīt par šķērsli, kas traucē uzņēmumiem, pieņemt KSA politikas, kā arī par šķērsli uzņēmumiem ieviest ievērojamākus KSA pasākumus, ambiciozākām KSA politikām, lai gan to var apstrīdēt, jo šī dažādība uzņēmumiem sniedz vairāk iespēju izpausties; aicina Komisiju veicināt brīvprātīgās KSA iniciatīvas labas prakses izplatīšanu; uzskata, ka Komisijai jāizskata arī iespēja izveidot sarakstu ar kritērijiem, kas uzņēmumiem jāievēro, lai varētu paziņot par sociālo atbildību; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka brīvprātīgo KSA iniciatīvu dažādību var uzskatīt par šķērsli, kas traucē uzņēmumiem, pieņemt KSA politikas, kā arī par šķērsli uzņēmumiem ieviest ievērojamākus KSA pasākumus, ambiciozākām KSA politikām, lai gan to var apstrīdēt, jo šī dažādība uzņēmumiem sniedz vairāk iespēju izpausties; aicina Komisiju veicināt brīvprātīgās KSA iniciatīvas labas prakses izplatīšanu; uzskata, ka Komisijai jāizskata arī iespēja izveidot sarakstu ar kritērijiem, kas uzņēmumiem jāievēro, lai varētu paziņot par sociālo atbildību;

| 6. | uzskata, ka brīvprātīgu KSA iniciatīvu uzticamība joprojām ir atkarīga no apņemšanās izmantot starptautiski pieņemtos standartus un principus, kā arī no pieejas, kas izmanto dažādas ieinteresētās personas, kā ierosināja ES Ieinteresēto personu forums, kā arī no neatkarīgas uzraudzības un pārbaudes; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka brīvprātīgu KSA iniciatīvu uzticamība joprojām ir atkarīga no apņemšanās izmantot starptautiski pieņemtos standartus un principus, kā arī no pieejas, kas izmanto dažādas ieinteresētās personas, kā ierosināja ES Ieinteresēto personu forums, kā arī no neatkarīgas uzraudzības un pārbaudes;

| 7. | uzskata, ka ES debates par KSA ir sasniegušas stadiju, kad uzsvars jāpārvieto no procesiem uz rezultātiem, nonākot pie izmērāma un pārredzama uzņēmumu ieguldījuma cīņā pret sociālo atstumtību un vides degradāciju Eiropā un visā pasaulē; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka ES debates par KSA ir sasniegušas stadiju, kad uzsvars jāpārvieto no procesiem uz rezultātiem, nonākot pie izmērāma un pārredzama uzņēmumu ieguldījuma cīņā pret sociālo atstumtību un vides degradāciju Eiropā un visā pasaulē;

| 8. | atzīst, ka daudzi uzņēmumi jau pašlaik daudz dara un turpina palielināt centienus īstenot sociālo atbildību; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka daudzi uzņēmumi jau pašlaik daudz dara un turpina palielināt centienus īstenot sociālo atbildību;

| 9. | atzīmē, ka Eiropā tirgus un uzņēmumu attīstības pakāpe dažādās vietās ir atšķirīga; tādēļ uzskata, ka vienveidīga metode, kas mēģinātu ieviest vienu korporatīvās darbības modeli, būtu neatbilstoša un neveicinātu KSA pienācīgu ieviešanu uzņēmumos; turklāt uzskata, ka jāakcentē pilsoniskās sabiedrības attīstība un it īpaši — patērētāju informētība par atbildīgu ražošanu, lai veicinātu ilgtermiņa korporatīvās atbildības uzņemšanos atbilstoši attiecīgajiem nacionālajiem vai reģionālajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka Eiropā tirgus un uzņēmumu attīstības pakāpe dažādās vietās ir atšķirīga; tādēļ uzskata, ka vienveidīga metode, kas mēģinātu ieviest vienu korporatīvās darbības modeli, būtu neatbilstoša un neveicinātu KSA pienācīgu ieviešanu uzņēmumos; turklāt uzskata, ka jāakcentē pilsoniskās sabiedrības attīstība un it īpaši — patērētāju informētība par atbildīgu ražošanu, lai veicinātu ilgtermiņa korporatīvās atbildības uzņemšanos atbilstoši attiecīgajiem nacionālajiem vai reģionālajiem apstākļiem;

| 10. | norāda, ka KSA ir jāpievēršas tādām jaunām jomām kā mūžizglītībai, darba organizēšanai, vienlīdzīgām iespējām, sociālajai integrācijai, ilgtspējīgai attīstībai un ētikai, lai tā darbotos kā papildu instruments rūpniecības pārmaiņu un restrukturizācijas pārvaldīšanā; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka KSA ir jāpievēršas tādām jaunām jomām kā mūžizglītībai, darba organizēšanai, vienlīdzīgām iespējām, sociālajai integrācijai, ilgtspējīgai attīstībai un ētikai, lai tā darbotos kā papildu instruments rūpniecības pārmaiņu un restrukturizācijas pārvaldīšanā;

ES debates par KSA

| 11. | atzīmē Komisijas lēmumu sadarbībā ar vairākiem uzņēmējdarbības tīkliem izveidot Eiropas Korporatīvās sociālās atbildības aliansi (Alianse); iesaka Komisijai nodrošināt vienotu koordinācijas punktu, kas uzturētu informāciju par alianses dalībniekiem un aktivitātēm, kā arī palīdzētu vienoties par skaidriem mērķiem, grafikiem un stratēģisko virzienu informēt par savu darbību; mudina gan lielus, gan mazus Eiropas uzņēmumus un Eiropā strādājošus trešo valstu uzņēmumus atbalstīt šo iniciatīvu, kā arī stiprināt aliansi ar citu ieinteresēto pušu dalību; |
| --- | --- |

11.

atzīmē Komisijas lēmumu sadarbībā ar vairākiem uzņēmējdarbības tīkliem izveidot Eiropas Korporatīvās sociālās atbildības aliansi (Alianse); iesaka Komisijai nodrošināt vienotu koordinācijas punktu, kas uzturētu informāciju par alianses dalībniekiem un aktivitātēm, kā arī palīdzētu vienoties par skaidriem mērķiem, grafikiem un stratēģisko virzienu informēt par savu darbību; mudina gan lielus, gan mazus Eiropas uzņēmumus un Eiropā strādājošus trešo valstu uzņēmumus atbalstīt šo iniciatīvu, kā arī stiprināt aliansi ar citu ieinteresēto pušu dalību;

| 12. | uzskata, ka sociālais dialogs ir bijis efektīvs līdzeklis KSA iniciatīvu veicināšanai un ka arī Eiropas darba padomēm ir bijusi konstruktīva loma labākās prakses attīstīšanā saistībā ar KSA; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka sociālais dialogs ir bijis efektīvs līdzeklis KSA iniciatīvu veicināšanai un ka arī Eiropas darba padomēm ir bijusi konstruktīva loma labākās prakses attīstīšanā saistībā ar KSA;

| 13. | iesaka, ka alianses darbības panākumu galvenie rādītāji varētu būt būtisks palielinājums KSA prakses ieviešanā ES uzņēmumiem, jaunu labākās prakses modeļu attīstīšana, ko attiecībā uz dažādiem KSA aspektiem veiktu labākie uzņēmumi un uzņēmumu arodbiedrības, KSA atbalstam vajadzīgu specifisku ES darbību un normatīvo pasākumu noskaidrošana un veicināšana un novērtējums par šādu iniciatīvu ietekmi uz vidi, cilvēktiesībām un sociālajām tiesībām, ierosina arī noteikt divu gadu termiņu darbgrupu, kas šim nolūkam tika izveidotas pēc CSR Europe ieteikuma, darba pabeigšanai; |
| --- | --- |

13.

iesaka, ka alianses darbības panākumu galvenie rādītāji varētu būt būtisks palielinājums KSA prakses ieviešanā ES uzņēmumiem, jaunu labākās prakses modeļu attīstīšana, ko attiecībā uz dažādiem KSA aspektiem veiktu labākie uzņēmumi un uzņēmumu arodbiedrības, KSA atbalstam vajadzīgu specifisku ES darbību un normatīvo pasākumu noskaidrošana un veicināšana un novērtējums par šādu iniciatīvu ietekmi uz vidi, cilvēktiesībām un sociālajām tiesībām, ierosina arī noteikt divu gadu termiņu darbgrupu, kas šim nolūkam tika izveidotas pēc CSR Europe ieteikuma, darba pabeigšanai;

| 14. | atzīmē, ka ES Ieinteresēto pušu foruma (IPF) atkārtota sasaukšana paziņojumā par KSA tika iekļauta vēlāk un ka jāveic pasākumi, lai palielinātu dažādu ieinteresēto pušu pārliecību, ka notiks patiess dialogs, kura rezultātā tiešām tiks ietekmēta ES politika un programmas KSA veicināšanai un ieviešanai ES uzņēmējdarbībā; uzskata, ka jāņem vērā pieredze, kas gūta saistībā ar IPF darbības iepriekšējiem diviem gadiem, kā pozitīvu atzīmējot tolerantu attieksmi un it īpaši neatkarīgu referentu izmantošanu; tomēr norāda, ka ir jāveic uzlabojumi saistībā ar konsensa sasniegšanu; turklāt mudina Komisijas pārstāvjus aktīvāk iesaistīties debatēs; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka ES Ieinteresēto pušu foruma (IPF) atkārtota sasaukšana paziņojumā par KSA tika iekļauta vēlāk un ka jāveic pasākumi, lai palielinātu dažādu ieinteresēto pušu pārliecību, ka notiks patiess dialogs, kura rezultātā tiešām tiks ietekmēta ES politika un programmas KSA veicināšanai un ieviešanai ES uzņēmējdarbībā; uzskata, ka jāņem vērā pieredze, kas gūta saistībā ar IPF darbības iepriekšējiem diviem gadiem, kā pozitīvu atzīmējot tolerantu attieksmi un it īpaši neatkarīgu referentu izmantošanu; tomēr norāda, ka ir jāveic uzlabojumi saistībā ar konsensa sasniegšanu; turklāt mudina Komisijas pārstāvjus aktīvāk iesaistīties debatēs;

| 15. | aicina Komisiju lūgt pārstāvjus no dažādām valdībām un reģionālām un vietējām pašvaldībām, kuras var izmantot iepirkumus un citus politiskus instrumentus KSA veicināšanai, izveidot aliansē savas darbgrupas un integrēt darba rezultātus turpmākajā darbībā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju lūgt pārstāvjus no dažādām valdībām un reģionālām un vietējām pašvaldībām, kuras var izmantot iepirkumus un citus politiskus instrumentus KSA veicināšanai, izveidot aliansē savas darbgrupas un integrēt darba rezultātus turpmākajā darbībā;

| 16. | atbalsta Komisijas centienus paplašināt IPF dalību, aptverot investorus, izglītības sektoru un valsts iestādes, vienlaikus uzsverot, ka jāsaglabā iespēja uzturēt dialogu, lai sasniegtu izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

16.

atbalsta Komisijas centienus paplašināt IPF dalību, aptverot investorus, izglītības sektoru un valsts iestādes, vienlaikus uzsverot, ka jāsaglabā iespēja uzturēt dialogu, lai sasniegtu izvirzītos mērķus;

| 17. | aicina Komisiju, pārraugot KSA attīstību, veicināt sieviešu lielāku līdzdalību IPF, kā arī informācijas un labas prakses apmaiņu attiecībā uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju, pārraugot KSA attīstību, veicināt sieviešu lielāku līdzdalību IPF, kā arī informācijas un labas prakses apmaiņu attiecībā uz dzimumu līdztiesību;

| 18. | atbalsta aicinājumus noteikt prasību uzņēmumu un citiem lobijiem izpaust informāciju un izveidot uzņēmumu grupējumiem un citām ieinteresēto pušu grupām līdzsvarotu piekļuvi ES politikas veidošanai; |
| --- | --- |

18.

atbalsta aicinājumus noteikt prasību uzņēmumu un citiem lobijiem izpaust informāciju un izveidot uzņēmumu grupējumiem un citām ieinteresēto pušu grupām līdzsvarotu piekļuvi ES politikas veidošanai;

Saikne starp KSA un konkurētspēju

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi saistīt KSA ar Lisabonas programmas ekonomiskajiem, sociālajiem un vides mērķiem, jo uzskata, ka uzņēmumu nopietna attieksme pret KSA var veicināt nodarbinātību, darba apstākļu uzlabošanu, darba ņēmēju tiesību ievērošanu un tehnoloģisko jauninājumu pētniecību un izstrādi; atbalsta “atbildīgas konkurētspējas” principu kā Komisijas Jauninājumu un konkurētspējas programmas (CIP) integrālu daļu; aicina Eiropas uzņēmumus informēt par to, kā tie veicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Komisijas mērķi saistīt KSA ar Lisabonas programmas ekonomiskajiem, sociālajiem un vides mērķiem, jo uzskata, ka uzņēmumu nopietna attieksme pret KSA var veicināt nodarbinātību, darba apstākļu uzlabošanu, darba ņēmēju tiesību ievērošanu un tehnoloģisko jauninājumu pētniecību un izstrādi; atbalsta “atbildīgas konkurētspējas” principu kā Komisijas Jauninājumu un konkurētspējas programmas (CIP) integrālu daļu; aicina Eiropas uzņēmumus informēt par to, kā tie veicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu;

| 20. | atzīst, ka efektīvi konkurences noteikumi Eiropā un ārpus tās ir būtisks elements atbildīgas uzņēmējdarbības prakses nodrošināšanā, it īpaši veicinot taisnīgu attieksmi un piekļuvi vietējiem MVU; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka efektīvi konkurences noteikumi Eiropā un ārpus tās ir būtisks elements atbildīgas uzņēmējdarbības prakses nodrošināšanā, it īpaši veicinot taisnīgu attieksmi un piekļuvi vietējiem MVU;

| 21. | atkārtoti pauž uzskatu, ka KSA ietvaros īstenota atbildīgas un nediskriminējošas darbā pieņemšanas prakse, kas veicina sieviešu un invalīdu nodarbinātību, sekmē Lisabonas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti pauž uzskatu, ka KSA ietvaros īstenota atbildīgas un nediskriminējošas darbā pieņemšanas prakse, kas veicina sieviešu un invalīdu nodarbinātību, sekmē Lisabonas mērķu sasniegšanu;

| 22. | atzīmē pretrunu starp konkurētspējīgām piegādes stratēģijām uzņēmumos, kuri pastāvīgi cenšas uzlabot elastību un mazināt izmaksas no vienas puses, un brīvprātīgām KSA saistībām, kuru mērķis ir novērst ekspluatējošas nodarbinātības praksi un veicināt ilgtermiņa attiecības ar piegādātājiem no otras puses; atzinīgi vērtē dialoga turpināšanu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

22.

atzīmē pretrunu starp konkurētspējīgām piegādes stratēģijām uzņēmumos, kuri pastāvīgi cenšas uzlabot elastību un mazināt izmaksas no vienas puses, un brīvprātīgām KSA saistībām, kuru mērķis ir novērst ekspluatējošas nodarbinātības praksi un veicināt ilgtermiņa attiecības ar piegādātājiem no otras puses; atzinīgi vērtē dialoga turpināšanu šajā jautājumā;

| 23. | šajā sakarā iesaka par atbildīgiem atzīto Eiropas uzņēmumu novērtējumus un uzraudzību paplašināt, aptverot to darbību un to apakšuzņēmēju darbību arī ārpus ES, lai nodrošinātu, ka KSA sniedz labumu arī trešām valstīm, it īpaši jaunattīstības valstīm, saskaņā ar SDO konvencijām it īpaši par brīvību dibināt arodbiedrības, bērnu un piespiedu darba aizliegumu un konkrētāk attiecībā uz sievietēm, migrantiem, pamatiedzīvotājiem un minoritātēm; |
| --- | --- |

23.

šajā sakarā iesaka par atbildīgiem atzīto Eiropas uzņēmumu novērtējumus un uzraudzību paplašināt, aptverot to darbību un to apakšuzņēmēju darbību arī ārpus ES, lai nodrošinātu, ka KSA sniedz labumu arī trešām valstīm, it īpaši jaunattīstības valstīm, saskaņā ar SDO konvencijām it īpaši par brīvību dibināt arodbiedrības, bērnu un piespiedu darba aizliegumu un konkrētāk attiecībā uz sievietēm, migrantiem, pamatiedzīvotājiem un minoritātēm;

| 24. | atzīst KSA par svarīgu uzņēmējdarbības stimulu un aicina integrēt sociālās politikas, piemēram, darba ņēmēju tiesību ievērošanu, taisnīga atalgojuma politiku, diskriminācijas novēršanu, mūžizglītību utt., kā arī vides jautājumus, kas īpaši saistīti ar ilgtspējīgas attīstības dinamisku veicināšanu, ar ES jauninājumu un tirdzniecības politikām atbalstot jaunus produktus un procesus, kā arī veidojot nozaru, subreģionālas un pilsētu konkurētspējas stratēģijas; |
| --- | --- |

24.

atzīst KSA par svarīgu uzņēmējdarbības stimulu un aicina integrēt sociālās politikas, piemēram, darba ņēmēju tiesību ievērošanu, taisnīga atalgojuma politiku, diskriminācijas novēršanu, mūžizglītību utt., kā arī vides jautājumus, kas īpaši saistīti ar ilgtspējīgas attīstības dinamisku veicināšanu, ar ES jauninājumu un tirdzniecības politikām atbalstot jaunus produktus un procesus, kā arī veidojot nozaru, subreģionālas un pilsētu konkurētspējas stratēģijas;

| 25. | uzsver, ka sociāli atbildīgi uzņēmumi sniedz svarīgu ieguldījumu, lai novērstu darba tirgū pastāvošo nevienlīdzību, kas jo īpaši skar sievietes un personas nelabvēlīgos apstākļos, tostarp invalīdus, kā arī nevienlīdzību, kas pastāv attiecībā uz nodarbinātību, sociālo labklājību, apmācību, karjeras izaugsmi un taisnīgu algu politiku; uzsver, ka uzņēmumiem darbā pieņemšanas politika jāīsteno saskaņā ar Padomes 1976. gada 9. februāra Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem (17); |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka sociāli atbildīgi uzņēmumi sniedz svarīgu ieguldījumu, lai novērstu darba tirgū pastāvošo nevienlīdzību, kas jo īpaši skar sievietes un personas nelabvēlīgos apstākļos, tostarp invalīdus, kā arī nevienlīdzību, kas pastāv attiecībā uz nodarbinātību, sociālo labklājību, apmācību, karjeras izaugsmi un taisnīgu algu politiku; uzsver, ka uzņēmumiem darbā pieņemšanas politika jāīsteno saskaņā ar Padomes 1976. gada 9. februāra Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem (17);

KSA instrumenti

| 26. | atzinīgi vērtē pēdējo gadu tendenci lielākiem uzņēmumiem brīvprātīgi publicēt sociālos un vides ziņojumus; atzīmē, ka šādu ziņojumu skaits kopš 1993. gada ir audzis, tomēr pašlaik vairs nepalielinās, un ka tikai nelielā ziņojumu daļā izmantoti starptautiski pieņemti standarti un principi, tiek pilnībā aplūkota uzņēmuma piegādes ķēde un ir veikta neatkarīga uzraudzība un verifikācija; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē pēdējo gadu tendenci lielākiem uzņēmumiem brīvprātīgi publicēt sociālos un vides ziņojumus; atzīmē, ka šādu ziņojumu skaits kopš 1993. gada ir audzis, tomēr pašlaik vairs nepalielinās, un ka tikai nelielā ziņojumu daļā izmantoti starptautiski pieņemti standarti un principi, tiek pilnībā aplūkota uzņēmuma piegādes ķēde un ir veikta neatkarīga uzraudzība un verifikācija;

| 27. | atgādina Komisijai Parlamenta aicinājumu iesniegt priekšlikumu, lai grozītu Padomes ceturto direktīvu 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs) par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (Ceturtā uzņēmējdarbības tiesību direktīva) (18), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu, tā, ka sociālie un vides ziņojumi tiktu iekļauti pie finanšu ziņošanas prasībām; uzskata par svarīgu palielināt informētību par noteikumiem, kas paredz ziņot par sociālajiem un vides jautājumiem un kas iekļauti Komisijas Ieteikumā 2001/453/EK par ziņošanu par vides jautājumiem, Direktīvā 2003/51/EK par pārskatu modernizāciju un Direktīvā 2003/71/EK (19) par prospektiem, atbalsta to savlaicīgu transponēšanu visās dalībvalstīs un aicina veikt pētījumus par to iespējamo efektīvu īstenošanu, lai veicinātu šādu informētību; |
| --- | --- |

27.

atgādina Komisijai Parlamenta aicinājumu iesniegt priekšlikumu, lai grozītu Padomes ceturto direktīvu 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs) par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (Ceturtā uzņēmējdarbības tiesību direktīva) (18), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu, tā, ka sociālie un vides ziņojumi tiktu iekļauti pie finanšu ziņošanas prasībām; uzskata par svarīgu palielināt informētību par noteikumiem, kas paredz ziņot par sociālajiem un vides jautājumiem un kas iekļauti Komisijas Ieteikumā 2001/453/EK par ziņošanu par vides jautājumiem, Direktīvā 2003/51/EK par pārskatu modernizāciju un Direktīvā 2003/71/EK (19) par prospektiem, atbalsta to savlaicīgu transponēšanu visās dalībvalstīs un aicina veikt pētījumus par to iespējamo efektīvu īstenošanu, lai veicinātu šādu informētību;

| 28. | atzīst pašreizējo KSA ierobežotību attiecībā uz uzņēmuma darbības novērtēšanu, sociālo auditu un sertifikāciju, it īpaši attiecībā uz izmaksām, salīdzināmību un neatkarību, un pauž pārliecību, ka šajā jomā būs jāizstrādā profesionāla sistēma, tostarp specifiska kvalifikācija; |
| --- | --- |

28.

atzīst pašreizējo KSA ierobežotību attiecībā uz uzņēmuma darbības novērtēšanu, sociālo auditu un sertifikāciju, it īpaši attiecībā uz izmaksām, salīdzināmību un neatkarību, un pauž pārliecību, ka šajā jomā būs jāizstrādā profesionāla sistēma, tostarp specifiska kvalifikācija;

| 29. | iesaka Komisijai paplašināt direktoru atbildību uzņēmumos, kuru darbinieku skaits pārsniedz 1000, iekļaujot pienākumu direktoriem minimizēt jebkādu uzņēmuma darbības nelabvēlīgu sociālo un vides ietekmi; |
| --- | --- |

29.

iesaka Komisijai paplašināt direktoru atbildību uzņēmumos, kuru darbinieku skaits pārsniedz 1000, iekļaujot pienākumu direktoriem minimizēt jebkādu uzņēmuma darbības nelabvēlīgu sociālo un vides ietekmi;

| 30. | atkārtoti pauž atbalstu ES vides vadības un audita shēmai, it īpaši tajā ietvertajai prasībai par ārēju verifikāciju un pienākumam dalībvalstīm veicināt šo shēmu, un pauž pārliecību, ka ir iespējams izstrādāt līdzīgas shēmas attiecībā uz darba un sociālo tiesību un cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

30.

atkārtoti pauž atbalstu ES vides vadības un audita shēmai, it īpaši tajā ietvertajai prasībai par ārēju verifikāciju un pienākumam dalībvalstīm veicināt šo shēmu, un pauž pārliecību, ka ir iespējams izstrādāt līdzīgas shēmas attiecībā uz darba un sociālo tiesību un cilvēktiesību aizsardzību;

| 31. | atbalsta Starptautiskās Sociālās un vides akreditācijas un marķēšanas alianses Labas prakses kodeksu, kas ir labākais piemērs pašreizējo marķējuma iniciatīvu sadarbības veicināšanai, iesakot valstu vai Eiropas līmenī ieviest jaunus sociālos marķējumus; |
| --- | --- |

31.

atbalsta Starptautiskās Sociālās un vides akreditācijas un marķēšanas alianses Labas prakses kodeksu, kas ir labākais piemērs pašreizējo marķējuma iniciatīvu sadarbības veicināšanai, iesakot valstu vai Eiropas līmenī ieviest jaunus sociālos marķējumus;

| 32. | aicina Komisiju ieviest mehānismu, kas ļautu upuriem, tostarp trešo valstu pilsoņiem, dalībvalstu tiesās pieprasīt kompensāciju no Eiropas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju ieviest mehānismu, kas ļautu upuriem, tostarp trešo valstu pilsoņiem, dalībvalstu tiesās pieprasīt kompensāciju no Eiropas uzņēmumiem;

| 33. | pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā par KSA nav aplūkots jautājums par sociāli atbildīgiem ieguldījumiem, atbalsta ieguldītāju kā ieinteresētās puses pilnīgu līdzdalību KSA Eiropas līmeņa debatēs, tostarp IPF; atbalsta nozares aicinājumus uzlabot pārskatāmību, nevis ieviest Eiropas mērogā noteikumus par “ieguldījumu principu paziņojumu” investīciju fondiem; |
| --- | --- |

33.

pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā par KSA nav aplūkots jautājums par sociāli atbildīgiem ieguldījumiem, atbalsta ieguldītāju kā ieinteresētās puses pilnīgu līdzdalību KSA Eiropas līmeņa debatēs, tostarp IPF; atbalsta nozares aicinājumus uzlabot pārskatāmību, nevis ieviest Eiropas mērogā noteikumus par “ieguldījumu principu paziņojumu” investīciju fondiem;

| 34. | norāda, ka patērētājiem ir svarīga loma atbildīgas ražošanas un atbildīgas uzņēmējdarbības prakses veidošanā; tomēr uzskata, ka pašlaik situācija patērētājiem ir nesaprotama, ņemot vērā pretrunas starp dažādiem valstu produkcijas standartiem un produkcijas marķējuma shēmām, kas traucē pašreizējiem sociālās produkcijas marķējumiem; pievērš uzmanību tam, ka vienlaikus uzņēmumiem ievērojamas izmaksas izraisa daudzu atšķirīgu nacionālo prasību un standartu izmantošana; norāda arī, ka produktu sociālā marķējuma uzraudzības mehānismu izveide ir dārga, it īpaši mazākām valstīm; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka patērētājiem ir svarīga loma atbildīgas ražošanas un atbildīgas uzņēmējdarbības prakses veidošanā; tomēr uzskata, ka pašlaik situācija patērētājiem ir nesaprotama, ņemot vērā pretrunas starp dažādiem valstu produkcijas standartiem un produkcijas marķējuma shēmām, kas traucē pašreizējiem sociālās produkcijas marķējumiem; pievērš uzmanību tam, ka vienlaikus uzņēmumiem ievērojamas izmaksas izraisa daudzu atšķirīgu nacionālo prasību un standartu izmantošana; norāda arī, ka produktu sociālā marķējuma uzraudzības mehānismu izveide ir dārga, it īpaši mazākām valstīm;

| 35. | atbalsta Eurostat centienus saistībā ar ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju izstrādāt rādītājus KSA mērīšanai, kā arī Komisijas nodomu izstrādāt jaunus rādītājus, lai mērītu ES ekoloģiski marķētās produkcijas patēriņu un informētību par to, kā arī EMAS reģistrēto uzņēmumu produkcijas daļu; |
| --- | --- |

35.

atbalsta Eurostat centienus saistībā ar ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju izstrādāt rādītājus KSA mērīšanai, kā arī Komisijas nodomu izstrādāt jaunus rādītājus, lai mērītu ES ekoloģiski marķētās produkcijas patēriņu un informētību par to, kā arī EMAS reģistrēto uzņēmumu produkcijas daļu;

| 36. | atgādina iepriekšējās debates par ES ombuda iecelšanu KSA jomā, lai pēc uzņēmumu vai citu ieinteresēto pušu pieprasījuma veiktu neatkarīgu izmeklēšanu par jautājumiem saistībā ar KSA; aicina turpināt diskusijas par šo jautājumu un līdzīgiem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

36.

atgādina iepriekšējās debates par ES ombuda iecelšanu KSA jomā, lai pēc uzņēmumu vai citu ieinteresēto pušu pieprasījuma veiktu neatkarīgu izmeklēšanu par jautājumiem saistībā ar KSA; aicina turpināt diskusijas par šo jautājumu un līdzīgiem priekšlikumiem;

Labāks regulējums un KSA

| 37. | uzskata, ka KSA politiku var veicināt, uzlabojot informētību par spēkā esošajiem juridiskajiem instrumentiem un to īstenošanu; aicina Komisiju organizēt un veicināt informācijas kampaņas un uzraudzīt, kā tiek īstenota ārvalstu tiešās atbildības piemērošana saskaņā ar Briseles konvenciju un kā tiek piemērota Direktīva 84/450/EEK (20) par maldinošu reklāmu un Direktīva 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi saistībā ar to, kā uzņēmumi ievēro brīvprātīgos KSA rīcības kodeksus; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka KSA politiku var veicināt, uzlabojot informētību par spēkā esošajiem juridiskajiem instrumentiem un to īstenošanu; aicina Komisiju organizēt un veicināt informācijas kampaņas un uzraudzīt, kā tiek īstenota ārvalstu tiešās atbildības piemērošana saskaņā ar Briseles konvenciju un kā tiek piemērota Direktīva 84/450/EEK (20) par maldinošu reklāmu un Direktīva 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi saistībā ar to, kā uzņēmumi ievēro brīvprātīgos KSA rīcības kodeksus;

| 38. | atgādina, ka, mudinot uzņēmumus ieviest KSA, jāizmanto vienkārša un viegli uztverama valoda; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka, mudinot uzņēmumus ieviest KSA, jāizmanto vienkārša un viegli uztverama valoda;

| 39. | atkārto, ka Komisijai un dalībvalstu valdībām jāpieliek ievērojamas pūles valstu, reģionālā un vietējā līmenī, lai publiskā iepirkuma direktīvu 2004. gada pārskatīšanas radītās iespējas izmantotu KSA atbalstam, popularizējot sociālos un vides kritērijus potenciālajiem piegādātājiem, vienlaikus atzīstot vajadzību neuzlikt papildu administratīvo slodzi maziem uzņēmumiem, lai neliegtu tiem iespēju piedalīties konkursos, un attiecīgos gadījumos diskvalificējot uzņēmumus, tostarp korupcijas gadījumā; aicina Komisiju, Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku visām privātā sektora uzņēmumiem piešķirtajām dotācijām un aizdevumiem piemērot striktus sociālos un vides kritērijus, turklāt jānosaka skaidri apstrīdēšanas mehānismi, ņemot vērā piemēru, kā publiskais iepirkums Nīderlandē saistīts ar atbilstību SDO pamatkonvencijām un ESAO vadlīnijām starptautiskiem uzņēmumiem, bet vairākās Itālijas provincēs — ar atbilstību SA8000 KSA standartam; atgādina, ka dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka visas eksporta kredītu garantijas atbilst augstākajiem vides un sociālajiem kritērijiem un ka tās nedrīkst izmantot projektiem, kas darbojas pretēji pieņemtajiem ES politikas mērķiem, piemēram, saistībā ar enerģētiku vai bruņojumu; |
| --- | --- |

39.

atkārto, ka Komisijai un dalībvalstu valdībām jāpieliek ievērojamas pūles valstu, reģionālā un vietējā līmenī, lai publiskā iepirkuma direktīvu 2004. gada pārskatīšanas radītās iespējas izmantotu KSA atbalstam, popularizējot sociālos un vides kritērijus potenciālajiem piegādātājiem, vienlaikus atzīstot vajadzību neuzlikt papildu administratīvo slodzi maziem uzņēmumiem, lai neliegtu tiem iespēju piedalīties konkursos, un attiecīgos gadījumos diskvalificējot uzņēmumus, tostarp korupcijas gadījumā; aicina Komisiju, Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku visām privātā sektora uzņēmumiem piešķirtajām dotācijām un aizdevumiem piemērot striktus sociālos un vides kritērijus, turklāt jānosaka skaidri apstrīdēšanas mehānismi, ņemot vērā piemēru, kā publiskais iepirkums Nīderlandē saistīts ar atbilstību SDO pamatkonvencijām un ESAO vadlīnijām starptautiskiem uzņēmumiem, bet vairākās Itālijas provincēs — ar atbilstību SA8000 KSA standartam; atgādina, ka dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka visas eksporta kredītu garantijas atbilst augstākajiem vides un sociālajiem kritērijiem un ka tās nedrīkst izmantot projektiem, kas darbojas pretēji pieņemtajiem ES politikas mērķiem, piemēram, saistībā ar enerģētiku vai bruņojumu;

KSA integrēšana ES politikās un programmās

| 40. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā atkārtotās saistības tai ar ko ievieš partnerību izaugsmei un darbiem, lai atbalstītu un veicinātu KSA un aicina īstenot ievērojamus centienus, lai šīs saistības pārvērstu konkrētā rīcībā visās darbības jomās; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā atkārtotās saistības tai ar ko ievieš partnerību izaugsmei un darbiem, lai atbalstītu un veicinātu KSA un aicina īstenot ievērojamus centienus, lai šīs saistības pārvērstu konkrētā rīcībā visās darbības jomās;

| 41. | uzskata, ka KSA debates nedrīkst atdalīt no jautājumiem par korporatīvo atbildību un ka jautājumi par uzņēmējdarbības ietekmi sociālajā un vides jomā, attiecībām ar ieinteresētajām pusēm, mazākumdalībnieku tiesību aizsardzību un uzņēmumu direktoru pienākumiem šajā sakarā ir pilnībā jāintegrē Komisijas Korporatīvās pārvaldības rīcības plānā; norāda, ka šie jautājumi jāiekļauj debatēs par KSA; aicina Komisiju ņemt vērā šos jautājumus un izvirzīt konkrētus priekšlikumus to risināšanai; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka KSA debates nedrīkst atdalīt no jautājumiem par korporatīvo atbildību un ka jautājumi par uzņēmējdarbības ietekmi sociālajā un vides jomā, attiecībām ar ieinteresētajām pusēm, mazākumdalībnieku tiesību aizsardzību un uzņēmumu direktoru pienākumiem šajā sakarā ir pilnībā jāintegrē Komisijas Korporatīvās pārvaldības rīcības plānā; norāda, ka šie jautājumi jāiekļauj debatēs par KSA; aicina Komisiju ņemt vērā šos jautājumus un izvirzīt konkrētus priekšlikumus to risināšanai;

| 42. | atzinīgi vērtē Komisijas sniegto tiešo finansiālo atbalstu KSA iniciatīvām, it īpaši lai veicinātu jauninājumus, ļautu ieinteresētajām pusēm iesaistīties un palīdzētu iespējamo upuru grupām saistībā ar aizdomām par nepareizu rīcību, tostarp nāves gadījumiem uzņēmumos; mudina Komisiju it īpaši izstrādāt mehānismus, kas nodrošina Eiropas uzņēmumu ietekmēto kopienu tiesības uz godīgu un pieejamu tiesas procesu; uzsver ES budžeta pozīcijas B3-4000 nozīmību izmēģinājumprojektiem, piemēram, saistībā ar darba ņēmēju kopienas iesaistīšanu, hipotekārajiem līdzekļiem KSA Komisijas konkurētspējas un jauninājumu programmas atbalstam un 3% no sociālo un humanitāro zinātņu pētījumiem, kas saskaņā ar Septīto pētniecības un attīstības pamatprogrammu jāvelta uzņēmējdarbībai sabiedrībā; aicina Komisiju, izmantojot ārējās palīdzības programmas, ievērojami palielināt centienus KSA atbalstam saistībā ar ES uzņēmumiem, kuri darbojas trešās valstīs; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē Komisijas sniegto tiešo finansiālo atbalstu KSA iniciatīvām, it īpaši lai veicinātu jauninājumus, ļautu ieinteresētajām pusēm iesaistīties un palīdzētu iespējamo upuru grupām saistībā ar aizdomām par nepareizu rīcību, tostarp nāves gadījumiem uzņēmumos; mudina Komisiju it īpaši izstrādāt mehānismus, kas nodrošina Eiropas uzņēmumu ietekmēto kopienu tiesības uz godīgu un pieejamu tiesas procesu; uzsver ES budžeta pozīcijas B3-4000 nozīmību izmēģinājumprojektiem, piemēram, saistībā ar darba ņēmēju kopienas iesaistīšanu, hipotekārajiem līdzekļiem KSA Komisijas konkurētspējas un jauninājumu programmas atbalstam un 3% no sociālo un humanitāro zinātņu pētījumiem, kas saskaņā ar Septīto pētniecības un attīstības pamatprogrammu jāvelta uzņēmējdarbībai sabiedrībā; aicina Komisiju, izmantojot ārējās palīdzības programmas, ievērojami palielināt centienus KSA atbalstam saistībā ar ES uzņēmumiem, kuri darbojas trešās valstīs;

| 43. | atzinīgi vērtē apņemšanos padarīt izglītību par vienu no astoņām prioritārajām rīcības jomām; aicina dziļāk integrēt KSA Socrates programmā, topošajā Eiropas mācību resursu centrā nodrošināt KSA materiālu plašu izvēli un izveidot tiešsaistē pieejamu sarakstu ar Eiropas uzņēmējdarbības skolām un universitātēm, kas pievērsušās KSA un ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē apņemšanos padarīt izglītību par vienu no astoņām prioritārajām rīcības jomām; aicina dziļāk integrēt KSA Socrates programmā, topošajā Eiropas mācību resursu centrā nodrošināt KSA materiālu plašu izvēli un izveidot tiešsaistē pieejamu sarakstu ar Eiropas uzņēmējdarbības skolām un universitātēm, kas pievērsušās KSA un ilgtspējīgai attīstībai;

| 44. | mudina ES un dalībvalstu līmenī īstenot iniciatīvas, lai Eiropas uzņēmējdarbības skolās uzlabotu atbildīgas pārvaldības un ražošanas mācīšanu; |
| --- | --- |

44.

mudina ES un dalībvalstu līmenī īstenot iniciatīvas, lai Eiropas uzņēmējdarbības skolās uzlabotu atbildīgas pārvaldības un ražošanas mācīšanu;

| 45. | norāda, ka sociālā un vides atbildība vienādā mērā attiecas gan uz valsts un nevalstiskajām organizācijām, gan uzņēmējdarbību, un aicina Komisiju izpildīt tās apņemšanos publicēt ikgadēju ziņojumu par savas tiešās darbības sociālo un vides ietekmi, kā arī attīstīt politikas, kas mudinātu ES iestāžu darbiniekus uzņemties brīvprātīgi iesaistīt sabiedrību; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka sociālā un vides atbildība vienādā mērā attiecas gan uz valsts un nevalstiskajām organizācijām, gan uzņēmējdarbību, un aicina Komisiju izpildīt tās apņemšanos publicēt ikgadēju ziņojumu par savas tiešās darbības sociālo un vides ietekmi, kā arī attīstīt politikas, kas mudinātu ES iestāžu darbiniekus uzņemties brīvprātīgi iesaistīt sabiedrību;

| 46. | uzskata, ka KSA ietvaros uzņēmumi varētu sponsorēt kultūras un izglītības pasākumus, kas sniedz pievienoto vērtību Eiropas politikai kultūras un mūžizglītības jomā; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka KSA ietvaros uzņēmumi varētu sponsorēt kultūras un izglītības pasākumus, kas sniedz pievienoto vērtību Eiropas politikai kultūras un mūžizglītības jomā;

| 47. | aicina Komisiju labāk integrēt KSA savā tirdzniecības politikā, vienlaikus ievērojot PTO noteikumus un neradot nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, censties iekļaut visos divpusējos, reģionālos un daudzpusējos nolīgumos saistošus pantus saskaņā ar starptautiski pieņemtajiem KSA standartiem, piemēram, ESAO vadlīnijām starptautiskiem uzņēmumiem, SDO Trīspusējo deklarāciju un Riodežaneiro principiem, kā arī izmantot reglamentējošās pilnvaras jautājumos saistībā ar cilvēktiesībām un sociālo un vides atbildību; atzinīgi vērtē atbalstu, kas šiem mērķiem pausts Paziņojumā par pienācīgu darbu; atkārto aicinājumu Komisijas delegācijām trešās valstīs, rīkojoties saskaņā ar Komisijas pilnvarām, būt par kontaktpunktiem saistībā ar ESAO vadlīnijām un atbalstīt tās; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot nacionālo kontaktpunktu (NKP) darbību, it īpaši saistībā ar specifiskiem gadījumiem, kad radušās aizdomas par iespējamiem pārkāpumiem Eiropas uzņēmumu darbībā un piegādes ķēdēs visā pasaulē; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju labāk integrēt KSA savā tirdzniecības politikā, vienlaikus ievērojot PTO noteikumus un neradot nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, censties iekļaut visos divpusējos, reģionālos un daudzpusējos nolīgumos saistošus pantus saskaņā ar starptautiski pieņemtajiem KSA standartiem, piemēram, ESAO vadlīnijām starptautiskiem uzņēmumiem, SDO Trīspusējo deklarāciju un Riodežaneiro principiem, kā arī izmantot reglamentējošās pilnvaras jautājumos saistībā ar cilvēktiesībām un sociālo un vides atbildību; atzinīgi vērtē atbalstu, kas šiem mērķiem pausts Paziņojumā par pienācīgu darbu; atkārto aicinājumu Komisijas delegācijām trešās valstīs, rīkojoties saskaņā ar Komisijas pilnvarām, būt par kontaktpunktiem saistībā ar ESAO vadlīnijām un atbalstīt tās; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot nacionālo kontaktpunktu (NKP) darbību, it īpaši saistībā ar specifiskiem gadījumiem, kad radušās aizdomas par iespējamiem pārkāpumiem Eiropas uzņēmumu darbībā un piegādes ķēdēs visā pasaulē;

| 48. | atzīmē starptautiskās godīgas tirdzniecības kustības ieguldījumu atbildīgas uzņēmējdarbības prakses izstrādē jau sešdesmit gadus un šādas prakses dzīvotspējas un ilgtspējas nodrošināšanā visā piegādes ķēdē; aicina Komisiju ņemt vērā godīgas tirdzniecības kustības pieredzi un sistemātiski izpētīt, kā šo pieredzi varētu izmantot saistībā ar KSA; |
| --- | --- |

48.

atzīmē starptautiskās godīgas tirdzniecības kustības ieguldījumu atbildīgas uzņēmējdarbības prakses izstrādē jau sešdesmit gadus un šādas prakses dzīvotspējas un ilgtspējas nodrošināšanā visā piegādes ķēdē; aicina Komisiju ņemt vērā godīgas tirdzniecības kustības pieredzi un sistemātiski izpētīt, kā šo pieredzi varētu izmantot saistībā ar KSA;

| 49. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES transnacionālie uzņēmumi, kuru ražošanas iekārtas atrodas trešās valstīs, it īpaši tajās, kuras piedalās VPS+ shēmā, ievēro SDO pamatstandartus, sociālos un vides paktus un starptautiskos nolīgumus, lai panāktu globālu līdzsvaru starp ekonomisko izaugsmi un augstākiem sociālajiem un vides standartiem; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju nodrošināt, ka ES transnacionālie uzņēmumi, kuru ražošanas iekārtas atrodas trešās valstīs, it īpaši tajās, kuras piedalās VPS+ shēmā, ievēro SDO pamatstandartus, sociālos un vides paktus un starptautiskos nolīgumus, lai panāktu globālu līdzsvaru starp ekonomisko izaugsmi un augstākiem sociālajiem un vides standartiem;

| 50. | atzinīgi vērtē Eiropas Konsensā attīstības jomā noteiktās saistības atbalstīt KSA kā prioritāru darbību; aicina veikt praktiskus pasākumus, lai Komisijas Attīstības ģenerāldirektorāts aktīvi iesaistītos debatēs, izpētītu darba apstākļus un dabas resursu izmantošanas apstākļus jaunattīstības valstīs, sadarbotos ar vietējiem uzņēmumiem, kā arī ar ārvalstīs strādājošiem ES uzņēmumiem, uzņēmumiem, kuri izmanto apakšuzņēmējus, un to ieinteresētajām pusēm, lai novērstu pārkāpumus un nelikumīgas darbības piegādes ķēdēs, novērstu nabadzību un nodrošinātu taisnīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē Eiropas Konsensā attīstības jomā noteiktās saistības atbalstīt KSA kā prioritāru darbību; aicina veikt praktiskus pasākumus, lai Komisijas Attīstības ģenerāldirektorāts aktīvi iesaistītos debatēs, izpētītu darba apstākļus un dabas resursu izmantošanas apstākļus jaunattīstības valstīs, sadarbotos ar vietējiem uzņēmumiem, kā arī ar ārvalstīs strādājošiem ES uzņēmumiem, uzņēmumiem, kuri izmanto apakšuzņēmējus, un to ieinteresētajām pusēm, lai novērstu pārkāpumus un nelikumīgas darbības piegādes ķēdēs, novērstu nabadzību un nodrošinātu taisnīgu izaugsmi;

| 51. | iesaka Komisijai veicināt MVU līdzdalību KSA, sadarbojoties ar starpniekiestādēm, ar profesionālo asociāciju starpniecību īpaši atbalstot kooperatīvu/sociālās ekonomikas uzņēmumu dalību un izmantojot Eiropas informācijas centru tīklu tiešam KSA iniciatīvu atbalstam, un apsvērt iespēju iecelt KSA pārstāvi, kas darbotos līdzīgi MVU pārstāvim Komisijas Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorātā; |
| --- | --- |

51.

iesaka Komisijai veicināt MVU līdzdalību KSA, sadarbojoties ar starpniekiestādēm, ar profesionālo asociāciju starpniecību īpaši atbalstot kooperatīvu/sociālās ekonomikas uzņēmumu dalību un izmantojot Eiropas informācijas centru tīklu tiešam KSA iniciatīvu atbalstam, un apsvērt iespēju iecelt KSA pārstāvi, kas darbotos līdzīgi MVU pārstāvim Komisijas Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorātā;

| 52. | iesaka Komisijai veikt padziļinātu Eiropas mēroga pētījumu par dažādiem veidiem, kā MVU varētu piedalīties KSA, un par stimuliem, lai tie brīvprātīgi un patstāvīgi ieviestu KSA principus, kā arī pienācīgi ņemt vērā šajā jomā gūto pieredzi un labu praksi; |
| --- | --- |

52.

iesaka Komisijai veikt padziļinātu Eiropas mēroga pētījumu par dažādiem veidiem, kā MVU varētu piedalīties KSA, un par stimuliem, lai tie brīvprātīgi un patstāvīgi ieviestu KSA principus, kā arī pienācīgi ņemt vērā šajā jomā gūto pieredzi un labu praksi;

| 53. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos tās paziņojumā par KSA palielināt darba ņēmēju un arodbiedrību dalību KSA un atkārtoti aicina Komisiju un sociālos partnerus pamatoties uz veiksmīgajām sarunām par pašreizējiem 50 starptautiskajiem pamatnolīgumiem un 30 Eiropas pamatnolīgumiem par galvenajiem darba standartiem atsevišķos uzņēmumos vai nozarēs un izmantot to kā pieeju, lai veicinātu uzņēmumu atbildību Eiropā un pasaulē; norāda uz Eiropas darba padomēm, kas ir īpaši piemērotas KSA veicināšanai un it sevišķi darba ņēmēju pamattiesību ievērošanas uzlabošanai starptautiskos uzņēmumos; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos tās paziņojumā par KSA palielināt darba ņēmēju un arodbiedrību dalību KSA un atkārtoti aicina Komisiju un sociālos partnerus pamatoties uz veiksmīgajām sarunām par pašreizējiem 50 starptautiskajiem pamatnolīgumiem un 30 Eiropas pamatnolīgumiem par galvenajiem darba standartiem atsevišķos uzņēmumos vai nozarēs un izmantot to kā pieeju, lai veicinātu uzņēmumu atbildību Eiropā un pasaulē; norāda uz Eiropas darba padomēm, kas ir īpaši piemērotas KSA veicināšanai un it sevišķi darba ņēmēju pamattiesību ievērošanas uzlabošanai starptautiskos uzņēmumos;

| 54. | uzsver sociālo partneru lomu sieviešu nodarbinātības veicināšanā un diskriminācijas apkarošanā; mudina sociālos partnerus KSA jomā īstenot iniciatīvas, lai palielinātu sieviešu līdzdalību uzņēmumu valdēs, darba padomēs un sociālā dialoga iestādēs; |
| --- | --- |

54.

uzsver sociālo partneru lomu sieviešu nodarbinātības veicināšanā un diskriminācijas apkarošanā; mudina sociālos partnerus KSA jomā īstenot iniciatīvas, lai palielinātu sieviešu līdzdalību uzņēmumu valdēs, darba padomēs un sociālā dialoga iestādēs;

| 55. | iesaka turpmākos KSA pētījumus veikt plašāk, nevis kā parastu “KSA uzņēmējdarbības plānu”, pievēršoties saiknei starp konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību makrolīmenī (ES un dalībvalstis), vidējā līmenī (atsevišķas nozares un piegādes ķēdes) un mikrolīmenī (MVU) un šo līmeņu savstarpējai ietekmei, kā arī pašreizējo KSA iniciatīvu ietekmei un iespējamiem KSA principu pārkāpumiem; šajā ziņā atbalsta Eiropas akadēmijas “Uzņēmējdarbība sabiedrībā” vadošo lomu; aicina Komisiju publicēt autoritatīvu ikgadējo ziņojumu par KSA, kas izstrādāts sadarbībā ar neatkarīgiem ekspertiem un pētniekiem, kuri apkopo informāciju par pašreizējo situāciju, apraksta jaunas tendences un sniedz ieteikumus par turpmākajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

55.

iesaka turpmākos KSA pētījumus veikt plašāk, nevis kā parastu “KSA uzņēmējdarbības plānu”, pievēršoties saiknei starp konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību makrolīmenī (ES un dalībvalstis), vidējā līmenī (atsevišķas nozares un piegādes ķēdes) un mikrolīmenī (MVU) un šo līmeņu savstarpējai ietekmei, kā arī pašreizējo KSA iniciatīvu ietekmei un iespējamiem KSA principu pārkāpumiem; šajā ziņā atbalsta Eiropas akadēmijas “Uzņēmējdarbība sabiedrībā” vadošo lomu; aicina Komisiju publicēt autoritatīvu ikgadējo ziņojumu par KSA, kas izstrādāts sadarbībā ar neatkarīgiem ekspertiem un pētniekiem, kuri apkopo informāciju par pašreizējo situāciju, apraksta jaunas tendences un sniedz ieteikumus par turpmākajiem pasākumiem;

Eiropas ieguldījums globālajā korporatīvajā sociālajā atbildībā

| 56. | uzskata, ka KSA politikai joprojām vislielākās ietekmes iespējas ir, izmantojot uzņēmumu globālās piegāžu ķēdes, veicināt atbildīgus uzņēmumu ieguldījumus, lai palīdzētu novērst nabadzību jaunattīstības valstīs, sekmētu pienācīgus darba apstākļus, atbalstītu godīgu tirdzniecību un labu pārvaldību, kā arī mazinātu gadījumus, kad uzņēmumi pārkāpj starptautiskos standartus valstīs, kurās regulatīvais režīms ir vājš vai neeksistē; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka KSA politikai joprojām vislielākās ietekmes iespējas ir, izmantojot uzņēmumu globālās piegāžu ķēdes, veicināt atbildīgus uzņēmumu ieguldījumus, lai palīdzētu novērst nabadzību jaunattīstības valstīs, sekmētu pienācīgus darba apstākļus, atbalstītu godīgu tirdzniecību un labu pārvaldību, kā arī mazinātu gadījumus, kad uzņēmumi pārkāpj starptautiskos standartus valstīs, kurās regulatīvais režīms ir vājš vai neeksistē;

| 57. | aicina Komisiju uzsākt speciālu pētījumu par KSA politiku ietekmi un izvirzīt priekšlikumus, kā palielināt uzņēmumu atbildību un veicināt atbildīgus ieguldījumus; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju uzsākt speciālu pētījumu par KSA politiku ietekmi un izvirzīt priekšlikumus, kā palielināt uzņēmumu atbildību un veicināt atbildīgus ieguldījumus;

| 58. | atzīmē, ka daudzas starptautiskas KSA iniciatīvas ir labi pamatotas un nobriedušas, par ko liecina Globālās ziņošanas iniciatīvas nesen publicētās G3 vadlīnijas, no ANO Globālā pakta saraksta svītrotie 200 uzņēmumi un ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja iecelšana uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

58.

atzīmē, ka daudzas starptautiskas KSA iniciatīvas ir labi pamatotas un nobriedušas, par ko liecina Globālās ziņošanas iniciatīvas nesen publicētās G3 vadlīnijas, no ANO Globālā pakta saraksta svītrotie 200 uzņēmumi un ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja iecelšana uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā;

| 59. | pauž vilšanos, ka Komisija paziņojumā, ar ko ievieš partnerību izaugsmei un darbam nepiešķīra lielāku prioritāti globālo iniciatīvu veicināšanai, un aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām attīstīt stratēģisku redzējumu un sniegt ieguldījumu KSA iniciatīvu pilnveidošanā globālā līmenī, kā arī palielināt centienus ievērojamai ES uzņēmumu līdzdalības uzlabošanai šajās iniciatīvās; |
| --- | --- |

59.

pauž vilšanos, ka Komisija paziņojumā, ar ko ievieš partnerību izaugsmei un darbam nepiešķīra lielāku prioritāti globālo iniciatīvu veicināšanai, un aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām attīstīt stratēģisku redzējumu un sniegt ieguldījumu KSA iniciatīvu pilnveidošanā globālā līmenī, kā arī palielināt centienus ievērojamai ES uzņēmumu līdzdalības uzlabošanai šajās iniciatīvās;

| 60. | aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt un veicināt SDO pamatstandartu ievērošanu kā uzņēmumu KSA faktoru to darbības jomās; |
| --- | --- |

60.

aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt un veicināt SDO pamatstandartu ievērošanu kā uzņēmumu KSA faktoru to darbības jomās;

| 61. | uzskata, ka KSA starptautiskajai dimensijai ir jāstimulē tādu vadlīniju izstrāde, kas veicinātu šāda veida politiku attīstīšanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka KSA starptautiskajai dimensijai ir jāstimulē tādu vadlīniju izstrāde, kas veicinātu šāda veida politiku attīstīšanu visā pasaulē;

| 62. | aicina Komisiju sadarbībā ar citiem attiecīgiem partneriem 2007. gadā organizēt lielu starptautisku iniciatīvu, lai atzīmētu piekto gadadienu pēc pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību panāktās vienošanās īstenot starpvaldību iniciatīvas korporatīvās atbildības jomā; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju sadarbībā ar citiem attiecīgiem partneriem 2007. gadā organizēt lielu starptautisku iniciatīvu, lai atzīmētu piekto gadadienu pēc pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību panāktās vienošanās īstenot starpvaldību iniciatīvas korporatīvās atbildības jomā;

| 63. | aicina Komisiju izmantot pieredzi, kas 1990. gados gūta sekmīgajā transatlantiskajā uzņēmumu dialogā par KSA, un organizēt līdzīgu pasākumu starp ES un Japānu; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju izmantot pieredzi, kas 1990. gados gūta sekmīgajā transatlantiskajā uzņēmumu dialogā par KSA, un organizēt līdzīgu pasākumu starp ES un Japānu;

| 64. | mudina turpināt attīstīt starptautiskās iniciatīvas saistībā ar Eiropas uzņēmumu ieņēmumu pilnīgu pārredzamību attiecībā uz darbību trešās valstīs, lai atbalstītu cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu, darbojoties konfliktu zonās un novērstu lobēšanu, ieskaitot “nolīgumus ar mītnes zemēm”, kurus uzņēmumi izstrādā, lai vājinātu attiecīgo valstu normatīvās prasības vai izvairītos no tām; |
| --- | --- |

64.

mudina turpināt attīstīt starptautiskās iniciatīvas saistībā ar Eiropas uzņēmumu ieņēmumu pilnīgu pārredzamību attiecībā uz darbību trešās valstīs, lai atbalstītu cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu, darbojoties konfliktu zonās un novērstu lobēšanu, ieskaitot “nolīgumus ar mītnes zemēm”, kurus uzņēmumi izstrādā, lai vājinātu attiecīgo valstu normatīvās prasības vai izvairītos no tām;

| 65. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un stiprināt ESAO vadlīnijas starptautiskiem uzņēmumiem, it īpaši pārskatot Eiropas nacionālo kontaktpunktu funkcionalitāti un to lomu efektīvā starpniecībā starp ieinteresētajām pusēm, lai atrisinātu konfliktus; aicina izstrādāt Eiropas nacionālo kontaktpunktu paraugu, noskaidrojot labāko praksi attiecībā uz to institucionālo uzbūvi, redzamību, pieejamību visām ieinteresētajām pusēm un sūdzību izskatīšanu; aicina ESAO vadlīniju piemērošanā ieguldījuma definīciju interpretēt plaši, lai nodrošinātu, ka īstenošanas procedūras tiek attiecinātas uz jautājumiem par piegādes ķēdēm; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un stiprināt ESAO vadlīnijas starptautiskiem uzņēmumiem, it īpaši pārskatot Eiropas nacionālo kontaktpunktu funkcionalitāti un to lomu efektīvā starpniecībā starp ieinteresētajām pusēm, lai atrisinātu konfliktus; aicina izstrādāt Eiropas nacionālo kontaktpunktu paraugu, noskaidrojot labāko praksi attiecībā uz to institucionālo uzbūvi, redzamību, pieejamību visām ieinteresētajām pusēm un sūdzību izskatīšanu; aicina ESAO vadlīniju piemērošanā ieguldījuma definīciju interpretēt plaši, lai nodrošinātu, ka īstenošanas procedūras tiek attiecinātas uz jautājumiem par piegādes ķēdēm;

| 66. | aicina atbalstīt Globālās ziņošanas iniciatīvas attīstību, uzaicinot vadošos ES uzņēmumus izmantot jauno pieeju tādās nozarēs kā būvniecība, ķīmiskā rūpniecība un lauksamniecība; aicina pastiprināt pētījumus par MVU dalību, lai uzlabotu sniegumu it īpaši Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs, un izstrādāt ilgtspējības indeksus saistībā ar biržām jaunajos tirgos; |
| --- | --- |

66.

aicina atbalstīt Globālās ziņošanas iniciatīvas attīstību, uzaicinot vadošos ES uzņēmumus izmantot jauno pieeju tādās nozarēs kā būvniecība, ķīmiskā rūpniecība un lauksamniecība; aicina pastiprināt pētījumus par MVU dalību, lai uzlabotu sniegumu it īpaši Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs, un izstrādāt ilgtspējības indeksus saistībā ar biržām jaunajos tirgos;

| 67. | aicina Komisiju turpmāk sadarbības nolīgumos ar jaunattīstības valstīm iekļaut nodaļas par pētniecību, uzraudzību un palīdzību sociālo, humanitāro un vides problēmu novēršanā ES uzņēmumu darbībā un piegādes ķēdēs trešajās valstīs; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju turpmāk sadarbības nolīgumos ar jaunattīstības valstīm iekļaut nodaļas par pētniecību, uzraudzību un palīdzību sociālo, humanitāro un vides problēmu novēršanā ES uzņēmumu darbībā un piegādes ķēdēs trešajās valstīs;

| 68. | principā atzinīgi vērtē Starptautiskajā Standartu organizācijā notiekošās diskusijas par sociālās atbildības standarta izveidi un aicina Eiropas pārstāvjus nodrošināt rezultāta atbilstību starptautiskajiem standartiem un nolīgumiem, kā arī dot iespēju paralēli attīstīt ārēja novērtējuma un sertifikācijas metodes; |
| --- | --- |

68.

principā atzinīgi vērtē Starptautiskajā Standartu organizācijā notiekošās diskusijas par sociālās atbildības standarta izveidi un aicina Eiropas pārstāvjus nodrošināt rezultāta atbilstību starptautiskajiem standartiem un nolīgumiem, kā arī dot iespēju paralēli attīstīt ārēja novērtējuma un sertifikācijas metodes;

*

- *

| 69. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un visām šeit minētajām iestādēm un organizācijām. |
| --- | --- |

69.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un visām šeit minētajām iestādēm un organizācijām.

---

(1)  OV C 104, 14.4.1999., 180. lpp.

(2)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

(3)  OV L 114, 24.4.2001., 1. lpp.

(4)  OV C 86, 10.4.2002., 3. lpp.

(5)  OV C 187 E, 7.8.2003., 180. lpp.

(6)  OV C 67 E, 17.3.2004., 73. lpp.

(7)  OV L 156, 13.6.2001., 33. lpp.

(8)  OV C 271 E, 12.11.2003., 598. lpp.

(9)  OV C 39, 18.2.2003., 3. lpp.

(10)  OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.

(11)  OV L 134, 30.04.2004., 114. lpp.

(12)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(13)  OV C 157 E, 6.7.2006., 84. lpp.

(14)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(15)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0320.

(17)  OV L 39, 14.2.1976., 40. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/73/EK (OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.).

(18)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/46/EK (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.).

(19)  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

(20)  OV L 250, 19.9.1984., 17. lpp.

P6_TA(2007)0063

Ceļvedis dzimumu līdztiesībai 2006.—2010. g.

Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcija par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010 (2006/2132(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010” (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010” (COM(2006)0092),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. decembra lēmumu 2001/51/EK, ar ko izveido Kopienas Programmu, kura attiecas uz Kopienas pamatstratēģiju dzimumu līdztiesības jomā (2001—2005) (1), un Parlamenta 2002. gada 15. novembra nostāju par šo pašu jautājumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. decembra lēmumu 2001/51/EK, ar ko izveido Kopienas Programmu, kura attiecas uz Kopienas pamatstratēģiju dzimumu līdztiesības jomā (2001—2005) (1), un Parlamenta 2002. gada 15. novembra nostāju par šo pašu jautājumu (2),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas juridiskos dokumentus cilvēktiesību, īpaši sieviešu tiesību jomā, īpaši Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), kā arī citus ANO instrumentus vardarbības pret sievietēm jomā, piemēram, Vīnes Rīcības plānu un programmu, kas pieņemti 1993. gada 14.—25. jūnijā Vīnē notikušajā Pasaules Cilvēktiesību konferencē, ANO Ģenerālās asamblejas 1993. gada 20. decembra rezolūciju par vardarbības pret sievieti izskaušanu (3), 2004. gada 19. februāra rezolūciju par vardarbības pret sievieti ģimenē izskaušanu (4), 2004. gada 20. decembra rezolūciju par noziegumiem pret sievieti goda vārdā (5), 1998. gada 2. februāra rezolūciju par pasākumiem noziegumu novēršanā un krimināltiesību jomā vardarbības pret sievieti izskaušanai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas juridiskos dokumentus cilvēktiesību, īpaši sieviešu tiesību jomā, īpaši Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), kā arī citus ANO instrumentus vardarbības pret sievietēm jomā, piemēram, Vīnes Rīcības plānu un programmu, kas pieņemti 1993. gada 14.—25. jūnijā Vīnē notikušajā Pasaules Cilvēktiesību konferencē, ANO Ģenerālās asamblejas 1993. gada 20. decembra rezolūciju par vardarbības pret sievieti izskaušanu (3), 2004. gada 19. februāra rezolūciju par vardarbības pret sievieti ģimenē izskaušanu (4), 2004. gada 20. decembra rezolūciju par noziegumiem pret sievieti goda vārdā (5), 1998. gada 2. februāra rezolūciju par pasākumiem noziegumu novēršanā un krimināltiesību jomā vardarbības pret sievieti izskaušanai (6),

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, kas pieņemta 1995. gada 15. septembrī Pekinā notikušajā Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm un Eiropas Parlamenta 2000. gada 18. maija rezolūciju par Pekinas platformas (7) uzraudzību, kā arī 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās pasaules konferences sievietēm rīcības platformas (Pekina + 10) (8) uzraudzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, kas pieņemta 1995. gada 15. septembrī Pekinā notikušajā Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm un Eiropas Parlamenta 2000. gada 18. maija rezolūciju par Pekinas platformas (7) uzraudzību, kā arī 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās pasaules konferences sievietēm rīcības platformas (Pekina + 10) (8) uzraudzību,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2006. gada 6. jūlija ziņojumu “Visaptverošs pētījums par vardarbības veidiem pret sievietēm” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2006. gada 6. jūlija ziņojumu “Visaptverošs pētījums par vardarbības veidiem pret sievietēm” (9),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Sieviešu stāvokļa komisijas 49. sesijas 2005. gada marta galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Sieviešu stāvokļa komisijas 49. sesijas 2005. gada marta galīgo ziņojumu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību protokolu par Āfrikas Sieviešu tiesībām, pazīstamu arī kā Maputo Protokolu, kas stājās spēkā 2005. gada 25. novembrī un kurā īpaši minēts visa veida ģenitāliju kropļošanas aizliegums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību protokolu par Āfrikas Sieviešu tiesībām, pazīstamu arī kā Maputo Protokolu, kas stājās spēkā 2005. gada 25. novembrī un kurā īpaši minēts visa veida ģenitāliju kropļošanas aizliegums,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobrī pieņemto Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību (10), kas aicina vairāk iesaistīt sievietes bruņotu konfliktu novēršanā un miera veicināšanā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobrī pieņemto Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību (10), kas aicina vairāk iesaistīt sievietes bruņotu konfliktu novēršanā un miera veicināšanā;

| — | ņemot vērā Komisijas konsultatīvās komitejas par vienlīdzīgām iespējām sievietēm un vīriešiem 2003. gada maija ziņojumu par dzimuma dimensijas iekļaušanu valstu budžetos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas konsultatīvās komitejas par vienlīdzīgām iespējām sievietēm un vīriešiem 2003. gada maija ziņojumu par dzimuma dimensijas iekļaušanu valstu budžetos,

| — | ņemot vērā Lisabonas Ārkārtas Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta, Stokholmas 2001. gada 23. un 24. marta, Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta, Briseles 2003. gada 20. un 21. marta un Briseles 2004. gada 25. un 26. marta Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas Ārkārtas Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta, Stokholmas 2001. gada 23. un 24. marta, Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta, Briseles 2003. gada 20. un 21. marta un Briseles 2004. gada 25. un 26. marta Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmumu 2005/600/EK par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmumu 2005/600/EK par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (11),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Lisabonas stratēģijas nākotni saistībā ar dzimumu līdztiesību (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Lisabonas stratēģijas nākotni saistībā ar dzimumu līdztiesību (12),

| — | ņemot vērā 2004. gada 9. marta rezolūciju par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 9. marta rezolūciju par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu (13),

| — | ņemot vērā 2004. gada 11. februāra rezolūciju par darba laika organizēšanu (grozījums direktīvā 93/104/EK) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 11. februāra rezolūciju par darba laika organizēšanu (grozījums direktīvā 93/104/EK) (14),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 2. februāra rezolūciju par pašreizējo situāciju, apkarojot vardarbību pret sievietēm, un par turpmāko rīcību (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 2. februāra rezolūciju par pašreizējo situāciju, apkarojot vardarbību pret sievietēm, un par turpmāko rīcību (15),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 17. janvāra rezolūciju par sieviešu un bērnu, kas ir neaizsargāti pret seksuālo izmantošanu, tirdzniecības apkarošanas stratēģijām (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 17. janvāra rezolūciju par sieviešu un bērnu, kas ir neaizsargāti pret seksuālo izmantošanu, tirdzniecības apkarošanas stratēģijām (16),

| — | ņemot vērā 2006. gada 24. oktobra rezolūciju par sieviešu imigrāciju: imigranšu loma un vieta Eiropas Savienībā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 24. oktobra rezolūciju par sieviešu imigrāciju: imigranšu loma un vieta Eiropas Savienībā (17),

| — | ņemot vērā 2005. gada 4. februārī Luksemburgā pieņemto ES ministru kopējo deklarāciju par dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 4. februārī Luksemburgā pieņemto ES ministru kopējo deklarāciju par dzimumu līdztiesību,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko Briseles Eiropas Padome ir apstiprinājusi 2006. gada 23. un 24. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko Briseles Eiropas Padome ir apstiprinājusi 2006. gada 23. un 24. martā,

| — | ņemot vērā Nāciju sadraudzības pieņemto rīcības plānu dzimumu līdztiesībai 2005—2015, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nāciju sadraudzības pieņemto rīcības plānu dzimumu līdztiesībai 2005—2015,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu Komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0033/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu Komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0033/2007),

| A. | tā kā ANO 1993. gada 25. jūnijā pasaules konferencē pieņemtajā Vīnes deklarācijā nosaka, ka Sieviešu un meiteņu cilvēktiesības ir vispārējo cilvēktiesību neatņemama, integrāla un neatdalāma sastāvdaļa, tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamattiesības un pamatprincips, kas atzīts Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Savienības pamattiesību hartā; tā kā par spīti nozīmīgiem panākumiem šajā jomā, joprojām ir dažāda veida nevienlīdzība starp vīriešiem un sievietēm; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO 1993. gada 25. jūnijā pasaules konferencē pieņemtajā Vīnes deklarācijā nosaka, ka Sieviešu un meiteņu cilvēktiesības ir vispārējo cilvēktiesību neatņemama, integrāla un neatdalāma sastāvdaļa, tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamattiesības un pamatprincips, kas atzīts Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Savienības pamattiesību hartā; tā kā par spīti nozīmīgiem panākumiem šajā jomā, joprojām ir dažāda veida nevienlīdzība starp vīriešiem un sievietēm;

| B. | tā kā vardarbība pret sievieti ir visizplatītākais cilvēktiesību pārkāpums, kam nav ne ģeogrāfisku, ne ekonomisku, ne sociālu robežu, kā arī par spīti pūliņiem valstu, Kopienas un starptautiskajā līmenī, to sieviešu, kas ir vardarbības upuri, skaits ir satraucošs (18); |
| --- | --- |

B.

tā kā vardarbība pret sievieti ir visizplatītākais cilvēktiesību pārkāpums, kam nav ne ģeogrāfisku, ne ekonomisku, ne sociālu robežu, kā arī par spīti pūliņiem valstu, Kopienas un starptautiskajā līmenī, to sieviešu, kas ir vardarbības upuri, skaits ir satraucošs (18);

| C. | tā kā ar terminu “vardarbība pret sievieti” ir jāsaprot jebkura vardarbība, kuras rezultātā publiski vai privāti tiek vai, iespējams, tiks nodarīts fizisks, seksuāls vai psiholoģisks kaitējums vai ciešanas sievietēm, tostarp, draudi pielietot vardarbību, ietekmēšana vai patvaļīga brīvības atņemšana; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar terminu “vardarbība pret sievieti” ir jāsaprot jebkura vardarbība, kuras rezultātā publiski vai privāti tiek vai, iespējams, tiks nodarīts fizisks, seksuāls vai psiholoģisks kaitējums vai ciešanas sievietēm, tostarp, draudi pielietot vardarbību, ietekmēšana vai patvaļīga brīvības atņemšana;

| D. | tā kā nabadzības risks vairumā gadījumu skar sievietes, tostarp arī tās, kuras strādā (19), un jo īpaši vecākas sievietes, sievietes, kuras ir ģimenes galva nepilnajās ģimenēs, pusaudžu mātes un sievietes, kuras strādā ģimenes uzņēmumos
  ,
  tāpēc, ka joprojām pastāv diskriminācija, kā arī nevienlīdzība apmācībā, cilvēkiem sniegto pakalpojumu jomā, piekļuvē darbavietām, atbildībā ģimenē, tiesībās uz pensiju, kā arī atšķirības juridiskajā aizsardzībā vai šķiršanās gadījumā, īpaši saistībā ar ekonomiski atkarīgajām sievietēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā nabadzības risks vairumā gadījumu skar sievietes, tostarp arī tās, kuras strādā (19), un jo īpaši vecākas sievietes, sievietes, kuras ir ģimenes galva nepilnajās ģimenēs, pusaudžu mātes un sievietes, kuras strādā ģimenes uzņēmumos
  ,
  tāpēc, ka joprojām pastāv diskriminācija, kā arī nevienlīdzība apmācībā, cilvēkiem sniegto pakalpojumu jomā, piekļuvē darbavietām, atbildībā ģimenē, tiesībās uz pensiju, kā arī atšķirības juridiskajā aizsardzībā vai šķiršanās gadījumā, īpaši saistībā ar ekonomiski atkarīgajām sievietēm;

| E. | tā kā ES un tās dalībvalstu kultūras un sociālo principu un vērtību kopums, kas ir Eiropas Savienības un dalībvalstu pamats, proti, cilvēktiesību ievērošana, cilvēka cieņa, vienlīdzība, dialogs, solidaritāte un līdzdalība ir visu ES pilsoņu un iedzīvotāju mantojums, kā arī šo vērtību apgūšana ir ES prioritāte, kā arī faktors, kas sniedz ieguldījumu emancipācijā un integrācijā, īpaši attiecībā uz sievietēm un meitenēm, kuras ir izolētas valodas, kultūras vai reliģisku barjeru dēļ; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES un tās dalībvalstu kultūras un sociālo principu un vērtību kopums, kas ir Eiropas Savienības un dalībvalstu pamats, proti, cilvēktiesību ievērošana, cilvēka cieņa, vienlīdzība, dialogs, solidaritāte un līdzdalība ir visu ES pilsoņu un iedzīvotāju mantojums, kā arī šo vērtību apgūšana ir ES prioritāte, kā arī faktors, kas sniedz ieguldījumu emancipācijā un integrācijā, īpaši attiecībā uz sievietēm un meitenēm, kuras ir izolētas valodas, kultūras vai reliģisku barjeru dēļ;

| F. | tā kā vairāk jāapsver dzimuma aspekta iekļaušana valstu budžetos, lai spētu efektīvi pārvaldīt vienādu iespēju politiku, tā kā zināšanas un pieredze Eiropas, reģionālajā vai vietējā līmenī šajā jautājumā ļautu jau tagad nekavējoties to piemērot attiecībā uz Kopienas budžetu un programmām to izstrādes, ieviešanas un novērtēšanas posmā (20); |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāk jāapsver dzimuma aspekta iekļaušana valstu budžetos, lai spētu efektīvi pārvaldīt vienādu iespēju politiku, tā kā zināšanas un pieredze Eiropas, reģionālajā vai vietējā līmenī šajā jautājumā ļautu jau tagad nekavējoties to piemērot attiecībā uz Kopienas budžetu un programmām to izstrādes, ieviešanas un novērtēšanas posmā (20);

| G. | tā kā Līguma 3. panta 2. punktā, kā arī 13. un 152. pantā noteikta Kopienas loma dzimumu vienlīdzības īstenošanā cilvēku veselības aizsardzības politikā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Līguma 3. panta 2. punktā, kā arī 13. un 152. pantā noteikta Kopienas loma dzimumu vienlīdzības īstenošanā cilvēku veselības aizsardzības politikā;

| H. | tā kā Lisabonas mērķu sasniegšanai saistībā ar sieviešu nodarbinātību turpmākas darbības jāveic atbilstīgi atvērtajai koordinācijas metodei, kas balstīta uz paraugpraksi valstu vai reģionālajā līmenī, īpaši ņemot vērā apmācības politikas un piekļuves nodarbinātībai, apvienošanas politikas, pakalpojumu un sieviešu līdzdalības sekmēšanas lēmumu pieņemšanā mijiedarbību; tā kā šajā kontekstā īpaši jācenšas nodrošināt sociālo un tautsaimniecības kohēziju, izbeigt dalīšanu pēc dzimuma digitālajā jomā, kā arī veicināt sieviešu lomu zinātnē; |
| --- | --- |

H.

tā kā Lisabonas mērķu sasniegšanai saistībā ar sieviešu nodarbinātību turpmākas darbības jāveic atbilstīgi atvērtajai koordinācijas metodei, kas balstīta uz paraugpraksi valstu vai reģionālajā līmenī, īpaši ņemot vērā apmācības politikas un piekļuves nodarbinātībai, apvienošanas politikas, pakalpojumu un sieviešu līdzdalības sekmēšanas lēmumu pieņemšanā mijiedarbību; tā kā šajā kontekstā īpaši jācenšas nodrošināt sociālo un tautsaimniecības kohēziju, izbeigt dalīšanu pēc dzimuma digitālajā jomā, kā arī veicināt sieviešu lomu zinātnē;

| I. | tā kā, neskatoties uz Kopienas tiesību aktiem un valstu noteikumiem par vienlīdzīgu darba samaksu, pastāv lielas atšķirības vīriešu un sieviešu darba samaksā, sievietēm ES nopelnot vidēji par 15 % mazāk nekā vīriešiem, atšķirības, kuras samazinās daudz lēnāk nekā atšķirības abu dzimumu nodarbinātības līmenī; |
| --- | --- |

I.

tā kā, neskatoties uz Kopienas tiesību aktiem un valstu noteikumiem par vienlīdzīgu darba samaksu, pastāv lielas atšķirības vīriešu un sieviešu darba samaksā, sievietēm ES nopelnot vidēji par 15 % mazāk nekā vīriešiem, atšķirības, kuras samazinās daudz lēnāk nekā atšķirības abu dzimumu nodarbinātības līmenī;

| J. | tā kā sievietēm bieži ir mazāks pensijas apmērs nekā vīriešiem vai nu mazākas darba samaksas dēļ, vai tāpēc, ka viņu profesionālā karjera ir īsāka un tikusi pārtraukta tāpēc, ka viņām ir lielāki pienākumi ģimenē; |
| --- | --- |

J.

tā kā sievietēm bieži ir mazāks pensijas apmērs nekā vīriešiem vai nu mazākas darba samaksas dēļ, vai tāpēc, ka viņu profesionālā karjera ir īsāka un tikusi pārtraukta tāpēc, ka viņām ir lielāki pienākumi ģimenē;

| K. | tā kā ģimenes un darba dzīves apvienošanas politikai jāvēršas gan pie sievietēm, gan vīriešiem, kā arī šai politikai nepieciešama visaptveroša pieeja, kas ņemtu vērā sieviešu diskrimināciju un uzskatītu jauno paaudzi par priekšrocību sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ģimenes un darba dzīves apvienošanas politikai jāvēršas gan pie sievietēm, gan vīriešiem, kā arī šai politikai nepieciešama visaptveroša pieeja, kas ņemtu vērā sieviešu diskrimināciju un uzskatītu jauno paaudzi par priekšrocību sabiedrībai kopumā;

| L. | tā kā no visa Eiropas iedzīvotāju skaita 52 % ir sievietes, taču šī proporcija neatspoguļojas varas iestādēs, ne piekļuves, ne līdzdalības līmenī; tā kā visas sabiedrības pārstāvniecība kopumā ir faktors, kas stiprina pārvaldību un politikas atbilstību iedzīvotāju gaidām, tā kā turklāt ir vesels komplekss risinājumu valsts līmenī (likumi, vienošanās vai politiskā iniciatīva), lai nodrošinātu sieviešu pārstāvniecību lēmumu pieņemšanas struktūrās; |
| --- | --- |

L.

tā kā no visa Eiropas iedzīvotāju skaita 52 % ir sievietes, taču šī proporcija neatspoguļojas varas iestādēs, ne piekļuves, ne līdzdalības līmenī; tā kā visas sabiedrības pārstāvniecība kopumā ir faktors, kas stiprina pārvaldību un politikas atbilstību iedzīvotāju gaidām, tā kā turklāt ir vesels komplekss risinājumu valsts līmenī (likumi, vienošanās vai politiskā iniciatīva), lai nodrošinātu sieviešu pārstāvniecību lēmumu pieņemšanas struktūrās;

| M. | tā kā stratēģiskā pamata i2010 (Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai 2010), kas piedāvāts Komisijas paziņojumā (COM(2005)0229) mērķis ir cita starpā uzlabot dzīves kvalitāti, izmantojot visu cilvēku līdzdalību informācijas sabiedrībā, |
| --- | --- |

M.

tā kā stratēģiskā pamata i2010 (Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai 2010), kas piedāvāts Komisijas paziņojumā (COM(2005)0229) mērķis ir cita starpā uzlabot dzīves kvalitāti, izmantojot visu cilvēku līdzdalību informācijas sabiedrībā,

| 1. | atzīmē Komisijas gribu turpināt stratēģiju iespēju vienlīdzības jomā daudzgadu perspektīvā, jo tā padara iespējamu ilgtermiņa stratēģiju, sekmēt vienlīdzību ES līmenī, taču uzsver, ka ceļvedī nav norādīta Komisijas un dalībvalstu atbildība saistībā ar ieviešanu un pilsoņu informēšanu, kā arī nav norādīts, kāds finansējums tiks piešķirts šo ieteikumu īstenošanai; |
| --- | --- |

1.

atzīmē Komisijas gribu turpināt stratēģiju iespēju vienlīdzības jomā daudzgadu perspektīvā, jo tā padara iespējamu ilgtermiņa stratēģiju, sekmēt vienlīdzību ES līmenī, taču uzsver, ka ceļvedī nav norādīta Komisijas un dalībvalstu atbildība saistībā ar ieviešanu un pilsoņu informēšanu, kā arī nav norādīts, kāds finansējums tiks piešķirts šo ieteikumu īstenošanai;

| 2. | atzīst, ka pieeja vienlīdzības veicināšanai ir duāla, tā kā visās politikas jomās ir jāintegrē vienlīdzības aspekts, un tajā pašā laikā jāveic īpaši vienlīdzības veicināšanas pasākumi; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka pieeja vienlīdzības veicināšanai ir duāla, tā kā visās politikas jomās ir jāintegrē vienlīdzības aspekts, un tajā pašā laikā jāveic īpaši vienlīdzības veicināšanas pasākumi;

| 3. | aicina Komisiju noteikt vispārēju pamatu dzimumu līdztiesības politikas un programmu novērtēšanai, tostarp no tās izrietošo valstu politiku; īpaši prasa padziļināti izvērtēt Kopienas pamatstratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesības jomā (2000—2005) (21), kā arī direktīvu par iespēju vienlīdzību, īpaši Direktīvas 86/613/EEK (22), Direktīvas 89/391/EEK (23), Direktīvas 92/85/EEK (24), kā arī Direktīvas 2003/41/EK (25) ieviešanas novērtēšanu, lai noteiktu uzticamus statistikas datus, izveidotu šī ceļveža saskaņotu plānošanas, ieviešanas, kontroles un novērtēšanas ciklu; uzskata šjā sakarā, ka drīza Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveide ir nepieciešama pastāvīgai Ceļveža panākumu uzraudzībai; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju noteikt vispārēju pamatu dzimumu līdztiesības politikas un programmu novērtēšanai, tostarp no tās izrietošo valstu politiku; īpaši prasa padziļināti izvērtēt Kopienas pamatstratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesības jomā (2000—2005) (21), kā arī direktīvu par iespēju vienlīdzību, īpaši Direktīvas 86/613/EEK (22), Direktīvas 89/391/EEK (23), Direktīvas 92/85/EEK (24), kā arī Direktīvas 2003/41/EK (25) ieviešanas novērtēšanu, lai noteiktu uzticamus statistikas datus, izveidotu šī ceļveža saskaņotu plānošanas, ieviešanas, kontroles un novērtēšanas ciklu; uzskata šjā sakarā, ka drīza Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveide ir nepieciešama pastāvīgai Ceļveža panākumu uzraudzībai;

| 4. | aicina Komisiju uzskatīt dzimumu līdztiesības politiku ne vien par ES prioritāru pieeju, bet arī jo īpaši par pamatprasību cilvēka tiesību ievērošanas jomā; šai pieejai jāizpaužas sieviešu un bērnu valstu juridiskās aizsardzības pasākumu saskaņošanā un stiprināšanā, īpaši:






  — | gadījumos, kad sievietes tiek pakļautas verdzībai, vai noziegumu gadījumos, kas izdarīti goda vai tradīciju vārdā, vardarbībai, cilvēktirdzniecībai, dzimumorgānu kropļošanai, piespiedu laulībām, poligāmijai, vai darbībām, kas atņem identitāti (piemēram, kad sievietes tiek piespiestas valkāt burqa, čadras vai maskas), kuru mērķis ir nulles līmeņa iecietība, |
| --- | --- | --- |

4.

aicina Komisiju uzskatīt dzimumu līdztiesības politiku ne vien par ES prioritāru pieeju, bet arī jo īpaši par pamatprasību cilvēka tiesību ievērošanas jomā; šai pieejai jāizpaužas sieviešu un bērnu valstu juridiskās aizsardzības pasākumu saskaņošanā un stiprināšanā, īpaši:

—

gadījumos, kad sievietes tiek pakļautas verdzībai, vai noziegumu gadījumos, kas izdarīti goda vai tradīciju vārdā, vardarbībai, cilvēktirdzniecībai, dzimumorgānu kropļošanai, piespiedu laulībām, poligāmijai, vai darbībām, kas atņem identitāti (piemēram, kad sievietes tiek piespiestas valkāt burqa, čadras vai maskas), kuru mērķis ir nulles līmeņa iecietība,

kā arī aicina Komisiju:

| — | veikt pētījumus par iemesliem, kas izraisa uz dzimumu balstītu vardarbību, izstrādājot rādītājus attiecībā uz upuru skaitu, kā arī, ja tiesiskais pamats ir noteikts, iesniegt priekšlikumu direktīvai par vardarbības pret sievietēm apkarošanai, |
| --- | --- |

—

veikt pētījumus par iemesliem, kas izraisa uz dzimumu balstītu vardarbību, izstrādājot rādītājus attiecībā uz upuru skaitu, kā arī, ja tiesiskais pamats ir noteikts, iesniegt priekšlikumu direktīvai par vardarbības pret sievietēm apkarošanai,

| — | pēc iespējas drīzāk savākt salīdzināmus un ticamus datus par cilvēku tirdzniecību, ar mērķi samazināt upuru skaitu, kā arī veikt pētījumu par cēloņu un seku sakarību starp tiesību aktiem un prostitūciju un cilvēku tirdzniecību seksuālai izmantošanai, kā arī par labākās prakses izplatīšanu, tostarp attiecībā uz darbībām, kas attiecas uz pieprasījumu, |
| --- | --- |

—

pēc iespējas drīzāk savākt salīdzināmus un ticamus datus par cilvēku tirdzniecību, ar mērķi samazināt upuru skaitu, kā arī veikt pētījumu par cēloņu un seku sakarību starp tiesību aktiem un prostitūciju un cilvēku tirdzniecību seksuālai izmantošanai, kā arī par labākās prakses izplatīšanu, tostarp attiecībā uz darbībām, kas attiecas uz pieprasījumu,

kā arī aicina dalībvalstis:

| — | ieviest obligātu sieviešu ģenitāliju kropļošanas gadījumu reģistrāciju, ko veic personas, kas saistītas ar veselības aprūpi, un atņemt licenci ārstiem, kas to veic; |
| --- | --- |

—

ieviest obligātu sieviešu ģenitāliju kropļošanas gadījumu reģistrāciju, ko veic personas, kas saistītas ar veselības aprūpi, un atņemt licenci ārstiem, kas to veic;

| 5. | aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, nekavējoties ratificēt Protokolu par cilvēku tirdzniecības, īpaši tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu, kas papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas 2003. gada Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (viens no Palermo protokoliem) un Eiropas Padomes Konvenciju par pasākumiem pret cilvēku tirdzniecību un īstenot Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/81/EK par uzturēšanās atļauju, ko izdod trešo valstu valstspiederīgām personām, kuras ir cilvēku tirdzniecības upuri vai kurām ir palīdzēts nelegāli imigrēt un kuras sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (26); |
| --- | --- |

5.

aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, nekavējoties ratificēt Protokolu par cilvēku tirdzniecības, īpaši tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu, kas papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas 2003. gada Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (viens no Palermo protokoliem) un Eiropas Padomes Konvenciju par pasākumiem pret cilvēku tirdzniecību un īstenot Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/81/EK par uzturēšanās atļauju, ko izdod trešo valstu valstspiederīgām personām, kuras ir cilvēku tirdzniecības upuri vai kurām ir palīdzēts nelegāli imigrēt un kuras sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (26);

| 6. | uzskata, ka sieviešu tiesību ievērošana ir ļoti svarīga prasība, tikpat svarīga, cik citu cilvēktiesību ievērošana saistībā ar sarunām par kandidātvalstu pievienošanos; tāpēc prasa Komisijai uzraudzīt un ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei datus par diskriminācijas un vardarbības aktiem, kuru upuri šajās valstīs ir sievietes, kā arī aktīvi sekmēt to valstu, kuras ir ceļā uz pievienošanos, aktīvu līdzdalību Kopienas programmās PROGRESS un DAPHNE; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka sieviešu tiesību ievērošana ir ļoti svarīga prasība, tikpat svarīga, cik citu cilvēktiesību ievērošana saistībā ar sarunām par kandidātvalstu pievienošanos; tāpēc prasa Komisijai uzraudzīt un ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei datus par diskriminācijas un vardarbības aktiem, kuru upuri šajās valstīs ir sievietes, kā arī aktīvi sekmēt to valstu, kuras ir ceļā uz pievienošanos, aktīvu līdzdalību Kopienas programmās PROGRESS un DAPHNE;

| 7. | uzsver, ka sieviešu tiesību ievērošanai ir jābūt būtiskam noteikumam ES kaimiņvalstu politikā, ārpolitikā un attīstības politikā; šajā kontekstā:






  — | iesaka ES saistībā ar šīs politikas pamatnostādnēm izrādīt lielāku iesaistīšanos politiskajā dialogā ar trešām valstīm, kā arī piešķirot finansiālu atbalstu attīstībai līdztiesības veicināšanai, |
| --- | --- | --- |

7.

uzsver, ka sieviešu tiesību ievērošanai ir jābūt būtiskam noteikumam ES kaimiņvalstu politikā, ārpolitikā un attīstības politikā; šajā kontekstā:

—

iesaka ES saistībā ar šīs politikas pamatnostādnēm izrādīt lielāku iesaistīšanos politiskajā dialogā ar trešām valstīm, kā arī piešķirot finansiālu atbalstu attīstībai līdztiesības veicināšanai,

| — | uzsver nabadzības feminizēšanās īpašo dabu, uzsver, ka Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšana ir atkarīga no dzimumu līdztiesības sekmēšanas visās vecuma grupās, |
| --- | --- |

—

uzsver nabadzības feminizēšanās īpašo dabu, uzsver, ka Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšana ir atkarīga no dzimumu līdztiesības sekmēšanas visās vecuma grupās,

| — | prasa, lai īpaša uzmanība tiktu veltīta Tūkstošgades attīstības 2. un 3. mērķim un meiteņu izglītības veicināšanai visos līmeņos, kā arī vienādas piekļuves nodrošināšanai apmācību programmām, attīstot sieviešu uzņēmējdarbību, īpaši MVU, kas ir veids, kā samazināt nabadzību, uzlabot veselību un labklājību, kā arī veicināt patiesu un ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

—

prasa, lai īpaša uzmanība tiktu veltīta Tūkstošgades attīstības 2. un 3. mērķim un meiteņu izglītības veicināšanai visos līmeņos, kā arī vienādas piekļuves nodrošināšanai apmācību programmām, attīstot sieviešu uzņēmējdarbību, īpaši MVU, kas ir veids, kā samazināt nabadzību, uzlabot veselību un labklājību, kā arī veicināt patiesu un ilgtspējīgu attīstību,

| — | aicina veikt pasākumus, lai novērstu sieviešu marginalizāciju attiecībā uz attīstības programmām, nodrošinot viņām vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgiem, pastāvīgam un kvalitatīvam darbam un ražošanas līdzekļiem, piemēram, zemei, kredītiem un tehnoloģijām, |
| --- | --- |

—

aicina veikt pasākumus, lai novērstu sieviešu marginalizāciju attiecībā uz attīstības programmām, nodrošinot viņām vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgiem, pastāvīgam un kvalitatīvam darbam un ražošanas līdzekļiem, piemēram, zemei, kredītiem un tehnoloģijām,

| — | mudina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar sadarbības attīstībai politiku veikt atbilstošus pasākumus, lai sekmētu labāku sieviešu pārstāvniecību, nodrošinot viņām tādas pašas iespējas kā vīriešiem un atbalstot viņu dalību profesionālajās apvienībās un politiskās plānošanas, kā arī lēmumu pieņemšanas struktūrās, |
| --- | --- |

—

mudina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar sadarbības attīstībai politiku veikt atbilstošus pasākumus, lai sekmētu labāku sieviešu pārstāvniecību, nodrošinot viņām tādas pašas iespējas kā vīriešiem un atbalstot viņu dalību profesionālajās apvienībās un politiskās plānošanas, kā arī lēmumu pieņemšanas struktūrās,

| — | aicina Komisiju un dalībvalstis savās attīstības programmās apsvērt seksuālās vardarbības un seksuālai izmantošanai paredzētas cilvēku tirdzniecības apkarošanas preventīvās metodes, lai izskaustu un novērstu vardarbību pret sievietēm un nodrošinātu medicīnisku, sociālo, juridisku un psiholoģisku palīdzību gan sievietēm, kas pārvietotas konfliktu rezultātā, gan attiecībā uz citām sieviešu migrantu kategorijām, |
| --- | --- |

—

aicina Komisiju un dalībvalstis savās attīstības programmās apsvērt seksuālās vardarbības un seksuālai izmantošanai paredzētas cilvēku tirdzniecības apkarošanas preventīvās metodes, lai izskaustu un novērstu vardarbību pret sievietēm un nodrošinātu medicīnisku, sociālo, juridisku un psiholoģisku palīdzību gan sievietēm, kas pārvietotas konfliktu rezultātā, gan attiecībā uz citām sieviešu migrantu kategorijām,

| — | aicina Komisiju veikt kvantitatīvu un kvalitatīvu palīdzības attīstībai izdevumu un trešo valstu programmu novērtējumu; |
| --- | --- |

—

aicina Komisiju veikt kvantitatīvu un kvalitatīvu palīdzības attīstībai izdevumu un trešo valstu programmu novērtējumu;

| 8. | prasa Komisijai veikt pasākumus, lai nodrošinātu sievietēm tiesības uz veselību, tostarp seksuālo un reproduktīvo veselību; atkārtoti apstiprina, īpaši saistībā ar HIV/AIDS apkarošanu, ka ir ļoti svarīgi paplašināt piekļuvi informācijai par seksuālo un reproduktīvo veselību, kā arī piekļuvi ar veselību saistītajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

8.

prasa Komisijai veikt pasākumus, lai nodrošinātu sievietēm tiesības uz veselību, tostarp seksuālo un reproduktīvo veselību; atkārtoti apstiprina, īpaši saistībā ar HIV/AIDS apkarošanu, ka ir ļoti svarīgi paplašināt piekļuvi informācijai par seksuālo un reproduktīvo veselību, kā arī piekļuvi ar veselību saistītajiem pakalpojumiem;

| 9. | atzīst, ka meitenes ir īpaši pakļautas vardarbībai un diskriminācijai, un prasa, lai tiktu pieliktas lielākas pūles meiteņu aizsardzībai pret visa veida vardarbību, tostarp izvarošanu, seksuālu izmantošanu un piespiedu iesaukšanu armijā, kā arī lai atbalstītu to politiku un programmas, kuru mērķis ir meiteņu tiesību aizsardzība konflikta un pēckonflikta zonās; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka meitenes ir īpaši pakļautas vardarbībai un diskriminācijai, un prasa, lai tiktu pieliktas lielākas pūles meiteņu aizsardzībai pret visa veida vardarbību, tostarp izvarošanu, seksuālu izmantošanu un piespiedu iesaukšanu armijā, kā arī lai atbalstītu to politiku un programmas, kuru mērķis ir meiteņu tiesību aizsardzība konflikta un pēckonflikta zonās;

| 10. | prasa Komisijai ievērot savu apņemšanos 2006. gadā nākt klajā ar paziņojumu par Eiropas skatījumu uz dzimumu līdztiesību sadarbībā attīstības jomā; |
| --- | --- |

10.

prasa Komisijai ievērot savu apņemšanos 2006. gadā nākt klajā ar paziņojumu par Eiropas skatījumu uz dzimumu līdztiesību sadarbībā attīstības jomā;

| 11. | aicina Komisiju nodrošināt sadarbību starp ES un ANO vienādu iespēju politikas un meiteņu tiesību jautājumos; atkārtoti apliecina, ka ir ļoti svarīgi sekmēt Eiropas, starptautisko, reģionālo un/vai divpusējo, tostarp ANO struktūru, ciešu sadarbību, lai saskaņotu pieeju dzimumu jautājumos sadarbības attīstībai un humānās palīdzības jomā, īpaši stiprinot saikni starp Pekinas un Kairas rīcības programmu, CEDAW un tās Fakultatīvo protokolu, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju nodrošināt sadarbību starp ES un ANO vienādu iespēju politikas un meiteņu tiesību jautājumos; atkārtoti apliecina, ka ir ļoti svarīgi sekmēt Eiropas, starptautisko, reģionālo un/vai divpusējo, tostarp ANO struktūru, ciešu sadarbību, lai saskaņotu pieeju dzimumu jautājumos sadarbības attīstībai un humānās palīdzības jomā, īpaši stiprinot saikni starp Pekinas un Kairas rīcības programmu, CEDAW un tās Fakultatīvo protokolu, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķiem;

| 12. | prasa Komisijai nodrošināt, ka Āfrikas politika un Āfrikas valstu attīstības stratēģija veicina Maputo Protokola ratifikāciju un īstenošanu visās Āfrikas valstīs, jo īpašu uzmanību pievēršot 5. pantam, kurā nosoda un aizliedz dzimumorgānu visa veida kropļošanu; |
| --- | --- |

12.

prasa Komisijai nodrošināt, ka Āfrikas politika un Āfrikas valstu attīstības stratēģija veicina Maputo Protokola ratifikāciju un īstenošanu visās Āfrikas valstīs, jo īpašu uzmanību pievēršot 5. pantam, kurā nosoda un aizliedz dzimumorgānu visa veida kropļošanu;

| 13. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt iepriekš minētās ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 īstenošanu, kā arī 2006. gadā izstrādāt pamatnostādnes integrētai pieejai dzimumu līdztiesībā apmācībā krīžu pārvarēšanā; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt iepriekš minētās ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 īstenošanu, kā arī 2006. gadā izstrādāt pamatnostādnes integrētai pieejai dzimumu līdztiesībā apmācībā krīžu pārvarēšanā;

| 14. | prasa dalībvalstīm un Komisijai pieņemt konkrētus pasākumus imigranšu emancipācijai un ekonomiskai un sociālai integrēšanai, īpaši saistībā ar kopējo pamatprogrammu par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, kā arī atbalsta pasākumus valodu apmācībā, izglītošanā par pienākumiem un tiesībām, kas atvasināti no acquis communautaire, starptautiskām konvencijām, no uzņēmējā valstī pastāvošajiem principiem un spēkā esošās likumdošanas (piemēram, poligāmijas aizliegums saistībā ar ģimeņu atkalapvienošanos) un ES pamatvērtībām, izstrādājot īpašas apmācības politiku saistībā ar dzimumu līdztiesību, nediskriminēšanu pēc dzimuma un rīcību, kurā tiek ņemts vērā dzimuma aspekts, izmantojot diskriminācijas izskaušanas programmas saistībā ar piekļuvi nodarbinātībai un darbavietās, izmantojot atbalstu tādiem imigranšu uzņēmumu projektiem, kuri veicina viņu izcelsmes valstu kultūras bagātību saglabāšanu un izplatīšanu, veidojot un atbalstot līdzdalības publisko telpu imigrantēm, kurā tās aktīvi pārstāvētas; |
| --- | --- |

14.

prasa dalībvalstīm un Komisijai pieņemt konkrētus pasākumus imigranšu emancipācijai un ekonomiskai un sociālai integrēšanai, īpaši saistībā ar kopējo pamatprogrammu par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, kā arī atbalsta pasākumus valodu apmācībā, izglītošanā par pienākumiem un tiesībām, kas atvasināti no acquis communautaire, starptautiskām konvencijām, no uzņēmējā valstī pastāvošajiem principiem un spēkā esošās likumdošanas (piemēram, poligāmijas aizliegums saistībā ar ģimeņu atkalapvienošanos) un ES pamatvērtībām, izstrādājot īpašas apmācības politiku saistībā ar dzimumu līdztiesību, nediskriminēšanu pēc dzimuma un rīcību, kurā tiek ņemts vērā dzimuma aspekts, izmantojot diskriminācijas izskaušanas programmas saistībā ar piekļuvi nodarbinātībai un darbavietās, izmantojot atbalstu tādiem imigranšu uzņēmumu projektiem, kuri veicina viņu izcelsmes valstu kultūras bagātību saglabāšanu un izplatīšanu, veidojot un atbalstot līdzdalības publisko telpu imigrantēm, kurā tās aktīvi pārstāvētas;

| 15. | iesaka dalībvalstīm un Komisijai paredzēt finansējumu tām programmām, kas domātas informācijas izplatīšanai izcelsmes valstīs par prasībām, kas jāievēro pirms imigrantu ierašanās un uzturēšanās Eiropas Savienībā, kā arī par risku imigrējot nelegāli; |
| --- | --- |

15.

iesaka dalībvalstīm un Komisijai paredzēt finansējumu tām programmām, kas domātas informācijas izplatīšanai izcelsmes valstīs par prasībām, kas jāievēro pirms imigrantu ierašanās un uzturēšanās Eiropas Savienībā, kā arī par risku imigrējot nelegāli;

| 16. | aicina Komisiju uzsākt pirmos izpētes projektus par dzimuma aspekta iekļaušanu vispārējā Eiropas Savienības budžetā un Kopienas programmās, īpaši struktūrfondos, Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam), Kopienas rīcības programmā veselības un patērētāju aizsardzības jomā (no 2007. līdz 2013. gadam) un Kopienas rīcības programmā sabiedrības veselības jomā (no 2003. līdz 2008. gadam); uzskata, ka šajos izpētes projektos jāparedz Eiropas Savienības vispārējā budžeta ietekme uz dzimumu līdztiesību (daudzdimensiju pieeja), kvotu un speciālu atrunu attiecībā uz sievietēm efektivitāte vai arī tiem jābūt sieviešu piedāvātiem projektiem un tajos jāiekļauj to grūtību analīze, ar kurām sastopas sievietes saistībā ar līdzdalību šajās programmās (specifiskā pieeja); |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju uzsākt pirmos izpētes projektus par dzimuma aspekta iekļaušanu vispārējā Eiropas Savienības budžetā un Kopienas programmās, īpaši struktūrfondos, Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam), Kopienas rīcības programmā veselības un patērētāju aizsardzības jomā (no 2007. līdz 2013. gadam) un Kopienas rīcības programmā sabiedrības veselības jomā (no 2003. līdz 2008. gadam); uzskata, ka šajos izpētes projektos jāparedz Eiropas Savienības vispārējā budžeta ietekme uz dzimumu līdztiesību (daudzdimensiju pieeja), kvotu un speciālu atrunu attiecībā uz sievietēm efektivitāte vai arī tiem jābūt sieviešu piedāvātiem projektiem un tajos jāiekļauj to grūtību analīze, ar kurām sastopas sievietes saistībā ar līdzdalību šajās programmās (specifiskā pieeja);

| 17. | aicina dalībvalstis savās nodarbinātības un sociālās integrācijas rīcības programmās iekļaut vai stiprināt pasākumus, kas domāti piekļuves vienādi cienījamam darba tirgum sekmēšanai sievietēm un vienādai samaksai par vienādu darbu, kā arī sieviešu uzņēmējdarbības veicināšanai, jaunu nodarbinātības iespēju noteikšanai un sekmēšanai sociālajā un veselības aprūpes, kā arī cilvēkiem un ģimenēm domātu pakalpojumu jomā, kurā nodarbinātas galvenokārt sievietes, uzsverot šo darbu tautsaimniecisko un sociālo nozīmi un paredzot normatīvu pamatu, kas ļauj nodrošināt pakalpojumu kvalitāti, pakalpojumu sniedzēju sociālās tiesības un pašcieņu, kā arī pasākumus nabadzības riska mazināšanai; uzskata — tā kā sociālajā un ekonomikas jomā sievietes ir neizdevīgākā situācijā nekā vīrieši, jo sieviešu bezdarba līmenis ir augstāks un algas ir zemākas — sievietes ir vairāk pakļautas ekspluatācijai, |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis savās nodarbinātības un sociālās integrācijas rīcības programmās iekļaut vai stiprināt pasākumus, kas domāti piekļuves vienādi cienījamam darba tirgum sekmēšanai sievietēm un vienādai samaksai par vienādu darbu, kā arī sieviešu uzņēmējdarbības veicināšanai, jaunu nodarbinātības iespēju noteikšanai un sekmēšanai sociālajā un veselības aprūpes, kā arī cilvēkiem un ģimenēm domātu pakalpojumu jomā, kurā nodarbinātas galvenokārt sievietes, uzsverot šo darbu tautsaimniecisko un sociālo nozīmi un paredzot normatīvu pamatu, kas ļauj nodrošināt pakalpojumu kvalitāti, pakalpojumu sniedzēju sociālās tiesības un pašcieņu, kā arī pasākumus nabadzības riska mazināšanai; uzskata — tā kā sociālajā un ekonomikas jomā sievietes ir neizdevīgākā situācijā nekā vīrieši, jo sieviešu bezdarba līmenis ir augstāks un algas ir zemākas — sievietes ir vairāk pakļautas ekspluatācijai,

| 18. | aicina dalībvalstis īstenot konkrētu stratēģiju sieviešu uzņēmējdarbības palielināšanai, izmantojot, piemēram, IKT iespējas, kā arī pasākumus, lai veicinātu sieviešu uzņēmēju piekļuvi bankas aizdevumiem, jo īpaši attiecībā uz mikrofinansējumu, kā arī pasākumus sieviešu uzņēmēju tīklu atbalstīšanai; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis īstenot konkrētu stratēģiju sieviešu uzņēmējdarbības palielināšanai, izmantojot, piemēram, IKT iespējas, kā arī pasākumus, lai veicinātu sieviešu uzņēmēju piekļuvi bankas aizdevumiem, jo īpaši attiecībā uz mikrofinansējumu, kā arī pasākumus sieviešu uzņēmēju tīklu atbalstīšanai;

| 19. | atzīmē, ka dzimumu līdztiesības problēmas, ar kurām ir saskārušās dalībvalstis un ES, turpina saasināties pieaugošas konkurences pasaules ekonomikā un ar to saistītās prasības pēc arvien elastīgāka un mobilāka darbaspēka dēļ; uzsver, ka sievietes vēl joprojām cieš no sociālās, profesionālas un cita veida diskriminācijas, kā arī šādas prasības sievietes ietekmē vairāk nekā vīriešus; uzskata, ka šādu situāciju nedrīkst pieļaut, lai nemazinātu dzimumu līdztiesību un neierobežotu sieviešu reproduktīvās tiesības; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka dzimumu līdztiesības problēmas, ar kurām ir saskārušās dalībvalstis un ES, turpina saasināties pieaugošas konkurences pasaules ekonomikā un ar to saistītās prasības pēc arvien elastīgāka un mobilāka darbaspēka dēļ; uzsver, ka sievietes vēl joprojām cieš no sociālās, profesionālas un cita veida diskriminācijas, kā arī šādas prasības sievietes ietekmē vairāk nekā vīriešus; uzskata, ka šādu situāciju nedrīkst pieļaut, lai nemazinātu dzimumu līdztiesību un neierobežotu sieviešu reproduktīvās tiesības;

| 20. | prasa dalībvalstīm norīkot par dzimumu līdztiesību atbildīgo personu valstī saistībā ar Lisabonas stratēģijas īstenošanu, kuras pienākums ir piedalīties dažādu nacionālo programmu izveidē un pārskatīšanā un kontrolēt to īstenošanu, lai sekmētu dzimuma aspekta iekļaušanu un budžeta izstrādāšanu tajā politikā un mērķos, kas noteikti šajās programmās; |
| --- | --- |

20.

prasa dalībvalstīm norīkot par dzimumu līdztiesību atbildīgo personu valstī saistībā ar Lisabonas stratēģijas īstenošanu, kuras pienākums ir piedalīties dažādu nacionālo programmu izveidē un pārskatīšanā un kontrolēt to īstenošanu, lai sekmētu dzimuma aspekta iekļaušanu un budžeta izstrādāšanu tajā politikā un mērķos, kas noteikti šajās programmās;

| 21. | pauž nožēlu par to, ka atšķirība vīriešu un sieviešu darba apmaksā joprojām ir apmēram 15 %; prasa Komisijai pirmām kārtām pārskatīt Direktīvu 75/117/EEK (27) īpaši attiecībā uz punktiem par darba inspekcijām un pieejamajiem palīdzības veidiem diskriminācijas gadījumā; aicina Komisiju arī rīkoties, lai ieviešot šo direktīvu sievietes netiktu diskriminētas tāpēc, ka viņu profesionālā pieredze ir īsāka bērnu audzināšanas dēļ; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu par to, ka atšķirība vīriešu un sieviešu darba apmaksā joprojām ir apmēram 15 %; prasa Komisijai pirmām kārtām pārskatīt Direktīvu 75/117/EEK (27) īpaši attiecībā uz punktiem par darba inspekcijām un pieejamajiem palīdzības veidiem diskriminācijas gadījumā; aicina Komisiju arī rīkoties, lai ieviešot šo direktīvu sievietes netiktu diskriminētas tāpēc, ka viņu profesionālā pieredze ir īsāka bērnu audzināšanas dēļ;

| 22. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem sekmēt tādas politikas izveidi, kas ļautu apvienot ģimenes dzīvi ar darbu, īpaši:






  — | nodrošinot, ka maternitātes un paternitātes izmaksas sedz sabiedrība kopumā, lai izskaustu diskriminējošu uzvedību darbā un celtu dzimstības līmeni, kā arī atvieglotu sieviešu nodarbinātību, |
| --- | --- | --- |

22.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem sekmēt tādas politikas izveidi, kas ļautu apvienot ģimenes dzīvi ar darbu, īpaši:

—

nodrošinot, ka maternitātes un paternitātes izmaksas sedz sabiedrība kopumā, lai izskaustu diskriminējošu uzvedību darbā un celtu dzimstības līmeni, kā arī atvieglotu sieviešu nodarbinātību,

| — | īstenojot izpratnes veicināšanas kampaņas, kā arī ieviešot izpētes projektus, lai atvieglotu sieviešu un vīriešu līdzsvarotu dalību profesionālajā un ģimenes dzīvē, |
| --- | --- |

—

īstenojot izpratnes veicināšanas kampaņas, kā arī ieviešot izpētes projektus, lai atvieglotu sieviešu un vīriešu līdzsvarotu dalību profesionālajā un ģimenes dzīvē,

| — | atbilstīgi Barselonas mērķiem padarot aprūpes pakalpojumus un palīdzību tiem, kuri par sevi nespēj rūpēties (bērni, invalīdi, cilvēki ar hroniskām saslimšanām, kā arī gados vecāki cilvēki), pieejamāku un elastīgāku, izstrādājot obligātas aprūpes un palīdzības prasības, tostarp naktī atvērtas iestādes, lai nodrošinātu vajadzības, kas saistītas ar ģimenes un darba dzīvi; |
| --- | --- |

—

atbilstīgi Barselonas mērķiem padarot aprūpes pakalpojumus un palīdzību tiem, kuri par sevi nespēj rūpēties (bērni, invalīdi, cilvēki ar hroniskām saslimšanām, kā arī gados vecāki cilvēki), pieejamāku un elastīgāku, izstrādājot obligātas aprūpes un palīdzības prasības, tostarp naktī atvērtas iestādes, lai nodrošinātu vajadzības, kas saistītas ar ģimenes un darba dzīvi;

| — | aktīvi sekmējot, ka tēvi un partneri izmanto pieejamo elastīgo darba laiku, piedalās mājas rūpēs un ģimenes dzīvē, piemēram, izstrādājot sākuma formu bērnu kopšanas atvaļinājumam tēviem, kā arī uzsākot gaidīto Padomes Direktīvas 96/34/EK (28) pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

aktīvi sekmējot, ka tēvi un partneri izmanto pieejamo elastīgo darba laiku, piedalās mājas rūpēs un ģimenes dzīvē, piemēram, izstrādājot sākuma formu bērnu kopšanas atvaļinājumam tēviem, kā arī uzsākot gaidīto Padomes Direktīvas 96/34/EK (28) pārskatīšanu,

| — | nosakot alternatīvas metodes, lai nodrošinātu, ka pensijas sievietēm tiek segtas gadījumos, kad viņu profesionālā karjera nenodrošina atbilstošu pensiju, jo šī karjera bija pārāk īsa vai pārtraukta, tāpēc ka pieauga viņu rūpes par ģimeni; |
| --- | --- |

—

nosakot alternatīvas metodes, lai nodrošinātu, ka pensijas sievietēm tiek segtas gadījumos, kad viņu profesionālā karjera nenodrošina atbilstošu pensiju, jo šī karjera bija pārāk īsa vai pārtraukta, tāpēc ka pieauga viņu rūpes par ģimeni;

| 23. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ietekmes analīze uz sieviešu un vīriešu līdztiesību tiek pienācīgi ņemta vērā, pārskatot un izstrādājot EK tiesību aktus, piemēram, Direktīvu 93/104/EK; kā arī atbilstoši rīkoties gadījumos, kad ir iespējama negatīva ietekme kā, piemēram, minētās direktīvas gadījumā; prasa Padomei izbeigt iespēju atkāpties no šīs direktīvas, jo tā sievietes ietekmē negatīvāk nekā vīriešus un viņām ir grūtāk apvienot darbu ar ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju nodrošināt, ka ietekmes analīze uz sieviešu un vīriešu līdztiesību tiek pienācīgi ņemta vērā, pārskatot un izstrādājot EK tiesību aktus, piemēram, Direktīvu 93/104/EK; kā arī atbilstoši rīkoties gadījumos, kad ir iespējama negatīva ietekme kā, piemēram, minētās direktīvas gadījumā; prasa Padomei izbeigt iespēju atkāpties no šīs direktīvas, jo tā sievietes ietekmē negatīvāk nekā vīriešus un viņām ir grūtāk apvienot darbu ar ģimenes dzīvi;

| 24. | aicina Komisiju ņemt vērā Eiropas Savienības Somijas prezidentūras organizētās konferences par dzimumu līdztiesību iznākumu, kā arī vīriešu lomu dzimumu līdztiesības īstenošanā; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju ņemt vērā Eiropas Savienības Somijas prezidentūras organizētās konferences par dzimumu līdztiesību iznākumu, kā arī vīriešu lomu dzimumu līdztiesības īstenošanā;

| 25. | prasa Komisijai, pamatojoties uz Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta darbiem un datubāzē reģistrētajām izmaiņām saistībā ar lēmuma pieņemšanu (29), novērtēt paraugprakses starptautiskajā, valstu un reģionālajā līmenī, kas ļauj sievietēm piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos, kā arī turpmāk sekmēt šo lēmumu izplatīšanu un piemērošanu, īpaši atbalstot to sieviešu tīklu, kas iesaistītas lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

25.

prasa Komisijai, pamatojoties uz Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta darbiem un datubāzē reģistrētajām izmaiņām saistībā ar lēmuma pieņemšanu (29), novērtēt paraugprakses starptautiskajā, valstu un reģionālajā līmenī, kas ļauj sievietēm piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos, kā arī turpmāk sekmēt šo lēmumu izplatīšanu un piemērošanu, īpaši atbalstot to sieviešu tīklu, kas iesaistītas lēmumu pieņemšanā;

| 26. | mudina dalībvalstis izstrādāt un īstenot skaidrus mērķus un grafikus sieviešu līdzdalības palielināšanai lēmumu pieņemšanā un stiprināt viņu pārstāvniecību politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

26.

mudina dalībvalstis izstrādāt un īstenot skaidrus mērķus un grafikus sieviešu līdzdalības palielināšanai lēmumu pieņemšanā un stiprināt viņu pārstāvniecību politiskajā dzīvē;

| 27. | uzskata par svarīgu veicināt sieviešu dalību zinātnes un pētniecības profesijās; uzskata, ka šim nolūkam ir jāparedz politikas un instrumenti, kas kopā nodrošinātu dzimumu līdzsvaru un izcilību šajās profesijās; |
| --- | --- |

27.

uzskata par svarīgu veicināt sieviešu dalību zinātnes un pētniecības profesijās; uzskata, ka šim nolūkam ir jāparedz politikas un instrumenti, kas kopā nodrošinātu dzimumu līdzsvaru un izcilību šajās profesijās;

| 28. | uzskata, ka jāveicina sieviešu dalība zinātniskajās profesijās, īpaši paredzot līguma risinājumus, piemēram, mācību stipendijas vai nepilnu darba laiku, lai palīdzētu apvienot ģimenes dzīvi ar darbu; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka jāveicina sieviešu dalība zinātniskajās profesijās, īpaši paredzot līguma risinājumus, piemēram, mācību stipendijas vai nepilnu darba laiku, lai palīdzētu apvienot ģimenes dzīvi ar darbu;

| 29. | uzskata, ka plašsaziņas līdzekļiem jāpublicē pozitīvie piemēri gan par sievietes lomu sabiedrībā un viņas sasniegumiem visās nozarēs, kas ir jāuzsver, lai radītu pozitīvu sievietes tēlu un mudinātu citas sievietes un vīriešus piedalīties dzimumu līdztiesības īstenošanā un ģimenes un darba dzīves apvienošanā, tas lielā mērā palīdzētu apkarot negatīvos stereotipus, ar kuriem saskaras sievietes; tāpēc prasa Komisijai sagatavot pasākumus saistībā ar programmu “Media 2007”, piemēram, lai veicinātu izpratni medijos, izveidojot pastāvīgus konsultēšanās forumus ar konkrētās nozares locekļiem par medijos atspoguļotajiem stereotipiem, kā arī veicināt iespēju vienlīdzību, īpaši lai informētu un veicinātu izpratni jaunu vīriešu un sieviešu vidū; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka plašsaziņas līdzekļiem jāpublicē pozitīvie piemēri gan par sievietes lomu sabiedrībā un viņas sasniegumiem visās nozarēs, kas ir jāuzsver, lai radītu pozitīvu sievietes tēlu un mudinātu citas sievietes un vīriešus piedalīties dzimumu līdztiesības īstenošanā un ģimenes un darba dzīves apvienošanā, tas lielā mērā palīdzētu apkarot negatīvos stereotipus, ar kuriem saskaras sievietes; tāpēc prasa Komisijai sagatavot pasākumus saistībā ar programmu “Media 2007”, piemēram, lai veicinātu izpratni medijos, izveidojot pastāvīgus konsultēšanās forumus ar konkrētās nozares locekļiem par medijos atspoguļotajiem stereotipiem, kā arī veicināt iespēju vienlīdzību, īpaši lai informētu un veicinātu izpratni jaunu vīriešu un sieviešu vidū;

| 30. | mudina dalībvalstis veikt pasākumus, lai novērstu ar dzimumu saistītus stereotipus, jo īpaši darba tirgū, un lai veicinātu vīriešu dalību nozarēs un amatos, kuros galvenokārt strādā sievietes, piemēram, pamatskolās un aprūpes struktūrās; |
| --- | --- |

30.

mudina dalībvalstis veikt pasākumus, lai novērstu ar dzimumu saistītus stereotipus, jo īpaši darba tirgū, un lai veicinātu vīriešu dalību nozarēs un amatos, kuros galvenokārt strādā sievietes, piemēram, pamatskolās un aprūpes struktūrās;

| 31. | mudina Komisiju saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas jaunākajiem spriedumiem iekļaut Ceļvedī transseksuālo personu tiesības un problēmas, ar kurām šīs personas saskaras; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas jaunākajiem spriedumiem iekļaut Ceļvedī transseksuālo personu tiesības un problēmas, ar kurām šīs personas saskaras;

| 32. | aicina Komisiju izstrādāt integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai un dzimumu līdztiesības apzināšanās mācības komisāriem, augsta līmeņa ierēdņiem un vispārējas vadībzinības mācības Eiropas Savienības ierēdņiem; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju izstrādāt integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai un dzimumu līdztiesības apzināšanās mācības komisāriem, augsta līmeņa ierēdņiem un vispārējas vadībzinības mācības Eiropas Savienības ierēdņiem;

| 33. | aicina Komisiju sekmēt tādu dzimumu līdztiesībai atbilstošu terminu izmantošanu visos oficiālajos ES dokumentos, kā arī mutiskajos tulkojumos visās oficiālajās valodās, kuri būtu saprotami visām iesaistītajām kultūrām; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju sekmēt tādu dzimumu līdztiesībai atbilstošu terminu izmantošanu visos oficiālajos ES dokumentos, kā arī mutiskajos tulkojumos visās oficiālajās valodās, kuri būtu saprotami visām iesaistītajām kultūrām;

| 34. | aicina Eiropas Savienības iestādes un aģentūras veicināt dzimumu līdztiesību administratīvā līmenī un censties sasniegt sieviešu un vīriešu vienlīdzību, pieņemot viņus darbā un ieceļot amatos, it īpaši augsta līmeņa amatos; |
| --- | --- |

34.

aicina Eiropas Savienības iestādes un aģentūras veicināt dzimumu līdztiesību administratīvā līmenī un censties sasniegt sieviešu un vīriešu vienlīdzību, pieņemot viņus darbā un ieceļot amatos, it īpaši augsta līmeņa amatos;

| 35. | prasa Komisijai veltīt atsevišķu gada ziņojuma par sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību Eiropas Savienībā nodaļu Ceļvedim un šajā nodaļā ziņot par sasniegtajiem panākumiem saistībā ar Ceļvedi; |
| --- | --- |

35.

prasa Komisijai veltīt atsevišķu gada ziņojuma par sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību Eiropas Savienībā nodaļu Ceļvedim un šajā nodaļā ziņot par sasniegtajiem panākumiem saistībā ar Ceļvedi;

| 36. | prasa Komisijai regulāri informēt Eiropas Parlamenta kompetento (-ās) komiteju (-as) par Ceļveža progresa pārraudzību, cita starpā ar publiskiem valstu ziņojumiem; |
| --- | --- |

36.

prasa Komisijai regulāri informēt Eiropas Parlamenta kompetento (-ās) komiteju (-as) par Ceļveža progresa pārraudzību, cita starpā ar publiskiem valstu ziņojumiem;

| 37. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, kā arī izpildinstitūcijām un vēlētajām institūcijām, kas kompetentas iespēju vienlīdzības jomā vietējā, reģionu un valstu līmenī. |
| --- | --- |

37.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, kā arī izpildinstitūcijām un vēlētajām institūcijām, kas kompetentas iespēju vienlīdzības jomā vietējā, reģionu un valstu līmenī.

---

(1)  OV L 17, 19.1.2001., 22. lpp.

(2)  OV C 223, 8.8.2001., 149. lpp.

(3)  ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija Nr. A/RES/48/104.

(4)  ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija Nr. A/RES/58/147.

(5)  ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija Nr. A/RES/59/165.

(6)  ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija Nr. A/RES/52/86.

(7)  OV C 59, 23.2.2001., 258. lpp.

(8)  OV C 320, 15.12.2005., 247. lpp.

(9)  A/61/122/Add.1.

(10)  Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1325(2000).

(11)  OV L 205, 6.8.2005., 21. lpp.

(12)  OV C 287 E, 24.11.2006., 323. lpp.

(13)  OV C 102, 28.4.2004., 492. lpp.

(14)  OV C 97 E, 22.4.2004., 566. lpp.

(15)  OV C 288 E, 25.11.2006., 66. lpp.

(16)  OV C 287 E, 24.11.2006., 75. lpp.

(17)  Minētajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0437.

(18)  Pēc ANO Attīstības fonda sievietēm (UNIFEM) datiem, vismaz viena sieviete no trim savā dzīvē ir pārdzīvojusi kādu vardarbības veidu.

(19)  Ņemot vērā arī to, ka 85 % gadījumu ģimenes galva nepilnajās ģimenēs ir sieviete.

(20)  Sk. cita starpā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (OCDE), UNIFEM, Pasaules Bankas, Nāciju sadraudzības darbi iespēju vienlīdzības jomā. kā arī Eiropas Padomes un Ziemeļvalstu Ministru padomes pētījumi un projekti vai arī Nīderlandes nodarbinātības un sociālo lietu ministrijas pētījumi un projekti.

(21)  Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmums 2001/51/EK, ar ko izveido programmu attiecībā uz Kopienas pamatstratēģiju par dzimumu līdztiesību (2001—2005) (OV L 17, 19.1.2001., 22. lpp.).

(22)  Padomes 1986. gada 11. decembra Direktīva 86/613/EEK par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret pašnodarbinātiem vīriešiem un sievietēm, to skaitā lauksaimniecībā nodarbinātiem, un par pašnodarbinātu grūtnieču un māšu aizsardzību (OV L 359, 19.12.1986., 56. lpp.).

(23)  Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.).

(24)  Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.).

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/41/EK par papildpensijas uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (OV L 235, 23.9.2003., 10. lpp.).

(26)  OV L 261, 6.8.2004., 19. lpp.

(27)  Padomes 1975. gada 10. februāra Direktīva 75/117/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, ievērojot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm (OV L 45, 19.12.1975., 19. lpp.).

(28)  Padomes 1996. gada 3. jūnija Direktīva 96/34/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu (OV L 145, 19.6.1996., 4. lpp.).

(29)  Komisijas Nodarbinātības un sociālo lietu ģenerāldirektorāta projekts, kas vāc un analizē sieviešu līdzdalību lēmuma pieņemšanas procesos (politiskās institūcijas, valsts pārvalde, sociālie partneri un galvenās nevalstiskās organizācijas).

url adrese: http://ec.europa.eu/employment_social/women_men_stats/index_en.htm.

P6_TA(2007)0064

Likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvais pārrobežu pārvaldījums (2005/737/EK)

Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcija par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (2005/737/EK) (2006/2008(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu 2005/737/EK par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (1) (turpmāk “ieteikums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu 2005/737/EK par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (1) (turpmāk “ieteikums”),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 95. un 151. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 95. un 151. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas II-77. un II-82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas II-77. un II-82. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai III-181. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai III-181. pantu,

| — | ņemot vērā spēkā esošos starptautiskos nolīgumus saistībā ar tiesībām uz mūziku, jo īpaši 1961. gada 26. oktobra Romas konvenciju par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību, Bernes konvenciju par literāro un mākslas darbu aizsardzību, Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO)1996. gada 20. decembra līgumu par autortiesībām, WIPO1996. gada 20. decembra līgumu par izpildījumu un fonogrammām, kā arī PTO 1994. gada 15. aprīļa nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspektiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā spēkā esošos starptautiskos nolīgumus saistībā ar tiesībām uz mūziku, jo īpaši 1961. gada 26. oktobra Romas konvenciju par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību, Bernes konvenciju par literāro un mākslas darbu aizsardzību, Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO)1996. gada 20. decembra līgumu par autortiesībām, WIPO1996. gada 20. decembra līgumu par izpildījumu un fonogrammām, kā arī PTO 1994. gada 15. aprīļa nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspektiem,

| — | ņemot vērā ES tiesību kopumu (acquis communautaire) autortiesību un blakustiesību jomā saistībā ar tiesībām uz mūziku, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/115/EK par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām, kas attiecas uz autortiesībām intelektuālā īpašuma jomā (2), Padomes 1993. gada 27. septembra Direktīvu 93/83/EEK par dažu noteikumu saskaņošanu attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām, kas piemērojamas satelītu apraidei un kabeļu retranslācijai (3), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES tiesību kopumu (acquis communautaire) autortiesību un blakustiesību jomā saistībā ar tiesībām uz mūziku, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/115/EK par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām, kas attiecas uz autortiesībām intelektuālā īpašuma jomā (2), Padomes 1993. gada 27. septembra Direktīvu 93/83/EEK par dažu noteikumu saskaņošanu attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām, kas piemērojamas satelītu apraidei un kabeļu retranslācijai (3), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu par autortiesībām un blakustiesībām informācijas sabiedrībā (COM(1995)0382), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu par autortiesībām un blakustiesībām informācijas sabiedrībā (COM(1995)0382),

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 15. maija rezolūciju par audiovizuālo izpildītāju aizsardzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 15. maija rezolūciju par audiovizuālo izpildītāju aizsardzību (6),

| — | ņemot vērā tā 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas pamatnoteikumiem attiecībā uz kolektīvā pārvaldījuma biedrībām autortiesību un blakustiesību jomā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas pamatnoteikumiem attiecībā uz kolektīvā pārvaldījuma biedrībām autortiesību un blakustiesību jomā (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 16. aprīļa paziņojumu par autortiesību un blakustiesību pārvaldījumu iekšējā tirgū (COM(2004)0261), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 16. aprīļa paziņojumu par autortiesību un blakustiesību pārvaldījumu iekšējā tirgū (COM(2004)0261),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 5. jūlija rezolūciju par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 5. jūlija rezolūciju par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja (8),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par vārda brīvību internetā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par vārda brīvību internetā (9),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0053/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0053/2007),

| A. | tā kā Komisija pirms šā ieteikuma pieņemšanas neuzsāka plašu un rūpīgu apspriešanās procesu ar ieinteresētajām pusēm un ar Eiropas Parlamentu; tā kā ir jāapspriežas ar visu veidu tiesību īpašniekiem attiecībā uz jebkurām reglamentējošām darbībām šajā jomā, lai nodrošinātu viņu interešu taisnīgu un proporcionālu pārstāvību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija pirms šā ieteikuma pieņemšanas neuzsāka plašu un rūpīgu apspriešanās procesu ar ieinteresētajām pusēm un ar Eiropas Parlamentu; tā kā ir jāapspriežas ar visu veidu tiesību īpašniekiem attiecībā uz jebkurām reglamentējošām darbībām šajā jomā, lai nodrošinātu viņu interešu taisnīgu un proporcionālu pārstāvību;

| B. | tā kā Komisijas bezdarbība attiecībā uz Eiropas Parlamenta oficiālu iesaistīšanu ir nepieņemama, jo īpaši ņemot vērā Parlamenta iepriekšminēto 2004. gada 15. janvāra rezolūciju un to, ka ieteikums acīmredzami attiecas ne tikai uz pastāvošo noteikumu interpretāciju un papildināšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijas bezdarbība attiecībā uz Eiropas Parlamenta oficiālu iesaistīšanu ir nepieņemama, jo īpaši ņemot vērā Parlamenta iepriekšminēto 2004. gada 15. janvāra rezolūciju un to, ka ieteikums acīmredzami attiecas ne tikai uz pastāvošo noteikumu interpretāciju un papildināšanu;

| C. | tā kā tika izvēlēta tiesiski nesaistoša (soft law) pieeja, iepriekš neapspriežoties ar Parlamentu un Padomi un tos oficiāli neiesaistot, tādējādi apejot demokrātisko procesu, jo īpaši tāpēc, ka uzsāktā iniciatīva jau ir ietekmējusi tirgū pieņemtos lēmumus, kaitējot, iespējams, konkurencei un kultūras daudzveidībai; |
| --- | --- |

C.

tā kā tika izvēlēta tiesiski nesaistoša (soft law) pieeja, iepriekš neapspriežoties ar Parlamentu un Padomi un tos oficiāli neiesaistot, tādējādi apejot demokrātisko procesu, jo īpaši tāpēc, ka uzsāktā iniciatīva jau ir ietekmējusi tirgū pieņemtos lēmumus, kaitējot, iespējams, konkurencei un kultūras daudzveidībai;

| D. | tā kā šā ieteikuma mērķis ir reglamentēt tikai mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē, tomēr to varētu — ņemot vērā tā nenoteikto formulējumu — piemērot attiecībā arī uz citiem tiešsaistes pakalpojumiem (piemēram, raidpakalpojumiem), kas ietver mūzikas ierakstus; tā kā nenoteiktība, kas tā rezultātā rodas saistībā ar dažādu licencēšanas sistēmu piemērojamību, izraisa juridisku neskaidrību un rada īpaši nelabvēlīgus apstākļus tiešsaistes raidpakalopjumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā šā ieteikuma mērķis ir reglamentēt tikai mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē, tomēr to varētu — ņemot vērā tā nenoteikto formulējumu — piemērot attiecībā arī uz citiem tiešsaistes pakalpojumiem (piemēram, raidpakalpojumiem), kas ietver mūzikas ierakstus; tā kā nenoteiktība, kas tā rezultātā rodas saistībā ar dažādu licencēšanas sistēmu piemērojamību, izraisa juridisku neskaidrību un rada īpaši nelabvēlīgus apstākļus tiešsaistes raidpakalopjumiem;

| E. | tā kā pastāv risks, ka tiesību īpašnieki, kas ievērotu ieteikumu attiecībā uz viņu interaktīvās tiešsaistes tiesībām, atņemtu vietējiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem citas tiesības (piemēram, ar raidīšanu ēterā saistītas tiesības), tādējādi liedzot lietotājiem iegādāties no viena un tā paša tiesību kolektīvā pārvaldītāja tiesības izmantot dažādotu repertuāru; |
| --- | --- |

E.

tā kā pastāv risks, ka tiesību īpašnieki, kas ievērotu ieteikumu attiecībā uz viņu interaktīvās tiešsaistes tiesībām, atņemtu vietējiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem citas tiesības (piemēram, ar raidīšanu ēterā saistītas tiesības), tādējādi liedzot lietotājiem iegādāties no viena un tā paša tiesību kolektīvā pārvaldītāja tiesības izmantot dažādotu repertuāru;

| F. | tā kā nav pieļaujams, ka Komisija plāno pieņemt ieteikumu par pastāvošo sistēmu, kas paredz taisnīgu atlīdzību par kopēšanu personiskām vajadzībām, kā tas noteikts Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā, tādejādi vēl vienu reizi apejot demokrātisko procesu, kas piemērojams, reglamentējot autortiesības un blakustiesības; |
| --- | --- |

F.

tā kā nav pieļaujams, ka Komisija plāno pieņemt ieteikumu par pastāvošo sistēmu, kas paredz taisnīgu atlīdzību par kopēšanu personiskām vajadzībām, kā tas noteikts Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā, tādejādi vēl vienu reizi apejot demokrātisko procesu, kas piemērojams, reglamentējot autortiesības un blakustiesības;

| G. | tā kā ir būtiski izvairīties no iespējamiem draudiem un izveidot saprātīgu līdzsvaru starp dažādu iesaistīto pušu tiesībām un interesēm; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir būtiski izvairīties no iespējamiem draudiem un izveidot saprātīgu līdzsvaru starp dažādu iesaistīto pušu tiesībām un interesēm;

| H. | tā kā mūzika nav patēriņa priekšmets un tiesību kolektīvie pārvaldītāji galvenokārt ir bezpeļņas organizācijas, un tā kā tādas sistēmas ieviešana, kuras pamatā būtu regulēta konkurence, atbilstu tiesību īpašnieku interesēm un veicinātu kultūras daudzveidību un radošumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā mūzika nav patēriņa priekšmets un tiesību kolektīvie pārvaldītāji galvenokārt ir bezpeļņas organizācijas, un tā kā tādas sistēmas ieviešana, kuras pamatā būtu regulēta konkurence, atbilstu tiesību īpašnieku interesēm un veicinātu kultūras daudzveidību un radošumu;

| I. | tā kā valsts līmeņa tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem arī turpmāk vajadzētu ieņemt būtisku vietu atbalsta sniegšanā, lai veicinātu jaunus un pie mazākuma piederošos tiesību īpašniekus, kultūras daudzveidību, radošumu un vietējos repertuārus, un šim mērķim tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem vajadzētu saglabāt tiesības veikt atskaitījumus kultūras mērķiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā valsts līmeņa tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem arī turpmāk vajadzētu ieņemt būtisku vietu atbalsta sniegšanā, lai veicinātu jaunus un pie mazākuma piederošos tiesību īpašniekus, kultūras daudzveidību, radošumu un vietējos repertuārus, un šim mērķim tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem vajadzētu saglabāt tiesības veikt atskaitījumus kultūras mērķiem;

| J. | tā kā esošajam valsts līmeņa tiesību kolektīvo pārvaldītāju tīklam ir svarīga nozīme finansiālā atbalsta sniegšanā, lai veicinātu jaunu un minoritāšu repertuāru Eiropā, un tā kā nedrīkst pieļaut šā tīkla zaudēšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā esošajam valsts līmeņa tiesību kolektīvo pārvaldītāju tīklam ir svarīga nozīme finansiālā atbalsta sniegšanā, lai veicinātu jaunu un minoritāšu repertuāru Eiropā, un tā kā nedrīkst pieļaut šā tīkla zaudēšanu;

| K. | tā kā autortiesību un blakustiesību kolektīvās pārvaldības lielāka, bet tomēr regulēta konkurence tiešsaistes mūzikas nozarē var būt izdevīga visām pusēm un stiprināt kultūras daudzveidību ar noteikumu, ka šī konkurence ir godīga un pārredzama un attiecas tikai uz minēto pakalpojumu sniegšanas kvalitāti un cenu, neietekmējot tiesību vērtību; |
| --- | --- |

K.

tā kā autortiesību un blakustiesību kolektīvās pārvaldības lielāka, bet tomēr regulēta konkurence tiešsaistes mūzikas nozarē var būt izdevīga visām pusēm un stiprināt kultūras daudzveidību ar noteikumu, ka šī konkurence ir godīga un pārredzama un attiecas tikai uz minēto pakalpojumu sniegšanas kvalitāti un cenu, neietekmējot tiesību vērtību;

| L. | tā kā pastāv bažas par ieteikuma atsevišķu noteikumu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz vietējiem repertuāriem un kultūras daudzveidību, jo šie noteikumi varētu būt saistīti ar risku sekmēt tiesību koncentrēšanos lielāko tiesību kolektīvo pārvaldītāju rokās, un tā kā jebkura iniciatīva, kuras mērķis ir konkurences ieviešana starp tiesību pārvaldītājiem, lai tādējādi piesaistītu vislielāko peļņu nesošos tiesību īpašniekus, ir jānovērtē un jāapsver, ņemot vērā šādas pieejas nelabvēlīgu ietekmi uz mazākiem tiesību īpašniekiem, maziem un vidējiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem, kā arī uz kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

L.

tā kā pastāv bažas par ieteikuma atsevišķu noteikumu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz vietējiem repertuāriem un kultūras daudzveidību, jo šie noteikumi varētu būt saistīti ar risku sekmēt tiesību koncentrēšanos lielāko tiesību kolektīvo pārvaldītāju rokās, un tā kā jebkura iniciatīva, kuras mērķis ir konkurences ieviešana starp tiesību pārvaldītājiem, lai tādējādi piesaistītu vislielāko peļņu nesošos tiesību īpašniekus, ir jānovērtē un jāapsver, ņemot vērā šādas pieejas nelabvēlīgu ietekmi uz mazākiem tiesību īpašniekiem, maziem un vidējiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem, kā arī uz kultūras daudzveidību;

| M. | tā kā tiesību īpašnieku un lietotāju iespējām izvēlēties tiesību kolektīvo pārvaldītāju neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī tie atrodas:






  — | jābūt saistītām ar attiecīgiem pasākumiem, lai aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību, tostarp ar vienas un tās pašas autortiesību aģentūras palīdzību piedāvājot lietotājiem plašus un daudzveidīgus repertuārus, arī vietējos un neliela tirgus segmenta repertuārus un jo īpaši pasaules repertuāru raidorganizāciju pakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- | --- |

M.

tā kā tiesību īpašnieku un lietotāju iespējām izvēlēties tiesību kolektīvo pārvaldītāju neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī tie atrodas:

—

jābūt saistītām ar attiecīgiem pasākumiem, lai aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību, tostarp ar vienas un tās pašas autortiesību aģentūras palīdzību piedāvājot lietotājiem plašus un daudzveidīgus repertuārus, arī vietējos un neliela tirgus segmenta repertuārus un jo īpaši pasaules repertuāru raidorganizāciju pakalpojumu sniegšanai;

| — | jānodrošina, ka visi tiesību īpašnieki neatkarīgi no to valsts piederības vai pastāvīgās uzturēšanās vietas, vai uzņēmējdarbības modēļa saņem taisnīgu autoratlīdzības daļu pēc iespējas tiešākā un taisnīgākā veidā, kā arī iegūst tiesības piedalīties attiecīgo tiesību kolektīvo pārvaldītāju pārvaldes procesā; |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka visi tiesību īpašnieki neatkarīgi no to valsts piederības vai pastāvīgās uzturēšanās vietas, vai uzņēmējdarbības modēļa saņem taisnīgu autoratlīdzības daļu pēc iespējas tiešākā un taisnīgākā veidā, kā arī iegūst tiesības piedalīties attiecīgo tiesību kolektīvo pārvaldītāju pārvaldes procesā;

| — | jānodrošina, ka vislielāko peļņu nesošie tiesību īpašnieki nenostiprina savu pārsvaru, kaitējot tiesību īpašniekiem, kas saņem mazākus ienākumus, vai arī tiesību īpašniekiem, kas publisko savus darbus saskaņā ar brīva un atklāta satura licencēm; |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka vislielāko peļņu nesošie tiesību īpašnieki nenostiprina savu pārsvaru, kaitējot tiesību īpašniekiem, kas saņem mazākus ienākumus, vai arī tiesību īpašniekiem, kas publisko savus darbus saskaņā ar brīva un atklāta satura licencēm;

| — | jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret visiem tiesību īpašniekiem
  un, tā kā jaunu tehnoloģiju parādīšanās ir bagātinājusi sabiedrību, nodrošinot muzikālo darbu un cita veida satura jaunus izmantošanas un izplatīšanas veidus tiešsaistē, un tā kā tādējādi ir jārada situācija, kas atspoguļotu un ņemtu vērā visu iesaistīto pušu, tostarp galapatērētāju, intereses; |
| --- | --- |

—

jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret visiem tiesību īpašniekiem

un, tā kā jaunu tehnoloģiju parādīšanās ir bagātinājusi sabiedrību, nodrošinot muzikālo darbu un cita veida satura jaunus izmantošanas un izplatīšanas veidus tiešsaistē, un tā kā tādējādi ir jārada situācija, kas atspoguļotu un ņemtu vērā visu iesaistīto pušu, tostarp galapatērētāju, intereses;

| N. | tā kā ir jāsaglabā esošā savstarpējo līgumu un autoratlīdzības savstarpējās iekasēšanas sistēma, lai tādējādi ieviestu konkurenci, pamatojoties uz tiesību kolektīvo pārvaldītāju piedāvāto pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, kā arī administratīvo izmaksu procentuālo daļu, un lai lietotājiem, kas iesaistīti mūzikas ierakstu tiešsaistes pārdošanā, licences tiktu piešķirtas, pamatojoties uz tarifiem, ko piemēro valstī, kur konkrētais lietotājs autortiesības izmantos, un tā kā dalībvalstīm saskaņā Direktīvas 93/83/EEK par satelītu apraidi un kabeļu retranslāciju noteikumiem attiecībā uz pārrobežu apraidi vajadzētu radīt juridisko noteiktību tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem, kas nenodarbojas ar mūzikas tiešsaistes pārdošanu, un nodrošināt, ka šādi lietotāji var iesniegt prasības, lai saņemtu tiesību aktos noteiktās nepieciešamās piekrišanas, un pienācīgi maksāt visām tiesību īpašnieku kategorijām taisnīgu autoratlīdzību, balstoties uz taisnīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir jāsaglabā esošā savstarpējo līgumu un autoratlīdzības savstarpējās iekasēšanas sistēma, lai tādējādi ieviestu konkurenci, pamatojoties uz tiesību kolektīvo pārvaldītāju piedāvāto pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, kā arī administratīvo izmaksu procentuālo daļu, un lai lietotājiem, kas iesaistīti mūzikas ierakstu tiešsaistes pārdošanā, licences tiktu piešķirtas, pamatojoties uz tarifiem, ko piemēro valstī, kur konkrētais lietotājs autortiesības izmantos, un tā kā dalībvalstīm saskaņā Direktīvas 93/83/EEK par satelītu apraidi un kabeļu retranslāciju noteikumiem attiecībā uz pārrobežu apraidi vajadzētu radīt juridisko noteiktību tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem, kas nenodarbojas ar mūzikas tiešsaistes pārdošanu, un nodrošināt, ka šādi lietotāji var iesniegt prasības, lai saņemtu tiesību aktos noteiktās nepieciešamās piekrišanas, un pienācīgi maksāt visām tiesību īpašnieku kategorijām taisnīgu autoratlīdzību, balstoties uz taisnīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem;

| O. | tā kā savstarpējas pārstāvības līgumu sistēma ir jāsaglabā, jo tā dod visiem komerclietotājiem un individuālajiem lietotājiem vienlīdzīgas piekļuves iespējas pasaules repertuāram bez jebkādas diskriminācijas, nodrošina labāku tiesību īpašnieku aizsardzību, garantē patiesu kultūras daudzveidību un veicina taisnīgu konkurenci iekšēja tirgū; |
| --- | --- |

O.

tā kā savstarpējas pārstāvības līgumu sistēma ir jāsaglabā, jo tā dod visiem komerclietotājiem un individuālajiem lietotājiem vienlīdzīgas piekļuves iespējas pasaules repertuāram bez jebkādas diskriminācijas, nodrošina labāku tiesību īpašnieku aizsardzību, garantē patiesu kultūras daudzveidību un veicina taisnīgu konkurenci iekšēja tirgū;

| P. | tā kā tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem jābūt tiesīgiem brīvi pieņemt lēmumu piešķirt licences Eiropas un daudzrepertuāru pārrobežu un tiešsaistes izmantošanai, kā arī izmantošanai mobilajā telefonijā un citos digitālajos tīklos, ja to stāvoklis ļauj pienācīgi kontrolēt ar licenci piešķirto tiesību lietošanu, un tā kā šādas daudzteritoriju licences vajadzētu piešķirt, pamatojoties uz noteikumiem, vienošanās par kuriem tiek panākta godīgā ceļā, nepieļaujot diskrimināciju lietotāju starpā un nodrošinot sadarbspēju starp dažādām tehnoloģiskajām platformām tā, lai tiesību kolektīvo pārvaldītāju licencēšanas paņēmieni tādējādi neizraisītu konkurences kropļojumus starp dažādiem tiesību lietotājiem un dažādiem tehnoloģisko pārraižu veidiem, kas nav sadarbspējīgi; |
| --- | --- |

P.

tā kā tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem jābūt tiesīgiem brīvi pieņemt lēmumu piešķirt licences Eiropas un daudzrepertuāru pārrobežu un tiešsaistes izmantošanai, kā arī izmantošanai mobilajā telefonijā un citos digitālajos tīklos, ja to stāvoklis ļauj pienācīgi kontrolēt ar licenci piešķirto tiesību lietošanu, un tā kā šādas daudzteritoriju licences vajadzētu piešķirt, pamatojoties uz noteikumiem, vienošanās par kuriem tiek panākta godīgā ceļā, nepieļaujot diskrimināciju lietotāju starpā un nodrošinot sadarbspēju starp dažādām tehnoloģiskajām platformām tā, lai tiesību kolektīvo pārvaldītāju licencēšanas paņēmieni tādējādi neizraisītu konkurences kropļojumus starp dažādiem tiesību lietotājiem un dažādiem tehnoloģisko pārraižu veidiem, kas nav sadarbspējīgi;

| Q. | tā kā galvenajam jautājumam tiesību kolektīvo pārvaldītāju ciešajā sadarbībā jābūt tādas pilna apjoma apkalpošanas sistēmas pastāvēšanai, saskaņā ar kuru komerclietotāji var iegūt licences pasaules repertuāram attiecībā uz tiem vajadzīgo teritoriju, vienlaicīgi nodrošinot arī tiesību īpašnieku augsta līmeņa aizsardzību, ko var panākt, nepieļaujot iespējas izvēlēties izdevīgāko pārvaldītāju (lietotāji sameklē tiesību kolektīvo pārvaldītāju, kas piedāvā vislētāko licenci); tā kā pilna apjoma apkalpošanas sistēmas nodrošināšanas nolūkos ir jāsaglabā esošā sistēma, kas paredz savstarpēju autoratlīdzības iekasēšanu, turklāt papildu tam ir jāgarantē tiesību īpašnieku augsta līmeņa aizsardzība, lai tādējādi nepieļautu ienākumu samazināšanos veicinošus faktorus, tajā pašā laikā nodrošinot, ka netiek piešķirtas nevēlamas ekskluzīvas pilnvaras, kuras nelabvēlīgi ietekmē godīgu konkurenci; |
| --- | --- |

Q.

tā kā galvenajam jautājumam tiesību kolektīvo pārvaldītāju ciešajā sadarbībā jābūt tādas pilna apjoma apkalpošanas sistēmas pastāvēšanai, saskaņā ar kuru komerclietotāji var iegūt licences pasaules repertuāram attiecībā uz tiem vajadzīgo teritoriju, vienlaicīgi nodrošinot arī tiesību īpašnieku augsta līmeņa aizsardzību, ko var panākt, nepieļaujot iespējas izvēlēties izdevīgāko pārvaldītāju (lietotāji sameklē tiesību kolektīvo pārvaldītāju, kas piedāvā vislētāko licenci); tā kā pilna apjoma apkalpošanas sistēmas nodrošināšanas nolūkos ir jāsaglabā esošā sistēma, kas paredz savstarpēju autoratlīdzības iekasēšanu, turklāt papildu tam ir jāgarantē tiesību īpašnieku augsta līmeņa aizsardzība, lai tādējādi nepieļautu ienākumu samazināšanos veicinošus faktorus, tajā pašā laikā nodrošinot, ka netiek piešķirtas nevēlamas ekskluzīvas pilnvaras, kuras nelabvēlīgi ietekmē godīgu konkurenci;

| R. | tā kā, īpaši ņemot vērā monopola stāvokļa iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, ir nepieciešama tiesību kolektīvo pārvaldītāju labāka vadība, nodrošinot lielāku solidaritāti, pārredzamību, nediskriminēšanu, katras tiesību īpašnieku kategorijas godīgu un līdzsvarotu pārstāvību, kā arī noteikumus par atskaitīšanās pienākumu apvienojumā ar atbilstošiem kontroles mehānismiem dalībvalstīs; tā kā tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem vajadzētu sniegt savus pakalpojumus, pamatojoties uz trim galvenajiem principiem: efektivitāti, taisnīgumu un pārredzamību; |
| --- | --- |

R.

tā kā, īpaši ņemot vērā monopola stāvokļa iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, ir nepieciešama tiesību kolektīvo pārvaldītāju labāka vadība, nodrošinot lielāku solidaritāti, pārredzamību, nediskriminēšanu, katras tiesību īpašnieku kategorijas godīgu un līdzsvarotu pārstāvību, kā arī noteikumus par atskaitīšanās pienākumu apvienojumā ar atbilstošiem kontroles mehānismiem dalībvalstīs; tā kā tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem vajadzētu sniegt savus pakalpojumus, pamatojoties uz trim galvenajiem principiem: efektivitāti, taisnīgumu un pārredzamību;

| S. | tā kā vienmēr, kad tiesības pārvalda kolektīvi, dalībvalstīs jāievieš objektīvi un efektīvi strīdu izšķiršanas mehānismi, lai nodrošinātu, ka tiesību īpašniekiem un lietotājiem ir pieejami strīdu izšķiršanas līdzekļi, neierobežojot neviena pārsūdzības tiesības, un tā kā, ņemot vērā iepriekšminēto, dalībvalstīs attiecībā uz visām ieinteresētajām pusēm jāievieš taisnīgi, objektīvi un efektīvi strīdu izšķiršanas mehānismi; |
| --- | --- |

S.

tā kā vienmēr, kad tiesības pārvalda kolektīvi, dalībvalstīs jāievieš objektīvi un efektīvi strīdu izšķiršanas mehānismi, lai nodrošinātu, ka tiesību īpašniekiem un lietotājiem ir pieejami strīdu izšķiršanas līdzekļi, neierobežojot neviena pārsūdzības tiesības, un tā kā, ņemot vērā iepriekšminēto, dalībvalstīs attiecībā uz visām ieinteresētajām pusēm jāievieš taisnīgi, objektīvi un efektīvi strīdu izšķiršanas mehānismi;

| T. | tā kā Komisijai, pilnībā ņemot vērā kultūras, ekonomiskos un sociālos aspektus, jāveic detalizēts ietekmes novērtējums, balstoties uz precīziem un pilnīgiem datiem par nolīgumu un pasākumu izstrādi un ieviešanu, lai tādejādi uzlabotu iespējamos rezultātus un novērtētu riskus saistībā ar daudzteritoriju un daudzrepertuāru licencēšanu tiešsaistes pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

T.

tā kā Komisijai, pilnībā ņemot vērā kultūras, ekonomiskos un sociālos aspektus, jāveic detalizēts ietekmes novērtējums, balstoties uz precīziem un pilnīgiem datiem par nolīgumu un pasākumu izstrādi un ieviešanu, lai tādejādi uzlabotu iespējamos rezultātus un novērtētu riskus saistībā ar daudzteritoriju un daudzrepertuāru licencēšanu tiešsaistes pakalpojumu jomā;

| U. | tā ka ir nepieciešami vienoti mehānismi un salīdzināmi parametri, kā arī tiesību kolektīvo pārvaldītāju darbības jomu saskaņošana, lai tādējādi uzlabotu sadarbību starp tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem un ņemtu vērā informācijas sabiedrības attīstību; |
| --- | --- |

U.

tā ka ir nepieciešami vienoti mehānismi un salīdzināmi parametri, kā arī tiesību kolektīvo pārvaldītāju darbības jomu saskaņošana, lai tādējādi uzlabotu sadarbību starp tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem un ņemtu vērā informācijas sabiedrības attīstību;

| V. | tā kā ir vēlami jebkāda veida pasākumi, kas vērsti uz to, lai rosinātu konkurenci iekšējā tirgū un veicinātu Eiropas muzikālo darbu starptautisku izplatīšanu neatkarīgi no tā, kurš tiesību kolektīvais pārvaldītājs pārvalda autortiesības, paturot prātā, ka attieksmei pret ikvienu repertuāru jābūt vienlīdzīgai, neatkarīgi no tā, vai tas ir plaši pazīstams vai ne; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir vēlami jebkāda veida pasākumi, kas vērsti uz to, lai rosinātu konkurenci iekšējā tirgū un veicinātu Eiropas muzikālo darbu starptautisku izplatīšanu neatkarīgi no tā, kurš tiesību kolektīvais pārvaldītājs pārvalda autortiesības, paturot prātā, ka attieksmei pret ikvienu repertuāru jābūt vienlīdzīgai, neatkarīgi no tā, vai tas ir plaši pazīstams vai ne;

| W. | tā kā, lai gan ieteikumam ir jāattiecas tikai uz mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē, tā plašā formulējuma dēļ tas attiecas arī uz citiem tiešsaistes pakalpojumiem (piemēram, raidorganizāciju pakalpojumiem), kuros ietilpst arī mūzika no tādiem ierakstiem, bet kurus nelabvēlīgi ietekmētu ieteikuma radītā juridiskā nenoteiktība attiecībā uz to, kāds licencēšanas režīms ir piemērojams, un tā ka tehnoloģiskajiem risinājumiem, kas piemērojami iekšējā tirgū, ir jāveicina atvērtība un sadarbspēja, lai tādējādi aizsargātu patērētājus un tiesību īpašniekus; |
| --- | --- |

W.

tā kā, lai gan ieteikumam ir jāattiecas tikai uz mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē, tā plašā formulējuma dēļ tas attiecas arī uz citiem tiešsaistes pakalpojumiem (piemēram, raidorganizāciju pakalpojumiem), kuros ietilpst arī mūzika no tādiem ierakstiem, bet kurus nelabvēlīgi ietekmētu ieteikuma radītā juridiskā nenoteiktība attiecībā uz to, kāds licencēšanas režīms ir piemērojams, un tā ka tehnoloģiskajiem risinājumiem, kas piemērojami iekšējā tirgū, ir jāveicina atvērtība un sadarbspēja, lai tādējādi aizsargātu patērētājus un tiesību īpašniekus;

| X. | tā kā autortiesību un blakustiesību kolektīvās pārvaldības lielāka konkurence mūzikas industrijā var aizsargāt autoru stāvokli Eiropā (tostarp vietējos autorus un minoritāšu repertuāru) un veicināt kultūras daudzveidību Eiropā, ja vien šī konkurence ir taisnīga un pārredzama un notiek pareizos apstākļos; |
| --- | --- |

X.

tā kā autortiesību un blakustiesību kolektīvās pārvaldības lielāka konkurence mūzikas industrijā var aizsargāt autoru stāvokli Eiropā (tostarp vietējos autorus un minoritāšu repertuāru) un veicināt kultūras daudzveidību Eiropā, ja vien šī konkurence ir taisnīga un pārredzama un notiek pareizos apstākļos;

| Y. | tā ka Komisijai jāveic attiecīgo iniciatīvu novērtējums, lai nodrošinātu nepārtrauktu un plašu sabiedrības piekļuvi repertuāriem, tostarp vietējiem un nelieliem repertuāriem, atbilstīgi UNESCO Konvencijai par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, ņemot vērā digitālā laikmeta īpatnības, kā arī tiešo un netiešo ietekmi, kāda tām būs attiecībā uz autoru vispārējo stāvokli un kultūras daudzveidību, |
| --- | --- |

Y.

tā ka Komisijai jāveic attiecīgo iniciatīvu novērtējums, lai nodrošinātu nepārtrauktu un plašu sabiedrības piekļuvi repertuāriem, tostarp vietējiem un nelieliem repertuāriem, atbilstīgi UNESCO Konvencijai par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, ņemot vērā digitālā laikmeta īpatnības, kā arī tiešo un netiešo ietekmi, kāda tām būs attiecībā uz autoru vispārējo stāvokli un kultūras daudzveidību,

| 1. | aicina Komisiju precizēt, ka 2005. gada ieteikums attiecas tikai uz mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē un pēc iespējas ātrāk un pēc nopietnām apspriedēm ar ieinteresētajām pusēm iesniegt priekšlikumu par elastīgu pamatdirektīvu, ko Parlamentam un Padomei jāpieņem koplēmuma procedūras rezultātā, ar mērķi regulēt autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldību saistībā ar pārrobežu tiešsaistes mūzikas pakalpojumiem, ņemot vērā digitāla laikmeta īpatnības un aizsargājot Eiropas kultūras daudzveidību, kā arī nelielos tiesību īpašniekus un vietējo repertuāru, ievērojot vienādas attieksmes principu; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju precizēt, ka 2005. gada ieteikums attiecas tikai uz mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē un pēc iespējas ātrāk un pēc nopietnām apspriedēm ar ieinteresētajām pusēm iesniegt priekšlikumu par elastīgu pamatdirektīvu, ko Parlamentam un Padomei jāpieņem koplēmuma procedūras rezultātā, ar mērķi regulēt autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldību saistībā ar pārrobežu tiešsaistes mūzikas pakalpojumiem, ņemot vērā digitāla laikmeta īpatnības un aizsargājot Eiropas kultūras daudzveidību, kā arī nelielos tiesību īpašniekus un vietējo repertuāru, ievērojot vienādas attieksmes principu;

| 2. | uzsver, ka Komisijas konsultāciju ar ieinteresētajām pusēm pamatam jābūt pēc iespējas plašākam, diskusijā iekļaujot visas citas iespējas un neaprobežojoties tikai ar tām, kas izklāstītas ieteikumā un Komisijas 2005. gada 7. jūlija iekšēja darba dokumentā “Pētījums par Komisijas iniciatīvu attiecībā uz autortiesību pārrobežu kolektīvu pārvaldību”; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Komisijas konsultāciju ar ieinteresētajām pusēm pamatam jābūt pēc iespējas plašākam, diskusijā iekļaujot visas citas iespējas un neaprobežojoties tikai ar tām, kas izklāstītas ieteikumā un Komisijas 2005. gada 7. jūlija iekšēja darba dokumentā “Pētījums par Komisijas iniciatīvu attiecībā uz autortiesību pārrobežu kolektīvu pārvaldību”;

| 3. | saprot un atbalsta noteikumus attiecībā uz tiesību īpašniekiem sniegto iespēju izvēlēties tiesību kolektīvo pārvaldītāju, noteikt uzticēto tiešsaistes tiesību apjomu un to teritoriālo darbības jomu, kā arī tiesības atsaukt tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem piešķirtās tiesības vai nodot tās citiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem, un uzsver, cik svarīgi ir ņemt vērā tiesību kolektīvo pārvaldītāju sadarbības efektivitāti, lai aizsargātu mazāku un vietējo tiesību īpašnieku intereses un tādējādi nodrošinātu kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

3.

saprot un atbalsta noteikumus attiecībā uz tiesību īpašniekiem sniegto iespēju izvēlēties tiesību kolektīvo pārvaldītāju, noteikt uzticēto tiešsaistes tiesību apjomu un to teritoriālo darbības jomu, kā arī tiesības atsaukt tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem piešķirtās tiesības vai nodot tās citiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem, un uzsver, cik svarīgi ir ņemt vērā tiesību kolektīvo pārvaldītāju sadarbības efektivitāti, lai aizsargātu mazāku un vietējo tiesību īpašnieku intereses un tādējādi nodrošinātu kultūras daudzveidību;

| 4. | turklāt uzskata, ka autoru intereses un tādējādi arī kultūras daudzveidība Eiropā vislabāk tiks nodrošināta, ieviešot taisnīgu un pārredzamu konkurētspējīgu sistēmu, kura ļaus izvairīties no faktoriem, kas veicina autoru ienākumu samazināšanos; |
| --- | --- |

4.

turklāt uzskata, ka autoru intereses un tādējādi arī kultūras daudzveidība Eiropā vislabāk tiks nodrošināta, ieviešot taisnīgu un pārredzamu konkurētspējīgu sistēmu, kura ļaus izvairīties no faktoriem, kas veicina autoru ienākumu samazināšanos;

| 5. | aicina dalībvalstis un tiesību kolektīvos pārvaldītājus nodrošināt visu tiesību īpašnieku kategoriju taisnīgu pārstāvību tiesību kolektīvajā pārvaldībā un tādējādi viņu proporcionālu līdzdalību iekšējā lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis un tiesību kolektīvos pārvaldītājus nodrošināt visu tiesību īpašnieku kategoriju taisnīgu pārstāvību tiesību kolektīvajā pārvaldībā un tādējādi viņu proporcionālu līdzdalību iekšējā lēmumu pieņemšanas procesā;

| 6. | uzsver, ka ieteiktajai direktīvai nevajadzētu nekādā veidā nelabvēlīgi ietekmēt radošo uzņēmumu konkurētspēju, tiesību kolektīvo pārvaldītāju sniegto pakalpojumu efektivitāti vai lietotāju uzņēmumu, jo īpaši nelielo tiesību īpašnieku un lietotāju, konkurētspēju, un šai direktīvai vajadzētu:






  — | nodrošināt tiesību īpašniekiem augstu aizsardzības līmeni un vienlīdzīgu attieksmi, |
| --- | --- | --- |

6.

uzsver, ka ieteiktajai direktīvai nevajadzētu nekādā veidā nelabvēlīgi ietekmēt radošo uzņēmumu konkurētspēju, tiesību kolektīvo pārvaldītāju sniegto pakalpojumu efektivitāti vai lietotāju uzņēmumu, jo īpaši nelielo tiesību īpašnieku un lietotāju, konkurētspēju, un šai direktīvai vajadzētu:

—

nodrošināt tiesību īpašniekiem augstu aizsardzības līmeni un vienlīdzīgu attieksmi,

| — | nodrošināt, ka, Eiropas tiesiskā regulējuma vai acquis communautaire intelektuālā īpašuma tiesību jomā, tiesību normu ietekme uz visu tiesību īpašnieku kategoriju efektīvu aizsardzību ir reāla, ievērojama un atbilstoša, regulāri veicot to novērtēšanu un nepieciešamības gadījumā pārskatot, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka, Eiropas tiesiskā regulējuma vai acquis communautaire intelektuālā īpašuma tiesību jomā, tiesību normu ietekme uz visu tiesību īpašnieku kategoriju efektīvu aizsardzību ir reāla, ievērojama un atbilstoša, regulāri veicot to novērtēšanu un nepieciešamības gadījumā pārskatot,

| — | būt balstītai uz solidaritāti un adekvātu, taisnīgu līdzsvaru starp tiesību īpašniekiem tiesību kolektīvajā pārvaldē, |
| --- | --- |

—

būt balstītai uz solidaritāti un adekvātu, taisnīgu līdzsvaru starp tiesību īpašniekiem tiesību kolektīvajā pārvaldē,

| — | uzsvērt konfliktu risināšanas alternatīvas, lai tādējādi sniegtu visām iesaistītajām pusēm iespēju izvairīties no ilgiem un dārgiem tiesas procesiem, vienlaicīgi nodrošinot taisnīgu attieksmi pret īpašniekiem un lietotājiem, |
| --- | --- |

—

uzsvērt konfliktu risināšanas alternatīvas, lai tādējādi sniegtu visām iesaistītajām pusēm iespēju izvairīties no ilgiem un dārgiem tiesas procesiem, vienlaicīgi nodrošinot taisnīgu attieksmi pret īpašniekiem un lietotājiem,

| — | nodrošināt demokrātisku, pārredzamu un atbildīgu tiesību kolektīvo pārvaldītāju vadību, ieviešot minimālos standartus attiecībā uz organizatoriskajām struktūrām, pārredzamību, pārstāvību, autortiesību sadales noteikumiem, uzskaiti un tiesisko aizsardzību, |
| --- | --- |

—

nodrošināt demokrātisku, pārredzamu un atbildīgu tiesību kolektīvo pārvaldītāju vadību, ieviešot minimālos standartus attiecībā uz organizatoriskajām struktūrām, pārredzamību, pārstāvību, autortiesību sadales noteikumiem, uzskaiti un tiesisko aizsardzību,

| — | nodrošināt tiesību kolektīvajā pārvaldē visaptverošu pārredzamību, jo īpaši saistībā ar aprēķinu pamatu, administratīvajām izmaksām un piegādes struktūrām, un šim nolūkam nepieciešamības gadījumā paredzēt noteikumus tiesību kolektīvo pārvaldītāju regulēšanai un uzraudzībai, |
| --- | --- |

—

nodrošināt tiesību kolektīvajā pārvaldē visaptverošu pārredzamību, jo īpaši saistībā ar aprēķinu pamatu, administratīvajām izmaksām un piegādes struktūrām, un šim nolūkam nepieciešamības gadījumā paredzēt noteikumus tiesību kolektīvo pārvaldītāju regulēšanai un uzraudzībai,

| — | veicināt radošumu un kultūras daudzveidību, |
| --- | --- |

—

veicināt radošumu un kultūras daudzveidību,

| — | pieļaut tikai godīgu un regulētu konkurenci bez teritoriāliem ierobežojumiem, tomēr nosakot nepieciešamus un atbilstošus kvalitatīvus kritērijus attiecībā uz autortiesību kolektīvo pārvaldību un tiesību vērtības saglabāšanu, |
| --- | --- |

—

pieļaut tikai godīgu un regulētu konkurenci bez teritoriāliem ierobežojumiem, tomēr nosakot nepieciešamus un atbilstošus kvalitatīvus kritērijus attiecībā uz autortiesību kolektīvo pārvaldību un tiesību vērtības saglabāšanu,

| — | nepieļaut autoratlīdzību samazinošus faktorus, nodrošinot, ka licences lietotājiem tiek piešķirtas, pamatojoties uz tarifiem, ko piemēro valstī, kur ar autortiesībām aizsargāto darbu izmantos (tā sauktajā “galamērķa valstī”), un palīdzēt tiesību īpašniekiem panākt adekvātu autoratlīdzības līmeni, |
| --- | --- |

—

nepieļaut autoratlīdzību samazinošus faktorus, nodrošinot, ka licences lietotājiem tiek piešķirtas, pamatojoties uz tarifiem, ko piemēro valstī, kur ar autortiesībām aizsargāto darbu izmantos (tā sauktajā “galamērķa valstī”), un palīdzēt tiesību īpašniekiem panākt adekvātu autoratlīdzības līmeni,

| — | saglabāt tiesību kolektīvo pārvaldītāju kultūras un sociālo lomu, tajā pašā laikā nodrošinot, ka tie pārvalda tiesību īpašnieku līdzekļus un sniedz pakalpojumus tiesību lietotājiem un tiesību īpašniekiem tā, lai pēc iespējas vairāk garantētu viņu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

saglabāt tiesību kolektīvo pārvaldītāju kultūras un sociālo lomu, tajā pašā laikā nodrošinot, ka tie pārvalda tiesību īpašnieku līdzekļus un sniedz pakalpojumus tiesību lietotājiem un tiesību īpašniekiem tā, lai pēc iespējas vairāk garantētu viņu aizsardzību,

| — | efektivitātes nolūkos veicināt informācijas apmaiņu un ietvert prasību, saskaņā ar kuru komerclietotājiem un ražotājiem uz brīvas piekļuves pamata jāsniedz tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem tik pilnīga un precīza informācija, cik tas nepieciešams, lai tie varētu noteikt tiesību īpašniekus un atbilstoši pārvaldīt to tiesības, |
| --- | --- |

—

efektivitātes nolūkos veicināt informācijas apmaiņu un ietvert prasību, saskaņā ar kuru komerclietotājiem un ražotājiem uz brīvas piekļuves pamata jāsniedz tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem tik pilnīga un precīza informācija, cik tas nepieciešams, lai tie varētu noteikt tiesību īpašniekus un atbilstoši pārvaldīt to tiesības,

| — | nodrošināt lietotājiem augstu juridiskās noteiktības līmeni un saglabāt pasaules repertuāra pieejamību, izmantojot licences, kuras var izsniegt jebkurš tiesību kolektīvais pārvaldītājs Eiropas Savienībā, un sadarbspējīgas tehnoloģiskās platformas, |
| --- | --- |

—

nodrošināt lietotājiem augstu juridiskās noteiktības līmeni un saglabāt pasaules repertuāra pieejamību, izmantojot licences, kuras var izsniegt jebkurš tiesību kolektīvais pārvaldītājs Eiropas Savienībā, un sadarbspējīgas tehnoloģiskās platformas,

| — | ņemt vērā lietotāju un tirgus intereses un jo īpaši nodrošināt, ka mazie un vidējie lietotāji ir tiesiski pietiekami aizsargāti un ka konfliktu gadījumā ir pieejami efektīvi un nedārgi strīdu izšķiršanas mehānismi, kas nerada lietotājiem nesaprātīgas tiesas izmaksas, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā lietotāju un tirgus intereses un jo īpaši nodrošināt, ka mazie un vidējie lietotāji ir tiesiski pietiekami aizsargāti un ka konfliktu gadījumā ir pieejami efektīvi un nedārgi strīdu izšķiršanas mehānismi, kas nerada lietotājiem nesaprātīgas tiesas izmaksas,

| — | veicināt tiesību īpašnieku spējas izstrādāt tādu kolektīvās licencēšanas veidu jaunu paaudzi attiecībā uz mūzikas izmantošanu tiešsaistē visā ES, kas būtu vairāk piemēroti tiešsaistes videi, pamatojoties uz savstarpējiem līgumiem un autoratlīdzības savstarpēju iekasēšanu, tajā pašā laikā nodrošinot, ka tiesību īpašnieki ļaunprātīgi neizmanto savu stāvokli, lai kavētu tādu kolektīvo licencēšanu saistībā ar pasaules repertuāru, kuras pamatā būtu pilna apjoma apkalpošanas sistēma, |
| --- | --- |

—

veicināt tiesību īpašnieku spējas izstrādāt tādu kolektīvās licencēšanas veidu jaunu paaudzi attiecībā uz mūzikas izmantošanu tiešsaistē visā ES, kas būtu vairāk piemēroti tiešsaistes videi, pamatojoties uz savstarpējiem līgumiem un autoratlīdzības savstarpēju iekasēšanu, tajā pašā laikā nodrošinot, ka tiesību īpašnieki ļaunprātīgi neizmanto savu stāvokli, lai kavētu tādu kolektīvo licencēšanu saistībā ar pasaules repertuāru, kuras pamatā būtu pilna apjoma apkalpošanas sistēma,

| — | veicināt to, ka tirgū vairāk izmanto tādus atvērtus, sadarspējīgus tehnoloģiskus pasākumus un platformas, kas spēj aizsargāt tiesību īpašniekus, tajā pašā laikā ļaujot patērētājiem normāli izmantot likumīgi iegādāto sastāvu un izstrādājot jaunus komercdarbības modeļus informācijas sabiedrībai, |
| --- | --- |

—

veicināt to, ka tirgū vairāk izmanto tādus atvērtus, sadarspējīgus tehnoloģiskus pasākumus un platformas, kas spēj aizsargāt tiesību īpašniekus, tajā pašā laikā ļaujot patērētājiem normāli izmantot likumīgi iegādāto sastāvu un izstrādājot jaunus komercdarbības modeļus informācijas sabiedrībai,

| — | atbilstoši apmierināt turpmāko nepieciešamību pēc pilnveidota tiešsaistes tirgus, kas neapdraudētu godīgu konkurenci un kultūras daudzveidību, vai arī mūzikas vērtību, |
| --- | --- |

—

atbilstoši apmierināt turpmāko nepieciešamību pēc pilnveidota tiešsaistes tirgus, kas neapdraudētu godīgu konkurenci un kultūras daudzveidību, vai arī mūzikas vērtību,

| — | ņemt vērā tiešsaistes mūzikas likumīgo pakalpojumu dažādās formas un izveidot īpašus noteikumus, lai veicinātu to attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā tiešsaistes mūzikas likumīgo pakalpojumu dažādās formas un izveidot īpašus noteikumus, lai veicinātu to attīstību,

| — | nodrošināt licencēšanas sistēmu efektivitāti un saskaņotību (piemēram, ļaujot raidorganizācijām iegādāties tiesības saskaņā ar tās dalībvalsts likumdošanu autortiesību jomā, kurā attiecīgā programma tiek radīta) un vienkāršot pašreizējo kolektīvo līgumu paplašināšanu, iekļaujot esošā satura interaktīvu izplatīšanu tiešsaistē (piemēram, lejupraidīšanu (podcasting)), |
| --- | --- |

—

nodrošināt licencēšanas sistēmu efektivitāti un saskaņotību (piemēram, ļaujot raidorganizācijām iegādāties tiesības saskaņā ar tās dalībvalsts likumdošanu autortiesību jomā, kurā attiecīgā programma tiek radīta) un vienkāršot pašreizējo kolektīvo līgumu paplašināšanu, iekļaujot esošā satura interaktīvu izplatīšanu tiešsaistē (piemēram, lejupraidīšanu (podcasting)),

| — | nepieļaut tirgus ietekmes un repertuāru pārlieku centralizāciju, nodrošinot, ka lielākie tiesību īpašnieki nepiešķir ekskluzīvas pilnvaras vienam vai nedaudziem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem, tādējādi garantējot, ka licenču piešķiršanas lietotājiem nolūkos pasaules repertuārs ir pieejams visiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem, |
| --- | --- |

—

nepieļaut tirgus ietekmes un repertuāru pārlieku centralizāciju, nodrošinot, ka lielākie tiesību īpašnieki nepiešķir ekskluzīvas pilnvaras vienam vai nedaudziem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem, tādējādi garantējot, ka licenču piešķiršanas lietotājiem nolūkos pasaules repertuārs ir pieejams visiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem,

| — | ļaut lietotājiem iegūt pasaules repertuāru nosedzošas visas Eiropas licences no jebkura tiesību kolektīvā pārvaldītāja, |
| --- | --- |

—

ļaut lietotājiem iegūt pasaules repertuāru nosedzošas visas Eiropas licences no jebkura tiesību kolektīvā pārvaldītāja,

| — | saglabāt sistēmu, kad tiesību kolektīvie pārvaldītāji savstarpēji iekasē autoratlīdzību to locekļiem, |
| --- | --- |

—

saglabāt sistēmu, kad tiesību kolektīvie pārvaldītāji savstarpēji iekasē autoratlīdzību to locekļiem,

| — | ieviest konkurenci, kuras pamatā būtu to pakalpojumu, ko var piedāvāt tiesību kolektīvie pārvaldītāji, efektivitāte un kvalitāte, nevis tiesību īpašniekiem nodrošinātā atlīdzība; |
| --- | --- |

—

ieviest konkurenci, kuras pamatā būtu to pakalpojumu, ko var piedāvāt tiesību kolektīvie pārvaldītāji, efektivitāte un kvalitāte, nevis tiesību īpašniekiem nodrošinātā atlīdzība;

| 7. | turklāt uzskata, ka, lai nodrošinātu pilnīgu un neierobežotu savstarpīguma sistēmas darbību, kā rezultātā labumu gūtu visi tiesību īpašnieki, ir būtiski svarīgi aizliegt jebkāda veida ekskluzīvas pilnvaras starp nozīmīgākajiem tiesību īpašniekiem un tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem attiecībā uz autoratlīdzības tiešu iekasēšanu visās dalībvalstīs, jo tas izraisītu strauju valsts līmeņa tiesību kolektīvo pārvaldītāju izzušanu un negatīvi ietekmētu minoritāšu repertuāru stāvokli, kā arī mazinātu kultūras daudzveidību Eiropā; |
| --- | --- |

7.

turklāt uzskata, ka, lai nodrošinātu pilnīgu un neierobežotu savstarpīguma sistēmas darbību, kā rezultātā labumu gūtu visi tiesību īpašnieki, ir būtiski svarīgi aizliegt jebkāda veida ekskluzīvas pilnvaras starp nozīmīgākajiem tiesību īpašniekiem un tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem attiecībā uz autoratlīdzības tiešu iekasēšanu visās dalībvalstīs, jo tas izraisītu strauju valsts līmeņa tiesību kolektīvo pārvaldītāju izzušanu un negatīvi ietekmētu minoritāšu repertuāru stāvokli, kā arī mazinātu kultūras daudzveidību Eiropā;

| 8. | atbalsta ideju, ka ikvienam tiesību kolektīvajam pārvaldītājam jābūt tiesīgam brīvi piešķirt komerclietotājiem Eiropas un daudzrepertuāra licences izmantošanai tiešsaistē (tostarp izmantošanai mobilajā telefonijā), pamatojoties uz taisnīgiem noteikumiem, par kuriem vienošanās panākta katrā atsevišķā gadījumā, un nediskriminējot lietotājus; aicina Komisiju novērtēt vispārēju licenču piešķiršanas pakalpojumiem tiešsaistē ietekmi, kā arī sekas attiecībā uz autoru ekonomisko un sociālo stāvokli; |
| --- | --- |

8.

atbalsta ideju, ka ikvienam tiesību kolektīvajam pārvaldītājam jābūt tiesīgam brīvi piešķirt komerclietotājiem Eiropas un daudzrepertuāra licences izmantošanai tiešsaistē (tostarp izmantošanai mobilajā telefonijā), pamatojoties uz taisnīgiem noteikumiem, par kuriem vienošanās panākta katrā atsevišķā gadījumā, un nediskriminējot lietotājus; aicina Komisiju novērtēt vispārēju licenču piešķiršanas pakalpojumiem tiešsaistē ietekmi, kā arī sekas attiecībā uz autoru ekonomisko un sociālo stāvokli;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 276, 21.10.2005., 54. lpp.

(2)  OV L 376, 27.12.2006., 28. lpp.

(3)  OV L 248, 6.10.1993., 15. lpp.

(4)  OV L 372, 27.12.2006., 12. lpp.

(5)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

(6)  OV C 67 E, 17.3.2004., 293. lpp.

(7)  OV C 92 E, 16.4.2004., 425. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0301.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0324.

---

Trešdiena, 2007. gada 14. marts

| 13.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 301/70 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 301/70

---

PROTOKOLS

(2007/C 301 E/03)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Hans-Gert PÖTTERING

Priekšsēdētājs

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.00.

2.   Nopēlums deputātam

Sēdes vadītājs darīja zināmu, ka, pamatojoties uz Reglamenta 9. pantu un 147. panta 3. punktu, ir uzsākta procedūra pret Maciej Marian Giertych un ka pēc šī deputāta uzklausīšanas vakardien ģenerālsekretāra klātbūtnē sēdes vadītājs ir izteicis viņam nopēlumu par to, ka, izmantojot Eiropas Parlamenta logotipu, ir publicēta ksenofoba satura brošūra, ko Prezidijs nosodījis jau 2007. gada 1. martā.

Turpinājumā sēdes vadītājs nolasīja daļu vēstules teksta, kuru viņš ir nosūtījis minētajam deputātam, un norādīja, ka par šo gadījumu ir sniedzis paziņojumu Prezidijam, politisko grupu priekšsēdētājiem, kā arī struktūrvienībām, kuru loceklis ir minētais deputāts, tai skaitā AFET komitejai un delegācijai attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm.

3.   Berlīnes deklarācija (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Berlīnes deklarācija.

Priekšsēdētājs, vispirms norādījis, ka Priekšsēdētāju konference ir viņu pilnvarojusi pārstāvēt Parlamentu sarunās par Berlīnes deklarāciju, atklāja debates, īpaši uzsverot deklarācijas nozīmi Eiropas nākotnei.

Frank-Walter Steinmeier (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Jo Leinen (AFCO komitejas priekšsēdētājs), Joseph Daul PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā, Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Nigel Farage IND/DEM grupas vārdā, Bruno Gollnisch ITS grupas vārdā, Roger Helmer, pie grupām nepiederošs deputāts, Proinsias De Rossa par iepriekšējo runātāju uzstāšanos, Frank-Walter Steinmeier un Margot Wallström.

Debates tika slēgtas.

4.   Eiropadome (2007. gada 8. un 9. marts) (debates)

Eiropadomes ziņojums un Komisijas paziņojums: Eiropadome (2007. gada 8. un 9. marts).

Frank-Walter Steinmeier (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) iepazīstināja ar ziņojumu. Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Marianne Thyssen PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā, Michał Tomasz Kamiński UEN grupas vārdā, Monica Frassoni Verts/ALE grupas vārdā, Gabriele Zimmer GUE/NGL grupas vārdā, Nils Lundgren IND/DEM grupas vārdā, Andreas Mölzer ITS grupas vārdā, Jim Allister, pie grupām nepiederošs deputāts, Werner Langen, Linda McAvan, Karin Riis-Jørgensen, Guntars Krasts, Claude Turmes, Umberto Guidoni, Johannes Blokland, Timothy Kirkhope, Poul Nyrup Rasmussen, Chris Davies, Mario Borghezio, Ian Hudghton, Vladimír Remek, Georgios Karatzaferis, Antonio Tajani, Harlem Désir, Bronisław Geremek, Zbigniew Zaleski, Gianni Pittella, Anneli Jäätteenmäki, Markus Ferber, Adrian Severin, Elizabeth Lynne, Othmar Karas, Riitta Myller, Françoise Grossetête, Marek Siwiec, Malcolm Harbour, Marianne Mikko, Josef Zieleniec, Frank-Walter Steinmeier un Günter Verheugen.

Debates tika slēgtas.

5.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

5.1.   Kopienas statistika par migrāciju un starptautisko aizsardzību ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (COM(2005)0375 — C6-0279/2005 — 2005/0156(COD)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Ewa Klamt (A6-0004/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Ewa Klamt (referente) sniedza paziņojumu saskaņā ar Reglamenta 131. panta 4. punktu.

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2007)0065).

*

- *

Uzstājās Geoffrey Van Orden par situāciju Zimbabvē.

5.2.   Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un skaitliskais sastāvs (balsošana)

Lēmuma priekšlikums, ko saskaņā ar Reglamenta 188. pantu iesniedza Joseph Daul PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Brian Crowley UEN grupas vārdā, Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Jens-Peter Bonde IND/DEM grupas vārdā un Bruno Gollnisch ITS grupas vārdā, par parlamentu sadarbības delegāciju skaitu un sastāvu (B6-0100/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0066).

5.3.   Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (COM(2005)0579 — C6-0403/2005 — 2005/0228(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2007)0067).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2007)0067).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Jörg Leichtfried (referents) sniedza tehnisku precizējumu grozījumam Nr. 10; |
| --- | --- |

—

Jörg Leichtfried (referents) sniedza tehnisku precizējumu grozījumam Nr. 10;

| — | Jaromír Kohlíček ierosināja mutisku grozījumu II pielikumam, un šo grozījumu iekļāva. |
| --- | --- |

—

Jaromír Kohlíček ierosināja mutisku grozījumu II pielikumam, un šo grozījumu iekļāva.

5.4.   Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par tādas gaļas tirdzniecību, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus (COM(2006)0487 — C6-0330/2006 — 2006/0162(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referente: Bernadette Bourzai (A6-0006/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2007)0063).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2007)0068).

5.5.   ILO 2006. gada konsolidētās Konvencijas par darbu jūrniecībā ratifikācija * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2006. gada konsolidēto Konvenciju par darbu jūrniecībā (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referente: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2007)0069).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2007)0069).

5.6.   Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā (balsošana)

Ziņojums par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (2006/2134(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0070).

5.7.   Gaisa satiksmes nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0077/2007

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0071).

5.8.   Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007 un B6-0095/2007.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0078/2007

(aizstāj B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007 un B6-0095/2007)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis un Bogdan Klich PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis un Bogdan Klich PPE-DE grupas vārdā,

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes un Achille Occhetto PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes un Achille Occhetto PSE grupas vārdā,

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā,

| — | Ģirts Valdis Kristovskis, Ryszard Czarnecki un Hanna Foltyn-Kubicka UEN grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis, Ryszard Czarnecki un Hanna Foltyn-Kubicka UEN grupas vārdā,

| — | Angelika Beer, Jill Evans un Caroline Lucas Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Angelika Beer, Jill Evans un Caroline Lucas Verts/ALE grupas vārdā,

| — | André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen un Jens Holm GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen un Jens Holm GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2007)0072).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Monica Frassoni Verts/ALE grupas vārdā pieprasīja par 1. punkta 2. daļu un 9. punktu balsot pēc saraksta (sēdes vadītājs konstatēja, ka pret šo pieprasījumu nav iebildumu), |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni Verts/ALE grupas vārdā pieprasīja par 1. punkta 2. daļu un 9. punktu balsot pēc saraksta (sēdes vadītājs konstatēja, ka pret šo pieprasījumu nav iebildumu),

| — | Vytautas Landsbergis ierosināja mutisku grozījumu 2. punktam, un šo grozījumu iekļāva. |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis ierosināja mutisku grozījumu 2. punktam, un šo grozījumu iekļāva.

6.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

| — | Jörg Leichtfried ziņojums — A6-0023/2007: Hubert Pirker. |
| --- | --- |

—

Jörg Leichtfried ziņojums — A6-0023/2007: Hubert Pirker.

| — | Joel Hasse Ferreira ziņojums — A6-0057/2007: Zita Pleštinská un Andreas Mölzer. |
| --- | --- |

—

Joel Hasse Ferreira ziņojums — A6-0057/2007: Zita Pleštinská un Andreas Mölzer.

| — | Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu gaisa satiksmes nolīgums (B6-0077/2007): Robert Evans. |
| --- | --- |

—

Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu gaisa satiksmes nolīgums (B6-0077/2007): Robert Evans.

| — | Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās (RC B6-0078/2007): Hubert Pirker. |
| --- | --- |

—

Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās (RC B6-0078/2007): Hubert Pirker.

7.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi un nodomi balsot ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu un nodomu balsot saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt Oficiālajā Vēstnesī.

2007. gada 13. marta balsojumi

| — | Luisa Morgantini un Małgorzata Handzlik norādīja, ka nav piedalījušās divos balsojumos par Neil Parish ziņojumiem (A6-0038/2007 un A6-0051/2007). |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini un Małgorzata Handzlik norādīja, ka nav piedalījušās divos balsojumos par Neil Parish ziņojumiem (A6-0038/2007 un A6-0051/2007).

| — | Catherine Stihler un Werner Langen vērsa uzmanību uz to, ka divos balsojumos par Neil Parish ziņojumiem (A6-0038/2007 un A6-0051/2007) viņu balsošanas iekārtas nedarbojās. |
| --- | --- |

—

Catherine Stihler un Werner Langen vērsa uzmanību uz to, ka divos balsojumos par Neil Parish ziņojumiem (A6-0038/2007 un A6-0051/2007) viņu balsošanas iekārtas nedarbojās.

| — | Evgeni Kirilov norādīja, ka ir piedalījies balsošanā, bet viņa vārds nav minēts balsošanas pielikumā “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta”. |
| --- | --- |

—

Evgeni Kirilov norādīja, ka ir piedalījies balsošanā, bet viņa vārds nav minēts balsošanas pielikumā “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta”.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.10 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Mechtild ROTHE

Priekšsēdētāja vietniece

8.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

9.   ES un Vidusjūras reģiona valstu attiecības — Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: ES un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas (APEM) konference Tunisijā.

Ziņojums par Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi (2006/2173(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Kader Arif (A6-0468/2006).

Gernot Erler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Peter Mandelson (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Kader Arif iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Antonio Tajani (AFET komitejas atzinuma sagatavotājs), Jean-Claude Fruteau (AGRI komitejas atzinuma sagatavotājs), Vito Bonsignore PPE-DE grupas vārdā, Pasqualina Napoletano PSE grupas vārdā, Philippe Morillon ALDE grupas vārdā, Adriana Poli Bortone UEN grupas vārdā, Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā, Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, Derek Roland Clark IND/DEM grupas vārdā, Philip Claeys ITS grupas vārdā, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Carlos Carnero González, Gianluca Susta, Tokia Saïfi, Jamila Madeira, Ignasi Guardans Cambó, Edward McMillan-Scott, Béatrice Patrie un Francisco José Millán Mon.

SĒDI VADA: Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Panagiotis Beglitis, Simon Busuttil, John Attard-Montalto, Gernot Erler un Peter Mandelson.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Bruno Gollnisch, Philip Claeys un Petre Popeangă ITS grupas vārdā — par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0041/2007); |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch, Philip Claeys un Petre Popeangă ITS grupas vārdā — par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0041/2007);

| — | Philippe Morillon, Thierry Cornillet un Marco Cappato ALDE grupas vārdā — par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0080/2007); |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon, Thierry Cornillet un Marco Cappato ALDE grupas vārdā — par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0080/2007);

| — | Hélène Flautre, David Hammerstein Mintz, Raül Romeva i Rueda un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā — par Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0084/2007); |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, David Hammerstein Mintz, Raül Romeva i Rueda un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā — par Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0084/2007);

| — | Roberta Angelilli, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella un Marek Aleksander Czarnecki UEN grupas vārdā — par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0090/2007); |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella un Marek Aleksander Czarnecki UEN grupas vārdā — par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0090/2007);

| — | Luisa Morgantini un Kyriacos Triantaphyllides GUE/NGL grupas vārdā — par Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0092/2007); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini un Kyriacos Triantaphyllides GUE/NGL grupas vārdā — par Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0092/2007);

| — | Vito Bonsignore, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Tokia Saïfi un Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā — par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0094/2007); |
| --- | --- |

—

Vito Bonsignore, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Tokia Saïfi un Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā — par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0094/2007);

| — | Pasqualina Napoletano un Carlos Carnero González PSE grupas vārdā — par Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0096/2007). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Carlos Carnero González PSE grupas vārdā — par Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām (B6-0096/2007).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 5.4. punkts un 2007. gada 15. marta protokola 5.5. punkts.

10.   Bosnija un Hercegovina (debates)

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par Bosniju un Hercegovinu (2006/2290(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referente: Doris Pack (A6-0030/2007).

Doris Pack iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Gernot Erler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Olli Rehn (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Alojz Peterle PPE-DE grupas vārdā, Libor Rouček PSE grupas vārdā, Philippe Morillon ALDE grupas vārdā, Ryszard Czarnecki UEN grupas vārdā, Gisela Kallenbach Verts/ALE grupas vārdā, Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Bernd Posselt, Hannes Swoboda, Jelko Kacin, Bernd Posselt par uzstāšanās laika ievērošanu, Bogusław Rogalski, Roberta Alma Anastase, Justas Vincas Paleckis, Alexander Lambsdorff, Brian Crowley, Csaba Sándor Tabajdi, Dimitar Stoyanov ITS grupas vārdā un Olli Rehn.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 5.6. punkts.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

11.   Eiropas aeronautikas nākotne (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Eiropas aeronautikas nākotne.

Peter Hintze (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Christine De Veyrac PPE-DE grupas vārdā, Matthias Groote PSE grupas vārdā, Anne Laperrouze ALDE grupas vārdā, Gérard Onesta Verts/ALE grupas vārdā, Jacky Henin GUE/NGL grupas vārdā, Paul Marie Coûteaux IND/DEM grupas vārdā, Gunnar Hökmark, Karin Jöns, Gabriele Zimmer, Kader Arif, Inés Ayala Sender, Peter Hintze un Günter Verheugen.

Debates tika slēgtas.

12.   Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Padomei (B6-0012/2007).

Jautājums Nr. 1 (Laima Liucija Andrikienė): ES Konstitūcijas turpmāka ratifikācija.

Gernot Erler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Laima Liucija Andrikienė, Philip Bushill-Matthews un Danutė Budreikaitė.

Jautājums Nr. 2 (Claude Moraes): Saistībā ar Pamatlēmumu par rasisma un ksenofobijas apkarošanu veiktie pasākumi.

Gernot Erler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Emine Bozkurt (aizstājot autoru), Jörg Leichtfried un Laima Liucija Andrikienė.

Jautājums Nr. 3 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Vecuma ierobežojums attiecībā uz vardarbīgu elektronisko spēļu pieejamību.

Gernot Erler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Marie Panayotopoulos-Cassiotou un Inger Segelström.

Uzstājās Marie Panayotopoulos-Cassiotou par šī jautājuma virsraksta tulkojumu.

Gernot Erler atbildēja uz papildjautājumu, ko uzdeva Paul Rübig.

Jautājums Nr. 4 (Sarah Ludford): Korupcijas apkarošana.

Gernot Erler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Chris Davies (aizstājot autoru) un Justas Vincas Paleckis.

Jautājums Nr. 5 (Glenis Willmott): Eiropas manifests cīņai pret dzemdes vēzi.

Gernot Erler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Glenis Willmott.

Jautājums Nr. 6 (Bernd Posselt): Pievienošanās sarunas ar Horvātiju.

Gernot Erler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bernd Posselt, Reinhard Rack un Justas Vincas Paleckis.

Jautājums Nr. 7 (Sajjad Karim): Situācija Zimbabvē.

Jautājums Nr. 8 (Eoin Ryan): ES attiecības ar Zimbabvi.

Gernot Erler atbildēja uz šiem jautājumiem, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Fiona Hall (aizstājot autoru), Brian Crowley (aizstājot autoru) un Jim Allister.

Jautājums Nr. 9 (Dimitrios Papadimoulis): Turcijas Kriminālkodeksa 301. pants.

Gernot Erler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Kyriacos Triantaphyllides (aizstājot autoru) un Panagiotis Beglitis.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).

Padomei atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.05 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

13.   Parlamentu sadarbības delegāciju locekļu saraksts (Priekšsēdētāju konferences priekšlikums)

Sēdes vadītājs darīja zināmu, ka ir saņēmis Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu deputātu iecelšanai šādās parlamentu sadarbības delegācijās: Delegācija attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm, Delegācija attiecībām ar Indiju un Delegācija attiecībām ar Afganistānu.

Balsojums: ceturtdien, 15.3.2007. plkst. 12.00.

Grozījumu iesniegšanas termiņš: ceturtdien, 15.3.2007. plkst.10.00.

14.   C hepatīts (rakstiska deklarācija)

Rakstisko deklarāciju 87/2006 par C hepatītu, kuru iesniedza Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries, Thomas Ulmer, parakstīja Parlamenta deputātu vairākums. Tādējādi saskaņā ar Reglamenta 116. panta 4. punktu to nosūtīs adresātiem un, norādot parakstītāju vārdus, publicēs 2007. gada 29. marta sēdes protokolam pievienotajā pieņemto tekstu apkopojumā.

15.   ES tirdzniecības politikas instrumentu reforma (debates)

Mutisks jautājums (O-0002/2007), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā Komisijai: Komisijas Zaļā grāmata un ES tirdzniecības politikas instrumentu iespējamās reformas sabiedriskā apspriešana (B6-0009/2007).

Ignasi Guardans Cambó (aizstājot autoru) izvērsa mutisko jautājumu.

Peter Mandelson (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Christofer Fjellner PPE-DE grupas vārdā, David Martin PSE grupas vārdā, Gianluca Susta ALDE grupas vārdā, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk UEN grupas vārdā, Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā, Béla Glattfelder, Kader Arif, Leopold Józef Rutowicz, Daniel Caspary, Panagiotis Beglitis, Danutė Budreikaitė, Francisco Assis, Benoît Hamon un Peter Mandelson.

Debates tika slēgtas.

16.   Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija (debates)

Ziņojums par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija (2005/2169(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007).

Johannes Voggenhuber iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Peter Mandelson (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Riccardo Ventre (AFCO komitejas atzinuma sagatavotājs), Kinga Gál PPE-DE grupas vārdā, Claudio Fava PSE grupas vārdā, Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā, Sylvia-Yvonne Kaufmann GUE/NGL grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Daniel Hannan, Ignasi Guardans Cambó, Giusto Catania, Maria da Assunção Esteves un Paul Rübig.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 5.7. punkts.

17.   Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm — Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu (debates)

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālamerikas valstīm, no otras puses (2006/2222(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007).

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2006/2221(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007).

Luis Yañez-Barnuevo García iepazīstināja ar ziņojumu.

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

Willy Meyer Pleite iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Peter Mandelson (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Miguel Angel Martínez Martínez (DEVE komitejas atzinuma sagatavotājs), Małgorzata Handzlik (INTA komitejas atzinuma sagatavotāja), Gianluca Susta (INTA komitejas atzinuma sagatavotājs), José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE grupas vārdā, Raimon Obiols i Germà PSE grupas vārdā, Leopold Józef Rutowicz UEN grupas vārdā, Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā, Jens Holm GUE/NGL grupas vārdā, Gerard Batten IND/DEM grupas vārdā, Marcello Vernola, Józef Pinior, Ryszard Czarnecki, Willy Meyer Pleite un Bogusław Sonik.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 5.8. punkts un 2007. gada 15. marta protokola 5.9. punkts.

18.   Bezvēsts pazudušie Kiprā (debates)

Komisijas paziņojums: Bezvēsts pazudušie Kiprā.

Sēdes vadītājs sveica ANO komitejas jautājumos par bezvēsts pazudušajiem Kiprā priekšsēdētāju Christophe Girod, kā arī minētās komitejas locekļus Elias Georgiadis un Gülden Plümer Küçük, kuri bija ieņēmuši vietu oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā.

Peter Mandelson (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Panayiotis Demetriou PPE-DE grupas vārdā, Panagiotis Beglitis PSE grupas vārdā, Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā, Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, Kyriacos Triantaphyllides GUE/NGL grupas vārdā, Françoise Grossetête, Marios Matsakis un Karin Resetarits.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Panayiotis Demetriou PPE-DE grupas vārdā, Mechtild Rothe PSE grupas vārdā, Ignasi Guardans Cambó un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, Seán Ó Neachtain UEN grupas vārdā, Joost Lagendijk, Monica Frassoni un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, Sylvia-Yvonne Kaufmann GUE/NGL grupas vārdā un Jens-Peter Bonde IND/DEM grupas vārdā — par bezvēsts pazudušajiem Kiprā (B6-0118/2007). |
| --- | --- |

—

Panayiotis Demetriou PPE-DE grupas vārdā, Mechtild Rothe PSE grupas vārdā, Ignasi Guardans Cambó un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, Seán Ó Neachtain UEN grupas vārdā, Joost Lagendijk, Monica Frassoni un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, Sylvia-Yvonne Kaufmann GUE/NGL grupas vārdā un Jens-Peter Bonde IND/DEM grupas vārdā — par bezvēsts pazudušajiem Kiprā (B6-0118/2007).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 5.10. punkts.

19.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 385.050/OJJE).

20.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.40.

Harald Rømer

ģenerālsekretārs

Adam Bielan

priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Baco, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Husmenova, Hutchinson, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Moisuc, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vălean, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vigenin, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Kopienas statistika par migrāciju un starptautisko aizsardzību ***I

Ziņojums: Ewa KLAMT (A6-0004/2007)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| viens balsojums | PS | + | 544, 19, 56 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

viens balsojums

PS

+

544, 19, 56

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

2.   Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un sastāvs

Lēmuma priekšlikums: B6-0100/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lēmuma priekšlikums B6-0100/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, ITS) |
| Balsojums: lēmuma priekšlikums (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Lēmuma priekšlikums B6-0100/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, ITS)

Balsojums: lēmuma priekšlikums (kopumā)

+

3.   Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***I

Ziņojums: Jörg LEICHTFRIED (A6-0023/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 2-9
  11-14
  16
  18-19
  23-26
  28-29 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 1 | komiteja | ats. | + | |
| 15 | komiteja | ats./EB | + | 432, 236, 8 |
| 17 | komiteja | ats./EB | + | 358, 321, 9 |
| 20 | komiteja | ats. | + | |
| 21 | komiteja | ats. | + | |
| 22 | komiteja | ats. | + | |
| 27 | komiteja | ats. | + | |
| 2. pants, 3. §, aiz d) apakšpunkta | 33 | COTTIGNY u. c. | | - | |
| 3. pants, j) apakšpunkts, ii) daļa | 30 | PPE-DE | | + | |
| 6.b pants, 4. § | 34 | COTTIGNY u. c. | | - | |
| 10 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | grozīts mutiski |
| 2/EB | + | 333, 331, 24 |
| II pielikums, e) punkts, vii) daļa (jauna) | | KOHLÍČEK | | + | mutisks grozījums |
| IV pielikums,
  6.b punkts | 31 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

2-9

11-14

16

18-19

23-26

28-29

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

1

komiteja

ats.

+

15

komiteja

ats./EB

+

432, 236, 8

17

komiteja

ats./EB

+

358, 321, 9

20

komiteja

ats.

+

21

komiteja

ats.

+

22

komiteja

ats.

+

27

komiteja

ats.

+

2. pants, 3. §, aiz d) apakšpunkta

33

COTTIGNY u. c.

-

3. pants, j) apakšpunkts, ii) daļa

30

PPE-DE

+

6.b pants, 4. §

34

COTTIGNY u. c.

-

10

komiteja

bd

1

+

grozīts mutiski

2/EB

+

333, 331, 24

II pielikums, e) punkts, vii) daļa (jauna)

KOHLÍČEK

+

mutisks grozījums

IV pielikums,

6.b punkts

31

GUE/NGL

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumu Nr. 32 atcēla.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: groz. Nr. 1, 20, 21, 27

PPE-DE: groz. Nr. 1, 15, 17, 22

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

Groz. Nr. 10

1. daļa:“Apkalpes locekļi (..) (ES OPS)”

2. daļa:“pēc dalībvalstis ieskatiem (..) vai apmācības organizācijas”

Dažādi

Jörg Leichtfried (referents) sniedza tehnisku precizējumu grozījumam Nr. 10:

4. Tiem, kas ir iesaistīti komercekspluatācijā, jābūt apliecībai, kā sākotnēji minēts OPS 1.1005 III pielikuma O apakšdaļas d) punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1899/2006 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (ES OPS); pēc dalībvalsts ieskatiem tādu apliecību var izsniegt apstiprināti ekspluatanti vai apmācības organizācijas.

Jaromír Kohlíček ierosināja mutisku grozījumu II pielikuma e) punktam:

vii) daļa (jauna) 600 kg īpaši viegliem gaisa kuģiem nekomerciālai darbībai;

4.   Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus *

Ziņojums: Bernadette BOURZAI (A6-0006/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-7
  9
  11
  13-25 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 8 | komiteja | ats. | + | |
| 12 | komiteja | ats./EB | + | 381, 306, 9 |
| 3. pants | 10 | komiteja | | + | |
| 26 | ALDE | | - | |
| 27 | ALDE | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-7

9

11

13-25

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

8

komiteja

ats.

+

12

komiteja

ats./EB

+

381, 306, 9

3. pants

10

komiteja

+

26

ALDE

-

27

ALDE

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: groz. Nr. 8 un 12

5.   ILO 2006. gada konsolidētās Konvencijas par darbu jūrniecībā ratifikācija *

Ziņojums: Mary Lou McDONALD (A6-0019/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-3 | komiteja | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-3

komiteja

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

6.   Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā

Ziņojums: Joel HASSE FERREIRA (A6-0057/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 1. § | 3 | GUE/NGL | | - | |
| 5. § | 4 | GUE/NGL | | - | |
| 6. § | 5 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 7. § | 9 | GUE/NGL | | - | |
| 9. § | 1 | Verts/ALE | | - | |
| 10. § | 6 | GUE/NGL | | - | |
| 13. § | 7 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 16. § | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 4. atsauce | § | sākotnējais teksts | PS | + | 572, 97, 34 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 1. §

3

GUE/NGL

-

5. §

4

GUE/NGL

-

6. §

5

GUE/NGL

-

Aiz 7. §

9

GUE/NGL

-

9. §

1

Verts/ALE

-

10. §

6

GUE/NGL

-

13. §

7

GUE/NGL

-

Aiz 16. §

2

Verts/ALE

-

4. atsauce

§

sākotnējais teksts

PS

+

572, 97, 34

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Grozījumu Nr. 8 atcēla.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: 4. atsauce

7.   Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu gaisa satiksmes nolīgums

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0077/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums B6-0077/2007




  (TRAN komiteja) |
| 2. § | 3 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND | | + | |
| 3. § | 4 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 4. § | 5 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 5. § | 6 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 6. § | 7S | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 8. § | 8 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 9. § | 9 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 11. § | 10 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 12. § | 11 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 15. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 16. § | 12 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 19. § | 13S | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND | | + | |
| 21. § | 14 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| Aiz 22. § | 17 | Verts/ALE | EB | - | 311, 375, 9 |
| Aiz 24. § | 15 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 18 | Verts/ALE | | - | |
| 27. § | 19 | Verts/ALE | | - | |
| 28. § | 16 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| Aiz 1. atsauces | 1 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| E apsv. | 2 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums B6-0077/2007

(TRAN komiteja)

2. §

3

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND

+

3. §

4

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

4. §

5

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

5. §

6

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

6. §

7S

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

8. §

8

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

9. §

9

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

11. §

10

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

12. §

11

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

15. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

16. §

12

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

19. §

13S

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND

+

21. §

14

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

Aiz 22. §

17

Verts/ALE

EB

-

311, 375, 9

Aiz 24. §

15

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

18

Verts/ALE

-

27. §

19

Verts/ALE

-

28. §

16

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

Aiz 1. atsauces

1

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

E apsv.

2

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

15. §

1. daļa:“Catzīmē, ka (..) riska novērtējumu”

2. daļa:“tādēļ uzstāj (..) pievienoto vērtību”

8.   Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007, B6-0095/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0078/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| 1. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 601, 90, 7 |
| 2. § | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 5. § | 6 | GUE/NGL | | - | |
| 8. § | 3 | PSE, Verts/ALE | | - | |
| 7 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 8. § | 4 | PSE, Verts/ALE | | - | |
| 5 | PSE, Verts/ALE | | - | |
| 8 | GUE/NGL | | - | |
| 9 | GUE/NGL | PS | - | 135, 545, 16 |
| 9. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 528, 134, 42 |
| Aiz 9. § | 10 | GUE/NGL | PS | - | 296, 364, 40 |
| 4. atsauce | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| B apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| D apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz D apsv. | 1 | Verts/ALE | bd | | |
| 1/EB | - | 278, 345, 60 |
| 2 | ↓ | |
| E apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz E apsv. | 2 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0078/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0085/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0087/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0088/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0093/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0095/2007 | | PSE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0078/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

1. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

601, 90, 7

2. §

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

5. §

6

GUE/NGL

-

8. §

3

PSE, Verts/ALE

-

7

GUE/NGL

-

Aiz 8. §

4

PSE, Verts/ALE

-

5

PSE, Verts/ALE

-

8

GUE/NGL

-

9

GUE/NGL

PS

-

135, 545, 16

9. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

528, 134, 42

Aiz 9. §

10

GUE/NGL

PS

-

296, 364, 40

4. atsauce

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

B apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

D apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz D apsv.

1

Verts/ALE

bd

1/EB

-

278, 345, 60

2

↓

E apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz E apsv.

2

Verts/ALE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0078/2007

Verts/ALE

↓

B6-0085/2007

ALDE

↓

B6-0087/2007

PPE-DE

↓

B6-0088/2007

UEN

↓

B6-0093/2007

GUE/NGL

↓

B6-0095/2007

PSE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

GUE/NGL: groz. Nr. 9 un 10

Verts/ALE: 1. § (2. daļa), 9. §

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: 9. §

PPE-DE: D un E apsv.

Verts/ALE: 9. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL

4. atsauce

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “Eiropas drošības stratēģijas īstenošanu, un jo īpaši”

2. daļa: šie vārdi

B apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “Eiropas drošības stratēģijā”

2. daļa: šie vārdi

Verts/ALE, GUE/NGL

1. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “būtiskākais pamats (..) izmantošanā civiliem mērķiem, un”

2. daļa: šie vārdi

PSE

Groz. Nr. 1

1. daļa:“ņemot vērā ... kodolieroču arsenālu”

2. daļa:“kā arī (..) Eiropas teritorijas”

Dažādi

Vytautas Landsbergis ierosināja mutisku grozījumu 2. punktam, un to iekļāva:

2. aicina visas valstis, kas ar savu rīcību pārkāpj neizplatīšanas režīmu, izbeigt šo neprātīgo un bezatbildīgo uzvedību un pilnībā pildīt savas saistības saskaņā ar Kodolieroču neizplatīšanas līgumu; atkārto savu aicinājumu visām valstīm, kuras vēl nav Kodolieroču neizplatīšanas līguma dalībvalstis, uz brīvprātības pamata rīkoties atbilstīgi līgumam un tam pievienoties;

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   E. Klamt ziņojums A6-0004/2007

Rezolūcija

Par: 544

ALDE: Ali, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

ITS: Buruiană-Aprodu, Moisuc, Mussolini

NI: De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Badia i Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 19

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Železný

ITS: Mote

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

Atturas: 56

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Popeangă, Romagnoli, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Baco, Belohorská, Helmer

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Neena Gill, Rainer Wieland, Poul Nyrup Rasmussen

2.   J. Hasse Ferreira ziņojums A6-0057/2007

4. atsauce

Par: 572

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

ITS: Buruiană-Aprodu, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Belohorská, De Michelis, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Gobbo, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 97

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Husmenova, in 't Veld, Juknevičienė, Maaten, Manders, Mulder, Resetarits, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Seppänen, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Mote

NI: Allister, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Casini, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Wohlin

UEN: Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Lucas, Schlyter, Smith

Atturas: 34

ALDE: Lynne, Savi, Starkevičiūtė

0GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kohlíček, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

ITS: Claeys, Vanhecke

NI: Baco, Martin Hans-Peter

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

3.   RC-B6-0078/2007 — Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās

1. punkta 2. daļa

Par: 601

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Maštálka, Musacchio, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, de Villiers

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Belohorská, De Michelis, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Pret: 90

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PSE: Christensen, Corbey, De Rossa, Schaldemose, Scheele

UEN: Berlato, Foglietta, Kuźmiuk, Podkański, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 7

GUE/NGL: Adamou, Meyer Pleite, Remek

ITS: Mote, Stănescu

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Roberto Musacchio, Poul Nyrup Rasmussen, Britta Thomsen

4.   RC-B6-0078/2007 — Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās

Groz. Nr. 9

Par: 135

ALDE: Andria, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis

ITS: Mussolini

NI: De Michelis, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Böge, Fajmon, Hennicot-Schoepges, Mantovani, Zahradil

PSE: Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Bösch, Borrell Fontelles, Carlotti, Castex, Chiesa, Corbett, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Martin David, Matsouka, Muscat, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Scheele, Sifunakis, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 545

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Baco, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chervenyakov, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Rossa, Díez González, Dîncu, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Leinen, Lévai, Locatelli, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Piecyk, Pittella, Podgorean, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Schulz, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Ţicău, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Buitenweg

Atturas: 16

ALDE: Bowles, Chatzimarkakis, Davies, Hall, in 't Veld, Lynne, Matsakis, Starkevičiūtė, Väyrynen

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Belohorská

PPE-DE: Wijkman

PSE: Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Fiona Hall, Inger Segelström, Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh, Åsa Westlund

Pret:
  Linda McAvan

Atturas:
  Manolis Mavrommatis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Graham Watson, Erika Mann

5.   RC-B6-0078/2007 — Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās

9. punkts

Par: 528

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Bărbuleţiu, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Chatzimarkakis, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Brie, Flasarová, Guidoni, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Tomczak

ITS: Mihăescu, Mussolini

NI: De Michelis, Giertych, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Didžiokas, Gobbo, Krasts, Kristovskis, Kuc, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Speroni, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Lagendijk, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Smith, Staes

Pret: 134

ALDE: Andria, Busk, Christova, Gentvilas, Kacin, Kułakowski, Lambsdorff, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Liotard, McDonald, Musacchio, Portas, Rizzo, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Železný

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Mölzer, Mote, Popeangă, Romagnoli, Vanhecke

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Cabrnoch, Callanan, Dimitrov Martin, Doorn, Esteves, Fajmon, Freitas, Gyürk, Hannan, Hennicot-Schoepges, Hybášková, Jackson, Kamall, Kónya-Hamar, Liese, Lombardo, Nicholson, Parish, Pinheiro, Reul, Roithová, Strejček, Sumberg, Szabó, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil

PSE: Calabuig Rull, Capoulas Santos, Harangozó, Kirilov, Koterec, Mikko, Morgan, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Rasmussen, Siwiec, Stockmann, Ţicău

UEN: Angelilli, Berlato, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Bennahmias, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hassi, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 42

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Uca

IND/DEM: Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Lang, Le Rachinel, Moisuc, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Belohorská, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Heaton-Harris, Kirkhope, McMillan-Scott, Purvis, Škottová, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zvěřina

UEN: Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Poul Nyrup Rasmussen

Pret:
  Adamos Adamou, Bart Staes, Tobias Pflüger, Kyriacos Triantaphyllides, Sahra Wagenknecht, Roberto Musacchio, Thomas Wise

6.   RC-B6-0078/2007 — Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās

Groz. Nr. 10

Par: 296

ALDE: Cocilovo, Harkin, Ortuondo Larrea, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Tomczak, de Villiers

NI: De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Itälä, Kauppi, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Stubb, Trakatellis, Vakalis, Vatanen, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 364

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Železný

ITS: Mote, Mussolini

NI: Allister, Belohorská, Helmer, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Casaca

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Atturas: 40

ALDE: Bowles, Costa, Davies, Drčar Murko, Hall, in 't Veld, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Väyrynen

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Baco

PSE: Hänsch, Hamon, Mann Erika

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Fiona Hall, Koenraad Dillen

Pret:
  Britta Thomsen

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2007)0065

Statistika attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību ***I

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (COM(2005)0375 — C6-0279/2005 — 2005/0156(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0375) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0375) (1),

| — | ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0279/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0279/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0004/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0004/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0156

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2007. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 862/2007.)

P6_TA(2007)0066

Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un sastāvs

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta lēmums par parlamentu sadarbības delegāciju skaitu un sastāvu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 188. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 188. pantu,

| — | ņemot vērā 2004. gada 10. marta Lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās un delegāciju parlamentārās sadarbības komitejās skaitu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 10. marta Lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās un delegāciju parlamentārās sadarbības komitejās skaitu (1),

| — | ņemot vērā 2004. gada 14. septembra Lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās un delegāciju parlamentārās sadarbības komitejās sastāvu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 14. septembra Lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās un delegāciju parlamentārās sadarbības komitejās sastāvu (2),

| 1. | nolemj mainīt locekļu skaitu šādām parlamentu sadarbības delegācijām:






  Delegācija attiecībām ar Dienvidaustrumu Eiropas valstīm | 25 locekļi |
| --- | --- | --- |
| Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju | 19 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Izraēlu | 25 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Palestīnas Likumdošanas padomi | 25 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Magribas valstīm un Arābu Magribas Savienību (ieskaitot Lībiju) | 25 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Mašrikas valstīm | 23 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Persijas līča valstīm, ieskaitot Jemenu | 19 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Irānu | 21 loceklis |
| Delegācija attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm | 42 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Kanādu | 22 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Centrālamerikas valstīm | 26 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Andu Kopienu | 20 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Mercosur | 28 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Japānu | 28 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Ķīnas Tautas Republiku | 39 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Dienvidaustrumu Āzijas valstīm un Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN) | 22 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Korejas pussalu | 17 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Austrāliju un Jaunzēlandi | 24 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Dienvidāfriku | 17 locekļi; |

1.

nolemj mainīt locekļu skaitu šādām parlamentu sadarbības delegācijām:

Delegācija attiecībām ar Dienvidaustrumu Eiropas valstīm

25 locekļi

Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju

19 locekļi

Delegācija attiecībām ar Izraēlu

25 locekļi

Delegācija attiecībām ar Palestīnas Likumdošanas padomi

25 locekļi

Delegācija attiecībām ar Magribas valstīm un Arābu Magribas Savienību (ieskaitot Lībiju)

25 locekļi

Delegācija attiecībām ar Mašrikas valstīm

23 locekļi

Delegācija attiecībām ar Persijas līča valstīm, ieskaitot Jemenu

19 locekļi

Delegācija attiecībām ar Irānu

21 loceklis

Delegācija attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm

42 locekļi

Delegācija attiecībām ar Kanādu

22 locekļi

Delegācija attiecībām ar Centrālamerikas valstīm

26 locekļi

Delegācija attiecībām ar Andu Kopienu

20 locekļi

Delegācija attiecībām ar Mercosur

28 locekļi

Delegācija attiecībām ar Japānu

28 locekļi

Delegācija attiecībām ar Ķīnas Tautas Republiku

39 locekļi

Delegācija attiecībām ar Dienvidaustrumu Āzijas valstīm un Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN)

22 locekļi

Delegācija attiecībām ar Korejas pussalu

17 locekļi

Delegācija attiecībām ar Austrāliju un Jaunzēlandi

24 locekļi

Delegācija attiecībām ar Dienvidāfriku

17 locekļi;

| 2. | nolemj Delegāciju attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm un Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociāciju (SAARC) sadalīt trijās delegācijās un katrai no tām noteikt šādu locekļu skaitu:






  Delegācija attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm | 20 locekļi |
| --- | --- | --- |
| Delegācija attiecībām ar Indiju | 22 locekļi |
| Delegācija attiecībām ar Afganistānu | 16 locekļi |

2.

nolemj Delegāciju attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm un Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociāciju (SAARC) sadalīt trijās delegācijās un katrai no tām noteikt šādu locekļu skaitu:

Delegācija attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm

20 locekļi

Delegācija attiecībām ar Indiju

22 locekļi

Delegācija attiecībām ar Afganistānu

16 locekļi

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai informācijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai informācijai.

---

(1)  OV C 102, 28.4.2004., 635. lpp.

(2)  OV C 140 9.6.2005., 49. lpp.

P6_TA(2007)0067

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***I

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (COM(2005)0579 — C6-0403/2006 — 2005/0228(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0579) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0579) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0403/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0403/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0023/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0023/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajai pamatsummai jāatbilst finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam un 47. punkta noteikumiem Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2); |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajai pamatsummai jāatbilst finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam un 47. punkta noteikumiem Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2);

| 3. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TC1-COD(2005)0228

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2007. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2007, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi

(Teksts attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma (2) 251. pantā,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regulas (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (3) 2. apsvērumā noteikts, ka, cita starpā, jāizstrādā attiecīgas pamatprasības attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatācijas un gaisa kuģu apkalpes locekļu licencēšanu un regulas piemērošanu trešo valstu gaisa kuģiem. Regulas 7. pantā noteikts, ka Komisija cik iespējams drīz iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgus priekšlikumus attiecībā uz pamatprincipiem, piemērojamību un pamatprasībām attiecībā uz darbiniekiem un organizācijām, kas iesaistītas gaisa kuģu ekspluatācijā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regulas (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (3) 2. apsvērumā noteikts, ka, cita starpā, jāizstrādā attiecīgas pamatprasības attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatācijas un gaisa kuģu apkalpes locekļu licencēšanu un regulas piemērošanu trešo valstu gaisa kuģiem. Regulas 7. pantā noteikts, ka Komisija cik iespējams drīz iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgus priekšlikumus attiecībā uz pamatprincipiem, piemērojamību un pamatprasībām attiecībā uz darbiniekiem un organizācijām, kas iesaistītas gaisa kuģu ekspluatācijā.

| (2) | Saskaņā ar standartiem, kas noteikti Konvencijā par starptautisko civilo aviāciju, kas parakstīta 1944. gada 7. decembrī Čikāgā (“Čikāgas Konvencija”), Kopienai jānosaka pamatprasības, kas piemērojamas personām un organizācijām, kuras iesaistītas gaisa kuģu ekspluatācijā, un personām un ražojumiem, kuri iesaistīti pilotu apmācībā un medicīniskajā pārbaudē. Komisijai vajadzīgas pilnvaras izstrādāt nepieciešamos īstenošanas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar standartiem, kas noteikti Konvencijā par starptautisko civilo aviāciju, kas parakstīta 1944. gada 7. decembrī Čikāgā (“Čikāgas Konvencija”), Kopienai jānosaka pamatprasības, kas piemērojamas personām un organizācijām, kuras iesaistītas gaisa kuģu ekspluatācijā, un personām un ražojumiem, kuri iesaistīti pilotu apmācībā un medicīniskajā pārbaudē. Komisijai vajadzīgas pilnvaras izstrādāt nepieciešamos īstenošanas noteikumus.

| (3) | Komisijai jāizvērtē, kādā mērā pilnvaras, kas saistītas ar atbilstības kopīgiem civilās aviācijas drošības noteikumiem pārraudzību, nākotnē būtu jānodod Eiropas Aviācijas Drošības Aģentūrai (turpmāk — Aģentūra). |
| --- | --- |

(3)

Komisijai jāizvērtē, kādā mērā pilnvaras, kas saistītas ar atbilstības kopīgiem civilās aviācijas drošības noteikumiem pārraudzību, nākotnē būtu jānodod Eiropas Aviācijas Drošības Aģentūrai (turpmāk — Aģentūra).

| (4) | Eiropas pilsoņu aizsardzības līmenim vienmēr jābūt augstam un vienādam. Tādēļ trešo valstu gaisa kuģus, kurus ekspluatē lidojumos uz teritorijām, uz kurām attiecas Līgums, lidojumos šādās teritorijās vai no šādām teritorijām, atbilstīgi jāuzrauga Kopienas līmenī, ņemot vērā Čikāgas Konvencijā noteiktos ierobežojumus. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas pilsoņu aizsardzības līmenim vienmēr jābūt augstam un vienādam. Tādēļ trešo valstu gaisa kuģus, kurus ekspluatē lidojumos uz teritorijām, uz kurām attiecas Līgums, lidojumos šādās teritorijās vai no šādām teritorijām, atbilstīgi jāuzrauga Kopienas līmenī, ņemot vērā Čikāgas Konvencijā noteiktos ierobežojumus.

| (5) | Nebūtu pareizi attiecināt kopīgus noteikumus uz visiem gaisa kuģiem, īpaši uz gaisa kuģiem, kuru konstrukcija ir vienkārša vai kurus ekspluatē galvenokārt vietējos reisos, kā arī amatieru ražotiem gaisa kuģiem vai īpaši retiem gaisa kuģiem, vai gaisa kuģiem, kuru ir maz, tādēļ šādiem gaisa kuģiem jāpaliek dalībvalstu reglamentējošā kontrolē. Tomēr jāveic proporcionāli pasākumi, lai kopumā pakāpeniski palielinātu
  vieglo gaisa kuģu
  drošības līmeni. |
| --- | --- |

(5)

Nebūtu pareizi attiecināt kopīgus noteikumus uz visiem gaisa kuģiem, īpaši uz gaisa kuģiem, kuru konstrukcija ir vienkārša vai kurus ekspluatē galvenokārt vietējos reisos, kā arī amatieru ražotiem gaisa kuģiem vai īpaši retiem gaisa kuģiem, vai gaisa kuģiem, kuru ir maz, tādēļ šādiem gaisa kuģiem jāpaliek dalībvalstu reglamentējošā kontrolē. Tomēr jāveic proporcionāli pasākumi, lai kopumā pakāpeniski palielinātu
  vieglo gaisa kuģu
  drošības līmeni.

| (6) | Īpaša uzmanība jāpievērš lidaparātiem un helikopteriem, kuriem ir maza maksimālā pacelšanās masa, kuru veiktspēja palielinās, kuri var būt apgrozībā visā Kopienā un kurus ražo rūpnieciski, jo tos tādēļ var labāk reglamentēt Kopienas līmenī, lai nodrošinātu vienāda līmeņa drošību un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(6)

Īpaša uzmanība jāpievērš lidaparātiem un helikopteriem, kuriem ir maza maksimālā pacelšanās masa, kuru veiktspēja palielinās, kuri var būt apgrozībā visā Kopienā un kurus ražo rūpnieciski, jo tos tādēļ var labāk reglamentēt Kopienas līmenī, lai nodrošinātu vienāda līmeņa drošību un vides aizsardzību.

| (7) | Skaidri tiek definēts Kopienas rīcības apjoms, lai nepārprotami varētu identificēt personas, organizācijas un ražojumus, uz kuriem attiecas šī regula un tās īstenošanas noteikumi. Šo apjomu skaidri definē, atsaucoties uz to gaisa kuģu sarakstu, attiecībā uz kuriem šī regula netiek piemērota. |
| --- | --- |

(7)

Skaidri tiek definēts Kopienas rīcības apjoms, lai nepārprotami varētu identificēt personas, organizācijas un ražojumus, uz kuriem attiecas šī regula un tās īstenošanas noteikumi. Šo apjomu skaidri definē, atsaucoties uz to gaisa kuģu sarakstu, attiecībā uz kuriem šī regula netiek piemērota.

| (8) | Aeronautikas ražojumiem, daļām un ierīcēm, ekspluatantiem, kas iesaistīti gaisa pārvadājumos komerciālā nolūkā, kā arī pilotiem un personām, ražojumiem un organizācijām, kas iesaistītas apmācībā un medicīniskajās pārbaudēs, jābūt sertifikātam vai licencei, ja tie atzīti par atbilstošiem Kopienas nosakāmajām pamatprasībām atbilstoši Čikāgas Konvencijā noteiktajiem standartiem. Komisijai jāpilnvaro izstrādāt nepieciešamos īstenošanas noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Aeronautikas ražojumiem, daļām un ierīcēm, ekspluatantiem, kas iesaistīti gaisa pārvadājumos komerciālā nolūkā, kā arī pilotiem un personām, ražojumiem un organizācijām, kas iesaistītas apmācībā un medicīniskajās pārbaudēs, jābūt sertifikātam vai licencei, ja tie atzīti par atbilstošiem Kopienas nosakāmajām pamatprasībām atbilstoši Čikāgas Konvencijā noteiktajiem standartiem. Komisijai jāpilnvaro izstrādāt nepieciešamos īstenošanas noteikumus.

| (9) | Attiecīgi apstiprinātām novērtēšanas iestādēm jābūt tiesībām izsniegt licences pilotiem, kuri iesaistīti
  vieglu gaisa kuģu
  ekspluatācijā. |
| --- | --- |

(9)

Attiecīgi apstiprinātām novērtēšanas iestādēm jābūt tiesībām izsniegt licences pilotiem, kuri iesaistīti
  vieglu gaisa kuģu
  ekspluatācijā.

| (10) | Aģentūra būtu jāpilnvaro izsniegt sertifikātus vai licences personām, organizācijām un ražojumiem, uz kuriem attiecas šī regula, ja centralizēta rīcība ir efektīvāka nekā sertifikācija dalībvalsts līmenī. Šā paša iemesla dēļ Aģentūrai jāļauj veikt nepieciešamos pasākumus attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatāciju, apkalpes kvalifikāciju vai trešās valsts gaisa kuģa drošību, ja tas ir labākais veids, kā nodrošināt iekšējā tirgus vienotību un sekmēt tā darbību. |
| --- | --- |

(10)

Aģentūra būtu jāpilnvaro izsniegt sertifikātus vai licences personām, organizācijām un ražojumiem, uz kuriem attiecas šī regula, ja centralizēta rīcība ir efektīvāka nekā sertifikācija dalībvalsts līmenī. Šā paša iemesla dēļ Aģentūrai jāļauj veikt nepieciešamos pasākumus attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatāciju, apkalpes kvalifikāciju vai trešās valsts gaisa kuģa drošību, ja tas ir labākais veids, kā nodrošināt iekšējā tirgus vienotību un sekmēt tā darbību.

| (11) | Kopienas civilās aviācijas drošības shēmas efektīvai darbībai jomās, uz kurām attiecas šī regula, nepieciešama ciešāka sadarbība starp Komisiju, dalībvalstīm un Aģentūru, lai konstatētu nedrošus apstākļus un pēc nepieciešamības veiktu korektīvus pasākumus. |
| --- | --- |

(11)

Kopienas civilās aviācijas drošības shēmas efektīvai darbībai jomās, uz kurām attiecas šī regula, nepieciešama ciešāka sadarbība starp Komisiju, dalībvalstīm un Aģentūru, lai konstatētu nedrošus apstākļus un pēc nepieciešamības veiktu korektīvus pasākumus.

| (12) | Ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005 (4) ieviesa Aģentūras pienākumu izziņot visu informāciju, kas var būt svarīga Kopienas aviopārvadātāju saraksta atjaunināšanai, kuri drošības nolūkos ir pakļauti darbības aizliegumam Kopienā. Ja Aģentūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 noteikumiem atsakās piešķirt sertifikāciju aviopārvadātājam, tai jānodod tālāk visa tā informācija, kas ir šā atteikuma pamatā, lai minētā aviopārvadātāja nosaukumu vajadzības gadījumā var ierakstīt šajā sarakstā. |
| --- | --- |

(12)

Ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005 (4) ieviesa Aģentūras pienākumu izziņot visu informāciju, kas var būt svarīga Kopienas aviopārvadātāju saraksta atjaunināšanai, kuri drošības nolūkos ir pakļauti darbības aizliegumam Kopienā. Ja Aģentūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 noteikumiem atsakās piešķirt sertifikāciju aviopārvadātājam, tai jānodod tālāk visa tā informācija, kas ir šā atteikuma pamatā, lai minētā aviopārvadātāja nosaukumu vajadzības gadījumā var ierakstīt šajā sarakstā.

| (13) | Drošības kultūras un reglamentējošas sistēmas atbilstošas darbības veicināšanai jomās, uz kurām attiecas šī regula, nepieciešams, lai aculiecinieki spontāni ziņotu par negadījumiem un starpgadījumiem. Šādu ziņojumu sniegšanu sekmētu nerepresīvas vides izveidošana, un dalībvalstīm jāveic atbilstīgi pasākumi šādas informācijas un tās sniedzēju
  aizsardzībai
  . |
| --- | --- |

(13)

Drošības kultūras un reglamentējošas sistēmas atbilstošas darbības veicināšanai jomās, uz kurām attiecas šī regula, nepieciešams, lai aculiecinieki spontāni ziņotu par negadījumiem un starpgadījumiem. Šādu ziņojumu sniegšanu sekmētu nerepresīvas vides izveidošana, un dalībvalstīm jāveic atbilstīgi pasākumi šādas informācijas un tās sniedzēju
  aizsardzībai
  .

| (14) | Šī
  regula nosaka atbilstīgu un visaptverošu struktūru kopējo tehnisko prasību un administratīvo procedūru definēšanai un īstenošanai civilās aviācijas jomā. Tādēļ savlaicīgi jāatceļ III pielikums Padomes 1991. gada 16. decembra Regulai (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (5) un visa Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīva 91/670/EEK par personāla licenču savstarpēju pieņemšanu amata pienākumu pildīšanai civilajā aviācijā (6), neierobežojot ražojumu, personu un organizāciju sertifikāciju vai licencēšanu, kas jau veikta saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(14)

Šī
  regula nosaka atbilstīgu un visaptverošu struktūru kopējo tehnisko prasību un administratīvo procedūru definēšanai un īstenošanai civilās aviācijas jomā. Tādēļ savlaicīgi jāatceļ III pielikums Padomes 1991. gada 16. decembra Regulai (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (5) un visa Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīva 91/670/EEK par personāla licenču savstarpēju pieņemšanu amata pienākumu pildīšanai civilajā aviācijā (6), neierobežojot ražojumu, personu un organizāciju sertifikāciju vai licencēšanu, kas jau veikta saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem.

| (15) | Šajā regulā noteiktos pasākumus pamato atzinums, ko sniegusi Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (7) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 12. panta 2. punkta b) apakšpunktu un tās 14. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā noteiktos pasākumus pamato atzinums, ko sniegusi Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (7) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 12. panta 2. punkta b) apakšpunktu un tās 14. panta 1. punktu.

| (16) | Aicina dalībvalstis nodrošināt, ka attiecīgo valsts iestāžu budžetu un to uzliktās maksas un nodevas samazina atbilstīgi pienākumu nodošanai Aģentūrai. |
| --- | --- |

(16)

Aicina dalībvalstis nodrošināt, ka attiecīgo valsts iestāžu budžetu un to uzliktās maksas un nodevas samazina atbilstīgi pienākumu nodošanai Aģentūrai.

| (17) | Regulā (EK) Nr. 1592/2002 izdara attiecīgus grozījumus, |
| --- | --- |

(17)

Regulā (EK) Nr. 1592/2002 izdara attiecīgus grozījumus,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Grozījumi pamatregulā

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1592/2002 groza šādi.

| 1) | 2. panta 2. punktu papildina ar šādu f) apakšpunktu:






  “f) | nodrošināt vienādus noteikumus visiem iekšējā aviācijas tirgus dalībniekiem.” |
| --- | --- | --- |

1)

2. panta 2. punktu papildina ar šādu f) apakšpunktu:

“f)

nodrošināt vienādus noteikumus visiem iekšējā aviācijas tirgus dalībniekiem.”

| 2) | 3. pantu groza šādi.






  a) | f) apakšpunktu aizstāj ar šo:






  “f) | “kvalificēta iestāde”
  ir organizācija
  , kas var veikt sertifikācijas uzdevumus, kurus kontrolē un par kuriem atbild Aģentūra vai valsts aviācijas iestāde;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

3. pantu groza šādi.

a)

f) apakšpunktu aizstāj ar šo:

“f)

“kvalificēta iestāde”
  ir organizācija
  , kas var veikt sertifikācijas uzdevumus, kurus kontrolē un par kuriem atbild Aģentūra vai valsts aviācijas iestāde;”

| b) | papildina ar šādiem h) līdz o) apakšpunktiem:






  “h) | “ekspluatants” ir jebkura juridiska vai fiziska persona, kas ekspluatē vai izsaka priekšlikumu ekspluatēt vienu vai vairākus gaisa kuģus; |
| --- | --- | --- |

b)

papildina ar šādiem h) līdz o) apakšpunktiem:

“h)

“ekspluatants” ir jebkura juridiska vai fiziska persona, kas ekspluatē vai izsaka priekšlikumu ekspluatēt vienu vai vairākus gaisa kuģus;

| i) | “ekspluatācija komerciālos nolūkos” ir aeronautikas darbības veikšana par atlīdzību saskaņā ar līgumu, kas noslēgts starp ekspluatantu un klientu, ja klientam tieši vai netieši nepieder gaisa kuģis, kuru izmanto šī līguma nolūkā, un ekspluatants tieši vai netieši nav klienta darbinieks; |
| --- | --- |

i)

“ekspluatācija komerciālos nolūkos” ir aeronautikas darbības veikšana par atlīdzību saskaņā ar līgumu, kas noslēgts starp ekspluatantu un klientu, ja klientam tieši vai netieši nepieder gaisa kuģis, kuru izmanto šī līguma nolūkā, un ekspluatants tieši vai netieši nav klienta darbinieks;

| j) | “ar sarežģītu dzinēju darbināms gaisa kuģis” ir:






  i) | lidaparāts,






  — | kura maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5700 kg vai |
| --- | --- | --- | --- |

j)

“ar sarežģītu dzinēju darbināms gaisa kuģis” ir:

i)

lidaparāts,

—

kura maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5700 kg vai

| — | kura maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir vairāk nekā
  19
  , vai |
| --- | --- |

—

kura maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir vairāk nekā
  19
  , vai

| — | kurš sertificēts ekspluatācijai ar apkalpi vismaz 2 pilotu sastāvā,
  vai |
| --- | --- |

—

kurš sertificēts ekspluatācijai ar apkalpi vismaz 2 pilotu sastāvā,
  vai

| ii) | helikopters,






  — | kura maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 3175 kg vai |
| --- | --- | --- |

ii)

helikopters,

—

kura maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 3175 kg vai

| — | kura maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir vairāk nekā
  9
  , vai |
| --- | --- |

—

kura maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir vairāk nekā
  9
  , vai

| — | kurš sertificēts ekspluatācijai ar apkalpi vismaz 2 pilotu sastāvā, vai |
| --- | --- |

—

kurš sertificēts ekspluatācijai ar apkalpi vismaz 2 pilotu sastāvā, vai

| iii) | gaisa kuģis ar slīpu rotoru; |
| --- | --- |

iii)

gaisa kuģis ar slīpu rotoru;

| k) | “viegls gaisa kuģis” ir gaisa kuģis,








  — | kura maksimālā pacelšanās masa nepārsniedz 2000 kg; |
| --- | --- | --- |

k)

“viegls gaisa kuģis” ir gaisa kuģis,

—

kura maksimālā pacelšanās masa nepārsniedz 2000 kg;

| — | kurā ir ne vairāk kā piecas pasažieru sēdvietas; |
| --- | --- |

—

kurā ir ne vairāk kā piecas pasažieru sēdvietas;

| l) | “viegla gaisa kuģa ekspluatācija”
  ir ikviena ekspluatācija, kas nav ekspluatācija komerciālā nolūkā un ko veic ar
  vieglu
  gaisa
  kuģi
  ; |
| --- | --- |

l)

“viegla gaisa kuģa ekspluatācija”
  ir ikviena ekspluatācija, kas nav ekspluatācija komerciālā nolūkā un ko veic ar
  vieglu
  gaisa
  kuģi
  ;

| m) | “novērtēšanas iestāde” ir apstiprināta iestāde, kas var novērtēt juridisko vai fizisko personu atbilstību noteikumiem, kuri nodrošina atbilstību šajā regulā noteiktajām pamatprasībām, un kas izsniedz atbilstošu sertifikātu; |
| --- | --- |

m)

“novērtēšanas iestāde” ir apstiprināta iestāde, kas var novērtēt juridisko vai fizisko personu atbilstību noteikumiem, kuri nodrošina atbilstību šajā regulā noteiktajām pamatprasībām, un kas izsniedz atbilstošu sertifikātu;

| n) | “lidojumu simulējošs trenažieris” ir ikviena iekārta, kurā uz zemes tiek simulēti lidojuma apstākļi; šādas iekārtas ir lidojuma simulatori, lidojuma trenažieri, lidojuma navigācijas un procedūru trenažieri un pamatinstrumentu trenažieri; |
| --- | --- |

n)

“lidojumu simulējošs trenažieris” ir ikviena iekārta, kurā uz zemes tiek simulēti lidojuma apstākļi; šādas iekārtas ir lidojuma simulatori, lidojuma trenažieri, lidojuma navigācijas un procedūru trenažieri un pamatinstrumentu trenažieri;

| o) | “kvalifikācija” ir pilota licencē norādīts atzinums, kurā norādīti uz licenci attiecināmi īpaši nosacījumi, privilēģijas vai ierobežojumi;” |
| --- | --- |

o)

“kvalifikācija” ir pilota licencē norādīts atzinums, kurā norādīti uz licenci attiecināmi īpaši nosacījumi, privilēģijas vai ierobežojumi;”

| 3) | 4. pantu groza šādi.






  a) | 1. punktu groza šādi:






  i) | b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | reģistrēti dalībvalstī, ja vien to reglamentējošā drošības uzraudzība nav deleģēta trešai valstij un tos neizmanto Kopienas ekspluatants, vai” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

4. pantu groza šādi.

a)

1. punktu groza šādi:

i)

b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

reģistrēti dalībvalstī, ja vien to reglamentējošā drošības uzraudzība nav deleģēta trešai valstij un tos neizmanto Kopienas ekspluatants, vai”

| ii) | c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | reģistrēti trešā valstī un ko izmanto ekspluatants, kura darbības uzraudzību nodrošina dalībvalsts vai kuru lidojumos uz Kopienu, Kopienas teritorijā vai lidojumos no Kopienas izmanto Kopienā izveidots vai dzīvojošs ekspluatants, vai” |
| --- | --- | --- |

ii)

c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

reģistrēti trešā valstī un ko izmanto ekspluatants, kura darbības uzraudzību nodrošina dalībvalsts vai kuru lidojumos uz Kopienu, Kopienas teritorijā vai lidojumos no Kopienas izmanto Kopienā izveidots vai dzīvojošs ekspluatants, vai”

| iii) | papildina ar d) apakšpunktu:






  “d) | reģistrēti trešā valstī vai dalībvalstī, kura deleģējusi reglamentējošo drošības uzraudzību trešai valstij un kuru trešās valsts ekspluatants izmanto lidojumos uz Kopienu, Kopienas teritorijā vai lidojumos no Kopienas;” |
| --- | --- | --- |

iii)

papildina ar d) apakšpunktu:

“d)

reģistrēti trešā valstī vai dalībvalstī, kura deleģējusi reglamentējošo drošības uzraudzību trešai valstij un kuru trešās valsts ekspluatants izmanto lidojumos uz Kopienu, Kopienas teritorijā vai lidojumos no Kopienas;”

| iv) | pirmajā punktā svītro vārdus “ja to reglamentējošā drošības uzraudzība nav deleģēta trešai valstij un ja tās izmanto Kopienas uzņēmums”; |
| --- | --- |

iv)

pirmajā punktā svītro vārdus “ja to reglamentējošā drošības uzraudzība nav deleģēta trešai valstij un ja tās izmanto Kopienas uzņēmums”;

| b) | ievieto šādu 1.a un 1.b punktu:
  “1.a   Personāls, kas iesaistīts 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētajā gaisa kuģa ekspluatācijā, atbilst šai regulai.
  1.b   Gaisa kuģa ekspluatācija, kas minēta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā, atbilst šai regulai.” |
| --- | --- |

b)

ievieto šādu 1.a un 1.b punktu:

“1.a   Personāls, kas iesaistīts 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētajā gaisa kuģa ekspluatācijā, atbilst šai regulai.

1.b   Gaisa kuģa ekspluatācija, kas minēta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā, atbilst šai regulai.”

| c) | 2. punktu aizstāj ar šo:
  “2.   Uz gaisa kuģiem, kas minēti II pielikumā, neattiecas 1., 1.a un 1.b punkts.” |
| --- | --- |

c)

2. punktu aizstāj ar šo:

“2.   Uz gaisa kuģiem, kas minēti II pielikumā, neattiecas 1., 1.a un 1.b punkts.”

| 4) | 5. pantu groza šādi.






  a) | 2. punktu groza šādi:






  i) | ievaddaļā vārdus “dalībvalstī reģistrētu” aizstāj ar vārdiem “Šīs regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

5. pantu groza šādi.

a)

2. punktu groza šādi:

i)

ievaddaļā vārdus “dalībvalstī reģistrētu” aizstāj ar vārdiem “Šīs regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto”;

| ii) | d) apakšpunktā vārdus “ražojumu, daļu un ierīču konstrukciju, izgatavošanu un tehnisko apkopi” aizstāj ar vārdiem “ražojumu, daļu un ierīču tehnisko apkopi”; |
| --- | --- |

ii)

d) apakšpunktā vārdus “ražojumu, daļu un ierīču konstrukciju, izgatavošanu un tehnisko apkopi” aizstāj ar vārdiem “ražojumu, daļu un ierīču tehnisko apkopi”;

| iii) | papildina ar šādu da) apakšpunktu:






  “da) | Organizācijas, kas atbild par ražojumu, daļu un ierīču konstrukciju un izgatavošanu, pierāda spēju un līdzekļus, lai uzņemtos pienākumus, kas saistīti ar viņu privilēģijām. Ja nav pieņemts citādi, šīs spējas un līdzekļus atzīst, izdodot organizācijas apstiprinājumu. Priekšrocības, kas piešķirtas apstiprinātai organizācijai, un apstiprinājuma darbības jomu precizē apstiprinājuma noteikumi.” |
| --- | --- | --- |

iii)

papildina ar šādu da) apakšpunktu:

“da)

Organizācijas, kas atbild par ražojumu, daļu un ierīču konstrukciju un izgatavošanu, pierāda spēju un līdzekļus, lai uzņemtos pienākumus, kas saistīti ar viņu privilēģijām. Ja nav pieņemts citādi, šīs spējas un līdzekļus atzīst, izdodot organizācijas apstiprinājumu. Priekšrocības, kas piešķirtas apstiprinātai organizācijai, un apstiprinājuma darbības jomu precizē apstiprinājuma noteikumi.”

| b) | papildina ar šādu 2.a punktu:
  “2a.   Gaisa kuģi, kas minēti 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un visi tiem uzstādītie ražojumi, daļas un ierīces atbilst šā panta 2. punkta a), b) un da) apakšpunktam.” |
| --- | --- |

b)

papildina ar šādu 2.a punktu:

“2a.   Gaisa kuģi, kas minēti 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un visi tiem uzstādītie ražojumi, daļas un ierīces atbilst šā panta 2. punkta a), b) un da) apakšpunktam.”

| c) | 4. punktu groza šādi:






  i) | e) apakšpunktu papildina ar šādu iv), v) un vi) daļu:






  “iv) | minimālā tehniskās apkopes mācību programma, kas apstiprina personāla tipa kvalifikācijas mācības, lai nodrošinātu atbilstību 2. punkta e) apakšpunktam; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

4. punktu groza šādi:

i)

e) apakšpunktu papildina ar šādu iv), v) un vi) daļu:

“iv)

minimālā tehniskās apkopes mācību programma, kas apstiprina personāla tipa kvalifikācijas mācības, lai nodrošinātu atbilstību 2. punkta e) apakšpunktam;

| v) | minimālā pilota tipa kvalifikācijas mācību programma, lai nodrošinātu atbilstību 6. a punktam; |
| --- | --- |

v)

minimālā pilota tipa kvalifikācijas mācību programma, lai nodrošinātu atbilstību 6. a punktam;

| vi) | atbilstošais meistara minimālās iekārtas saraksts un papildu lidojumderīguma specifikācijas konkrētajam darbības veidam, lai nodrošinātu atbilstību 6.b pantam.” |
| --- | --- |

vi)

atbilstošais meistara minimālās iekārtas saraksts un papildu lidojumderīguma specifikācijas konkrētajam darbības veidam, lai nodrošinātu atbilstību 6.b pantam.”

| ii) | f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “f) | nosacījumus, saskaņā ar kuriem izdod, saglabā, groza, aptur vai anulē organizāciju apstiprinājumus, kas nepieciešami saskaņā ar 2. punkta d), da) un f) apakšpunktu, kā arī nosacījumus, ar kādiem šādi apstiprinājumi nav jāpieprasa;” |
| --- | --- | --- |

ii)

f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f)

nosacījumus, saskaņā ar kuriem izdod, saglabā, groza, aptur vai anulē organizāciju apstiprinājumus, kas nepieciešami saskaņā ar 2. punkta d), da) un f) apakšpunktu, kā arī nosacījumus, ar kādiem šādi apstiprinājumi nav jāpieprasa;”

| iii) | papildina ar šādu j) apakšpunktu:






  “j) | kā 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem pierādama atbilstība pamatprasībām.” |
| --- | --- | --- |

iii)

papildina ar šādu j) apakšpunktu:

“j)

kā 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem pierādama atbilstība pamatprasībām.”

| d) | 5. punktu papildina ar šādu d) apakšpunktu:






  “d) | 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem nenoteiktu prasības, kas nebūtu samērojamas ar dalībvalstu ICAO pienākumiem.” |
| --- | --- | --- |

d)

5. punktu papildina ar šādu d) apakšpunktu:

“d)

4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem nenoteiktu prasības, kas nebūtu samērojamas ar dalībvalstu ICAO pienākumiem.”

| 5) | Aiz 6. panta iekļauj šādu 6.a un 6.b pantu:
  “6.a pants
  Pilotu licencēšana
  1.   Pilotiem, kas iesaistīti 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu ekspluatācijā, un organizācijām, lidojumu simulējošiem trenažieriem un personām, kas iesaistītas pilotu apmācībā, testēšanā, pārbaudēs un medicīniskajā novērtēšanā, jāatbilst III pielikumā noteiktajām pamatprasībām.
  2.   Pilots var ekspluatēt gaisa kuģi tikai tad, ja tam ir veicamajai darbībai atbilstoša licence un medicīniskā apliecība.
  Pilotam izsniedz licenci, kad ir skaidrs, ka pilots atbilst noteikumiem, kas nodrošina atbilstību pamatprasībām attiecībā uz teorētiskajām zināšanām, praktiskajām iemaņām un valodas zināšanām. Licenci var izsniegt novērtēšanas iestāde, ja tajā ietvertās privilēģijas, kuras tā piešķir, attiecas uz lidojumu veikšanu ar
  viegliem gaisa kuģiem
  .
  Pilotam izsniedz medicīnisko apliecību, kad ir skaidrs, ka pilots atbilst noteikumiem, kas nodrošina atbilstību pamatprasībām attiecībā uz medicīnisko atbilstību. Medicīnisko apliecību izsniedz personas, kas veic aviācijas medicīnas pārbaudes vai aviācijas medicīnas centri, tomēr gadījumos, kad pilots ir iesaistīts
  vieglu gaisa kuģu ekpluatācijā, sertifikātu var izsniegt praktizējošs ģimenes ārsts.
  Pilotam izsniegtā licencē un medicīniskajā apliecībā norāda pilotam piešķirtās privilēģijas un licences darbības jomu.
  Otrās un trešās daļas prasības var izpildīt, atzīstot licences un medicīnisko apliecību, ko izdevušas trešās valstis vai kas izdotas trešo valstu vārdā, ciktāl šie dokumenti attiecas uz pilotiem, kas iesaistīti darbībās ar 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem.
  3.   Izsniedzot apstiprinājumu, tiek atzīta novērtēšanas iestāžu, pilotu mācību organizāciju un to organizāciju, kas ir atbildīgas par pilotu medicīniskās veselības novērtēšanu, lai veiktu pienākumus saistībā ar privilēģijām, spēja saistībā ar licenču un medicīnisko apliecību izsniegšanu.
  Organizāciju apstiprinājumus izsniedz, kad ir skaidrs, ka organizācija atbilst noteikumiem, kas nodrošina atbilstību III pielikumā noteiktajām attiecīgajām pamatprasībām.
  Apstiprinājumā norāda ar apstiprinājumu piešķirtās privilēģijas.
  4.   Lidojuma simulācijas trenažierim, ko izmanto pilotu apmācībai, nepieciešams sertifikāts. Šādu sertifikātu izsniedz, kad ir skaidrs, ka trenažieris atbilst noteikumiem, kas nodrošina atbilstību III pielikumā noteiktajām attiecīgajām pamatprasībām.
  5.   Personai, kas ir atbildīga par pilotu apmācību nodrošināšanu, kompetences novērtēšanu vai medicīnisko atbilstību, jābūt attiecīgam sertifikātam.
  Minēto sertifikātu izsniedz, kad ir skaidrs, ka pretendents atbilst noteikumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu atbilstību III pielikumā noteiktajām attiecīgajām pamatprasībām.
  Sertifikātā jānorāda ar sertifikātu piešķirtās privilēģijas.
  6.   Saskaņā ar 54. panta 3. punktā noteikto procedūru Komisija pieņem noteikumus par šā panta īstenošanu. Pieņemot noteikumus, tai jānorāda šāda informācija:






  a) | pilota licenču dažādās kategorijas un medicīniskās apliecības, kas atbilst dažādiem veicamo darbību veidiem; |
| --- | --- | --- |

5)

Aiz 6. panta iekļauj šādu 6.a un 6.b pantu:

“6.a pants

Pilotu licencēšana

1.   Pilotiem, kas iesaistīti 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu ekspluatācijā, un organizācijām, lidojumu simulējošiem trenažieriem un personām, kas iesaistītas pilotu apmācībā, testēšanā, pārbaudēs un medicīniskajā novērtēšanā, jāatbilst III pielikumā noteiktajām pamatprasībām.

2.   Pilots var ekspluatēt gaisa kuģi tikai tad, ja tam ir veicamajai darbībai atbilstoša licence un medicīniskā apliecība.

Pilotam izsniedz licenci, kad ir skaidrs, ka pilots atbilst noteikumiem, kas nodrošina atbilstību pamatprasībām attiecībā uz teorētiskajām zināšanām, praktiskajām iemaņām un valodas zināšanām. Licenci var izsniegt novērtēšanas iestāde, ja tajā ietvertās privilēģijas, kuras tā piešķir, attiecas uz lidojumu veikšanu ar
  viegliem gaisa kuģiem
  .

Pilotam izsniedz medicīnisko apliecību, kad ir skaidrs, ka pilots atbilst noteikumiem, kas nodrošina atbilstību pamatprasībām attiecībā uz medicīnisko atbilstību. Medicīnisko apliecību izsniedz personas, kas veic aviācijas medicīnas pārbaudes vai aviācijas medicīnas centri, tomēr gadījumos, kad pilots ir iesaistīts
  vieglu gaisa kuģu ekpluatācijā, sertifikātu var izsniegt praktizējošs ģimenes ārsts.

Pilotam izsniegtā licencē un medicīniskajā apliecībā norāda pilotam piešķirtās privilēģijas un licences darbības jomu.

Otrās un trešās daļas prasības var izpildīt, atzīstot licences un medicīnisko apliecību, ko izdevušas trešās valstis vai kas izdotas trešo valstu vārdā, ciktāl šie dokumenti attiecas uz pilotiem, kas iesaistīti darbībās ar 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem.

3.   Izsniedzot apstiprinājumu, tiek atzīta novērtēšanas iestāžu, pilotu mācību organizāciju un to organizāciju, kas ir atbildīgas par pilotu medicīniskās veselības novērtēšanu, lai veiktu pienākumus saistībā ar privilēģijām, spēja saistībā ar licenču un medicīnisko apliecību izsniegšanu.

Organizāciju apstiprinājumus izsniedz, kad ir skaidrs, ka organizācija atbilst noteikumiem, kas nodrošina atbilstību III pielikumā noteiktajām attiecīgajām pamatprasībām.

Apstiprinājumā norāda ar apstiprinājumu piešķirtās privilēģijas.

4.   Lidojuma simulācijas trenažierim, ko izmanto pilotu apmācībai, nepieciešams sertifikāts. Šādu sertifikātu izsniedz, kad ir skaidrs, ka trenažieris atbilst noteikumiem, kas nodrošina atbilstību III pielikumā noteiktajām attiecīgajām pamatprasībām.

5.   Personai, kas ir atbildīga par pilotu apmācību nodrošināšanu, kompetences novērtēšanu vai medicīnisko atbilstību, jābūt attiecīgam sertifikātam.

Minēto sertifikātu izsniedz, kad ir skaidrs, ka pretendents atbilst noteikumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu atbilstību III pielikumā noteiktajām attiecīgajām pamatprasībām.

Sertifikātā jānorāda ar sertifikātu piešķirtās privilēģijas.

6.   Saskaņā ar 54. panta 3. punktā noteikto procedūru Komisija pieņem noteikumus par šā panta īstenošanu. Pieņemot noteikumus, tai jānorāda šāda informācija:

a)

pilota licenču dažādās kategorijas un medicīniskās apliecības, kas atbilst dažādiem veicamo darbību veidiem;

| b) | nosacījumi, ar kādiem izsniedz, saglabā, groza, ierobežo, aptur vai anulē licences, licenču kategorijas, medicīniskās apliecības, organizāciju, novērtēšanas iestāžu un personāla sertifikātu apstiprinājumi; |
| --- | --- |

b)

nosacījumi, ar kādiem izsniedz, saglabā, groza, ierobežo, aptur vai anulē licences, licenču kategorijas, medicīniskās apliecības, organizāciju, novērtēšanas iestāžu un personāla sertifikātu apstiprinājumi;

| c) | licenču, licenču kategoriju, medicīnisko apliecību, organizāciju apstiprinājumu un personāla sertifikātu īpašnieku privilēģijas un pienākumi. |
| --- | --- |

c)

licenču, licenču kategoriju, medicīnisko apliecību, organizāciju apstiprinājumu un personāla sertifikātu īpašnieku privilēģijas un pienākumi.

7.   Izstrādājot 6. punktā noteiktos īstenošanas noteikumus, Komisija īpaši rūpējas par to, lai tie atspoguļotu pilotu apmācības mūsdienīgo aspektu
  ,
  labāko praksi
  un zinātnes un tehnikas attīstību
  un lai tie ļautu nekavējoties reaģēt attiecībā uz konstatētiem avāriju un nopietnu negadījumu cēloņiem.

6.b pants

Gaisa kuģu ekspluatācija

1.   Gaisa kuģu ekspluatācija, kas minēta 4. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā, atbilst IV pielikumā noteiktajām pamatprasībām.

2.   Ekspluatanti, kas iesaistīti ekspluatācijā komerciālā nolūkā, pierāda spējas un līdzekļus veikt ar savām privilēģijām saistīto pienākumu izpildi.

Šīs spējas un līdzekļus atzīst, izsniedzot sertifikātu.

Sertifikātā norāda ekspluatantam piešķirtās privilēģijas un ekspluatācijas jomu.

Šajā punktā noteiktās prasības var izpildīt, atzīstot sertifikātus, ko izsniegušas trešās valstis vai kas izsniegti trešo valstu vārdā, ciktāl šie dokumenti attiecas uz ekspluatantiem, kas iesaistīti 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto gaisa kuģu ekspluatācijā.

3.   Ekspluatanti, kas iesaistīti ar sarežģītu dzinēju darbināma gaisa kuģa nekomerciālā ekspluatācijā,
  iesniedz deklarāciju, ar ko apliecina
  savu spēju un līdzekļus veikt ar gaisa kuģa ekspluatāciju saistītos pienākumus.

4.   Apkalpes locekļi, kas iesaistīta 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētā gaisa kuģa ekspluatēšanā, atbilst IV pielikumā noteiktajām pamatprasībām.
  Tiem, kas ir iesaistīti komercekspluatācijā, jābūt apliecībai, kā sākotnēji minēts OPS 1.1005 d) punktā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1899/2006 (8) par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (ES OPS) pielikumam; pēc dalībvalstis ieskatiem tādu apliecību var izsniegt apstiprināti ekspluatanti vai apmācības organizācijas.

5.   Saskaņā ar 54. panta 3. punktā noteikto procedūru Komisija pieņem noteikumus par šī panta īstenošanu. Šim nolūkam tā norāda šādu informāciju:

| a) | nosacījumi, saskaņā ar kuriem gaisa kuģis tiek ekspluatēts atbilstoši IV pielikumā noteiktajām pamatprasībām; |
| --- | --- |

a)

nosacījumi, saskaņā ar kuriem gaisa kuģis tiek ekspluatēts atbilstoši IV pielikumā noteiktajām pamatprasībām;

| b) | nosacījumi, saskaņā ar kuriem izdod, saglabā, groza, ierobežo, aptur vai anulē 2. punktā minēto ekspluatanta sertifikātu; |
| --- | --- |

b)

nosacījumi, saskaņā ar kuriem izdod, saglabā, groza, ierobežo, aptur vai anulē 2. punktā minēto ekspluatanta sertifikātu;

| c) | sertifikātu īpašnieku privilēģijas un pienākumi; |
| --- | --- |

c)

sertifikātu īpašnieku privilēģijas un pienākumi;

| d) | 3. punktā minēto operatoru iesniegto deklarāciju saturs un izdošanas līdzekļi, kā arī
  nosacījumi un procedūras
  deklarācijā norādīto konkrēto darbību
  uzraudzībai un pārbaudei; |
| --- | --- |

d)

3. punktā minēto operatoru iesniegto deklarāciju saturs un izdošanas līdzekļi, kā arī
  nosacījumi un procedūras
  deklarācijā norādīto konkrēto darbību
  uzraudzībai un pārbaudei;

| e) | nosacījumi, saskaņā ar kuriem izsniedz,
  savstarpēji atzīst,
  saglabā, groza, ierobežo, aptur vai anulē 4. punktā minēto apkalpes locekļa atestātu; |
| --- | --- |

e)

nosacījumi, saskaņā ar kuriem izsniedz,
  savstarpēji atzīst,
  saglabā, groza, ierobežo, aptur vai anulē 4. punktā minēto apkalpes locekļa atestātu;

| f) | nosacījumi, saskaņā ar kuriem drošības interesēs ekspluatācija tiek aizliegta, ierobežota vai pakļauta zināmiem nosacījumiem saskaņā ar 15. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

f)

nosacījumi, saskaņā ar kuriem drošības interesēs ekspluatācija tiek aizliegta, ierobežota vai pakļauta zināmiem nosacījumiem saskaņā ar 15. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

6.    Īstenošanas noteikumi, kas minēti 5. punktā, atbilst jaunākajiem sasniegumiem un labākajai praksei gaisa pārvadājumu jomā.

Īstenošanas noteikumos ņemta vērā arī starptautiskā gaisa kuģu ekspluatācijas pieredze, zinātnes un tehniskas attīstību.

Tie ļauj nekavējoties reaģēt attiecībā uz noteiktiem avāriju un nopietnu negadījumu cēloņiem.

Attiecībā uz 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem tie nenosaka prasības, kas neatbilstu dalībvalstu ICAO saistībām.

| 6) | 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants
  Kolektīvā uzraudzība
  1.   Dalībvalstis un Aģentūra sadarbojas, lai nodrošinātu, ka, pienācīgi apkopojot informāciju arī rampas inspekciju gaitā un apmainoties ar to, faktiski tiek īstenoti šīs regulas noteikumi un tās īstenošanas noteikumi.


  2.
     
  Ja dalībvalsts vai Aģentūra saņem informāciju, kas liecina, ka citas dalībvalsts izsniegts sertifikāts neatbilst šīs regulas vai tās īstenošanas noteikumiem un var nopietni apdraudēt drošību, tās nekavējoties paziņo šo informāciju pārējām dalībvalstīm un Komisijai.



  3.   Saskaņā ar 54. panta 3. punktā noteikto procedūru Komisija pieņem noteikumus pirmā punkta īstenošanai, konkrēti paredzot šādus nosacījumus:






  a) | nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek informācijas vākšana, apmaiņa un izplatīšana; |
| --- | --- | --- |

6)

7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Kolektīvā uzraudzība

1.   Dalībvalstis un Aģentūra sadarbojas, lai nodrošinātu, ka, pienācīgi apkopojot informāciju arī rampas inspekciju gaitā un apmainoties ar to, faktiski tiek īstenoti šīs regulas noteikumi un tās īstenošanas noteikumi.

2.
     
  Ja dalībvalsts vai Aģentūra saņem informāciju, kas liecina, ka citas dalībvalsts izsniegts sertifikāts neatbilst šīs regulas vai tās īstenošanas noteikumiem un var nopietni apdraudēt drošību, tās nekavējoties paziņo šo informāciju pārējām dalībvalstīm un Komisijai.

3.   Saskaņā ar 54. panta 3. punktā noteikto procedūru Komisija pieņem noteikumus pirmā punkta īstenošanai, konkrēti paredzot šādus nosacījumus:

a)

nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek informācijas vākšana, apmaiņa un izplatīšana;

| b) | nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek veiktas rampas inspekcijas, tostarp sistemātiskās inspekcijas; |
| --- | --- |

b)

nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek veiktas rampas inspekcijas, tostarp sistemātiskās inspekcijas;

| c) | nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek to gaisa kuģu nosēdināšana, kuri neatbilst šīs regulas prasībām vai tās īstenošanas noteikumiem.” |
| --- | --- |

c)

nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek to gaisa kuģu nosēdināšana, kuri neatbilst šīs regulas prasībām vai tās īstenošanas noteikumiem.”

| 7) | 8. pantā 2. punktu aizstāj ar šo:

  “2.   
  Komisija pēc savas ierosmes vai pēc dalībvalsts vai pēc nacionālās aviācijas iestādes pieprasījuma var uzsākt 54. panta 4. punktā minēto procedūru, lai lemtu par to, vai sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar šo regulu, pienācīgi atbilst šīs regulas noteikumiem un īstenošanas noteikumiem.




  Neatbilstības vai nepietiekamas atbilstības gadījumā Komisija prasa, lai sertifikāta izsniedzējs veic tādus atbilstošus korektīvus un aizsardzības pasākumus kā ierobežojumu noteikšana šādam sertifikātam vai tā apturēšana. Turklāt šādam sertifikātam pārstāj piemērot 1. punkta noteikumus no dienas, kad Komisijas lēmumu paziņo dalībvalstīm.




  3.
     
  Ja Komisijai ir pietiekami pierādījumi, ka 2. punktā minētais sertifikāta izsniedzējs ir veicis atbilstošas korektīvas darbības attiecībā uz neatbilstību vai nepietiekamu atbilstību un ka aizsardzības pasākumi vairs nav vajadzīgi, tā pieņem lēmumu piemērot šim sertifikātam 1. punkta noteikumus. Minētos noteikumus piemēro no dienas, kad šo lēmumu paziņo dalībvalstīm.




  4.
     
  Līdz šīs regulas 5. panta 4. punktā un 6.a panta 6. punktā minēto īstenošanas noteikumu pieņemšanai un, neskarot 57. panta 2. punkta noteikumus, sertifikātus, ko nevar izsniegt saskaņā ar šo regulu, drīkst izsniegt, pamatojoties uz piemērojamiem attiecīgās valsts tiesību aktiem.




  5.
     
  Līdz šīs regulas 6.b panta 5. punktā minēto īstenošanas noteikumu pieņemšanai un, neskarot 57. panta 2. punkta noteikumus, sertifikātus, ko nevar izsniegt saskaņā ar šo regulu, drīkst izsniegt, pamatojoties uz piemērojamiem attiecīgās valsts tiesību aktiem vai attiecīgā gadījumā atbilstošām Regulas (EEK) Nr. 3922/91 prasībām.




  6.
     
  Šā panta noteikumi neierobežo Regulas (EK) Nr. 2111/2005 noteikumus un īstenošanas noteikumus.
  ” |
| --- | --- |

7)

8. pantā 2. punktu aizstāj ar šo:

“2.   
  Komisija pēc savas ierosmes vai pēc dalībvalsts vai pēc nacionālās aviācijas iestādes pieprasījuma var uzsākt 54. panta 4. punktā minēto procedūru, lai lemtu par to, vai sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar šo regulu, pienācīgi atbilst šīs regulas noteikumiem un īstenošanas noteikumiem.

Neatbilstības vai nepietiekamas atbilstības gadījumā Komisija prasa, lai sertifikāta izsniedzējs veic tādus atbilstošus korektīvus un aizsardzības pasākumus kā ierobežojumu noteikšana šādam sertifikātam vai tā apturēšana. Turklāt šādam sertifikātam pārstāj piemērot 1. punkta noteikumus no dienas, kad Komisijas lēmumu paziņo dalībvalstīm.

3.
     
  Ja Komisijai ir pietiekami pierādījumi, ka 2. punktā minētais sertifikāta izsniedzējs ir veicis atbilstošas korektīvas darbības attiecībā uz neatbilstību vai nepietiekamu atbilstību un ka aizsardzības pasākumi vairs nav vajadzīgi, tā pieņem lēmumu piemērot šim sertifikātam 1. punkta noteikumus. Minētos noteikumus piemēro no dienas, kad šo lēmumu paziņo dalībvalstīm.

4.
     
  Līdz šīs regulas 5. panta 4. punktā un 6.a panta 6. punktā minēto īstenošanas noteikumu pieņemšanai un, neskarot 57. panta 2. punkta noteikumus, sertifikātus, ko nevar izsniegt saskaņā ar šo regulu, drīkst izsniegt, pamatojoties uz piemērojamiem attiecīgās valsts tiesību aktiem.

5.
     
  Līdz šīs regulas 6.b panta 5. punktā minēto īstenošanas noteikumu pieņemšanai un, neskarot 57. panta 2. punkta noteikumus, sertifikātus, ko nevar izsniegt saskaņā ar šo regulu, drīkst izsniegt, pamatojoties uz piemērojamiem attiecīgās valsts tiesību aktiem vai attiecīgā gadījumā atbilstošām Regulas (EEK) Nr. 3922/91 prasībām.

6.
     
  Šā panta noteikumi neierobežo Regulas (EK) Nr. 2111/2005 noteikumus un īstenošanas noteikumus.
  ”

| 8) | 9. pantā 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Atkāpjoties no šīs regulas noteikumiem un noteikumiem, kas pieņemti tās īstenošanai, Aģentūra savas kompetences robežās izsniedz sertifikātus, pamatojoties uz trešo valstu aeronavigācijas iestāžu izdotiem sertifikātiem, kā paredzēts atzīšanas nolīgumos starp Kopienu un minēto trešo valsti.” |
| --- | --- |

8)

9. pantā 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atkāpjoties no šīs regulas noteikumiem un noteikumiem, kas pieņemti tās īstenošanai, Aģentūra savas kompetences robežās izsniedz sertifikātus, pamatojoties uz trešo valstu aeronavigācijas iestāžu izdotiem sertifikātiem, kā paredzēts atzīšanas nolīgumos starp Kopienu un minēto trešo valsti.”

| 9) | Pēc 9. panta iekļauj šādu 9.a pantu:
  “9.a pants
  Kvalificētas iestādes


  Paredzot kvalificētai iestādei īpašu sertifikācijas
  uzdevumu, Aģentūra vai attiecīgā valsts aviācijas iestāde nodrošina, ka šī kvalificētā iestāde
  atbilst V pielikumā noteiktajiem
  kritērijiem
  .” |
| --- | --- |

9)

Pēc 9. panta iekļauj šādu 9.a pantu:

“9.a pants

Kvalificētas iestādes

Paredzot kvalificētai iestādei īpašu sertifikācijas
  uzdevumu, Aģentūra vai attiecīgā valsts aviācijas iestāde nodrošina, ka šī kvalificētā iestāde
  atbilst V pielikumā noteiktajiem
  kritērijiem
  .”

| 10) | 10. pantu aizstāj ar šādu:
  “10. pants
  Elastīguma noteikumi
  1.   Šīs regulas noteikumi un noteikumi, kas pieņemti tās īstenošanai, nekavē dalībvalsti tūlīt risināt neparedzētu drošības problēmu, kas attiecas uz ražojumu, personu vai organizāciju, uz kuru attiecas šīs regulas noteikumi.
  Dalībvalsts nekavējoties informē Aģentūru, Komisiju un pārējās dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem un to iemesliem.
  2.   Saskaņā ar 16. panta 3. punktu Aģentūra viena mēneša laikā pēc tam, kad tikusi informēta saskaņā ar 1. punktu, var noteikt, vai drošības problēmu var risināt šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu ietvaros, ja Komisijai nav radušies iebildumi tā paša perioda laikā. Aģentūra tad pieņem attiecīgu lēmumu un nosūta lēmuma kopiju Komisijai un pārējām dalībvalstīm.
  Savukārt, ja Aģentūra nosaka, ka drošības problēma radusies tādēļ, ka šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos bijusi nepilnība vai tādēļ, ka šīs regulas vai tās īstenošanas noteikumu piemērošanas rezultātā drošības līmenis nav pietiekamam, tā izstrādā un publisko atzinumu par to, vai veicami grozījumi šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos un vai pasākumi jāatceļ vai jāsaglabā. Saskaņā ar 54. panta 3. punktā minēto procedūru Komisija var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz šo atzinumu. Ja pasākumus jāturpina veikt, tos īsteno visās dalībvalstīs un attiecībā uz tiem piemēro 8. panta noteikumus.
  3.   Dalībvalstis var uz ierobežotu laiku piešķirt atbrīvojumu no šajā regulā un tās īstenošanas noteikumos izklāstītajām pamatprasībām neparedzētu un neatliekamu ekspluatācijas apstākļu vai ekspluatācijas vajadzību gadījumā, ja tādējādi netiek pazemināts drošības līmenis. Par šādiem atbrīvojumiem, tiklīdz tos piešķir atkārtoti vai uz laiku, kas pārsniedz divus mēnešus, informē Aģentūru, Komisiju un pārējās dalībvalstis.
  4.   Saskaņā ar 16. panta 3. punktu Aģentūra viena mēneša laikā pēc tam, kad tikusi informēta saskaņā ar 3. punktu, nosaka, vai atbrīvojumi atbilst šajā regulā vai citās Kopienas tiesību normās noteiktiem vispārējiem drošības mērķiem. Aģentūra nosūta savu atzinumu Komisijai.
  Pamatojoties uz saņemto atzinumu un saskaņā ar 54. panta 4. punktā noteikto procedūru, Komisija var pieņemt lēmumu par šo atbrīvojumu atcelšanu.
  5.   Ja ar citiem līdzekļiem var panākt aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs tam, ko panāk, piemērojot šīs regulas īstenošanas noteikumus, dalībvalsts, nediskriminējot pēc valstiskās piederības, var piešķirt apstiprinājumu, atkāpjoties no šiem īstenošanas noteikumiem.
  Šādos gadījumos dalībvalsts informē Aģentūru un Komisiju par to, ka tā plāno piešķirt apstiprinājumu, un pamato iemeslus, kuru dēļ ir jāatkāpjas no attiecīgā noteikuma, kā arī nosacījumus, kas noteikti, lai nodrošinātu līdzvērtīga aizsardzības līmeņa sasniegšanu.
  6.   Saskaņā ar 16. panta 3. punktu Aģentūra divu mēnešu laikā pēc tam, kad tikusi informēta saskaņā ar 5. punktu, sniedz atzinumu par to, vai ieteiktais apstiprinājums izpilda šajā punktā minētos nosacījumus.
  Mēneša laikā pēc Aģentūras atzinuma saņemšanas Komisija var uzsākt 54. panta 3. punktā minēto procedūru, lai nolemtu par ieteiktā apstiprinājuma piešķiršanu vai noraidīšanu. Ja apstiprinājumu var piešķirt, Komisija par savu lēmumu informē visas dalībvalstis, kurām arī ir tiesības piemērot šo pasākumu. Attiecīgajam pasākumam piemēro 8. panta noteikumus.” |
| --- | --- |

10)

10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Elastīguma noteikumi

1.   Šīs regulas noteikumi un noteikumi, kas pieņemti tās īstenošanai, nekavē dalībvalsti tūlīt risināt neparedzētu drošības problēmu, kas attiecas uz ražojumu, personu vai organizāciju, uz kuru attiecas šīs regulas noteikumi.

Dalībvalsts nekavējoties informē Aģentūru, Komisiju un pārējās dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem un to iemesliem.

2.   Saskaņā ar 16. panta 3. punktu Aģentūra viena mēneša laikā pēc tam, kad tikusi informēta saskaņā ar 1. punktu, var noteikt, vai drošības problēmu var risināt šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu ietvaros, ja Komisijai nav radušies iebildumi tā paša perioda laikā. Aģentūra tad pieņem attiecīgu lēmumu un nosūta lēmuma kopiju Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

Savukārt, ja Aģentūra nosaka, ka drošības problēma radusies tādēļ, ka šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos bijusi nepilnība vai tādēļ, ka šīs regulas vai tās īstenošanas noteikumu piemērošanas rezultātā drošības līmenis nav pietiekamam, tā izstrādā un publisko atzinumu par to, vai veicami grozījumi šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos un vai pasākumi jāatceļ vai jāsaglabā. Saskaņā ar 54. panta 3. punktā minēto procedūru Komisija var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz šo atzinumu. Ja pasākumus jāturpina veikt, tos īsteno visās dalībvalstīs un attiecībā uz tiem piemēro 8. panta noteikumus.

3.   Dalībvalstis var uz ierobežotu laiku piešķirt atbrīvojumu no šajā regulā un tās īstenošanas noteikumos izklāstītajām pamatprasībām neparedzētu un neatliekamu ekspluatācijas apstākļu vai ekspluatācijas vajadzību gadījumā, ja tādējādi netiek pazemināts drošības līmenis. Par šādiem atbrīvojumiem, tiklīdz tos piešķir atkārtoti vai uz laiku, kas pārsniedz divus mēnešus, informē Aģentūru, Komisiju un pārējās dalībvalstis.

4.   Saskaņā ar 16. panta 3. punktu Aģentūra viena mēneša laikā pēc tam, kad tikusi informēta saskaņā ar 3. punktu, nosaka, vai atbrīvojumi atbilst šajā regulā vai citās Kopienas tiesību normās noteiktiem vispārējiem drošības mērķiem. Aģentūra nosūta savu atzinumu Komisijai.

Pamatojoties uz saņemto atzinumu un saskaņā ar 54. panta 4. punktā noteikto procedūru, Komisija var pieņemt lēmumu par šo atbrīvojumu atcelšanu.

5.   Ja ar citiem līdzekļiem var panākt aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs tam, ko panāk, piemērojot šīs regulas īstenošanas noteikumus, dalībvalsts, nediskriminējot pēc valstiskās piederības, var piešķirt apstiprinājumu, atkāpjoties no šiem īstenošanas noteikumiem.

Šādos gadījumos dalībvalsts informē Aģentūru un Komisiju par to, ka tā plāno piešķirt apstiprinājumu, un pamato iemeslus, kuru dēļ ir jāatkāpjas no attiecīgā noteikuma, kā arī nosacījumus, kas noteikti, lai nodrošinātu līdzvērtīga aizsardzības līmeņa sasniegšanu.

6.   Saskaņā ar 16. panta 3. punktu Aģentūra divu mēnešu laikā pēc tam, kad tikusi informēta saskaņā ar 5. punktu, sniedz atzinumu par to, vai ieteiktais apstiprinājums izpilda šajā punktā minētos nosacījumus.

Mēneša laikā pēc Aģentūras atzinuma saņemšanas Komisija var uzsākt 54. panta 3. punktā minēto procedūru, lai nolemtu par ieteiktā apstiprinājuma piešķiršanu vai noraidīšanu. Ja apstiprinājumu var piešķirt, Komisija par savu lēmumu informē visas dalībvalstis, kurām arī ir tiesības piemērot šo pasākumu. Attiecīgajam pasākumam piemēro 8. panta noteikumus.”

| 11) | 11. pantā 4. punktu aizstāj ar šo:
  “4.   Ik gadu Aģentūra publicē drošības pārskatu, lai informētu sabiedrību par vispārējo drošības līmeni. Pēc tam, kad stājušies spēkā 7. panta 3. punktā minētie īstenošanas noteikumi, pārskatā par drošību jāietver analīze par visu informāciju, kas saņemta saskaņā ar 7. pantu. Šai analīzei jābūt vienkāršai un labi saprotamai un tai jānorāda, vai attiecībā uz gaisa kuģu pasažieriem ir paaugstināts drošības risks. Šajā analīzē nav jānorāda informācijas avoti.” |
| --- | --- |

11)

11. pantā 4. punktu aizstāj ar šo:

“4.   Ik gadu Aģentūra publicē drošības pārskatu, lai informētu sabiedrību par vispārējo drošības līmeni. Pēc tam, kad stājušies spēkā 7. panta 3. punktā minētie īstenošanas noteikumi, pārskatā par drošību jāietver analīze par visu informāciju, kas saņemta saskaņā ar 7. pantu. Šai analīzei jābūt vienkāršai un labi saprotamai un tai jānorāda, vai attiecībā uz gaisa kuģu pasažieriem ir paaugstināts drošības risks. Šajā analīzē nav jānorāda informācijas avoti.”

| 12) | Pēc 11. panta iekļauj šādu 11.a pantu:
  “11.a pants
  Informācijas avota aizsardzība
  1.   Ja
  11. panta 1. punktā
  minēto informāciju
  Komisijai vai Aģentūrai
  brīvprātīgi sniedz
  privātpersona, šādas
  informācijas avotu neatklāj. Ja informācija ir sniegta valsts iestādei, šādas informācijas avotu aizsargā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.


  2.   Neierobežojot piemērojamos represīvos likumus, dalībvalsts atturas ierosināt lietu attiecībā uz iepriekš neplānotiem vai nejaušiem likuma pārkāpumiem, kas tām kļūst zināmi tikai tādēļ, ka par tiem tiek ziņots saskaņā ar šo regulu vai tās īstenošanas noteikumiem.
  Šis noteikums neattiecas uz rupjas nolaidības gadījumiem.
  3.   
  Neskarot attiecīgās krimināltiesību normas,
  dalībvalstis saskaņā ar to tiesību aktos noteikto procedūru un praksi nodrošina, lai tie darbinieki, kuri sniedz informāciju, tādējādi piemērojot šo regulu un tās īstenošanas noteikumus, netiktu pakļauti nekādiem ierobežojumiem no to darba devēju puses.
  Šis noteikums neattiecas uz
  rupjas nolaidības gadījumiem.
  4.   Šo pantu piemēro, neierobežojot valsts noteikumus attiecībā uz tiesas iestāžu pieeju informācijai.” |
| --- | --- |

12)

Pēc 11. panta iekļauj šādu 11.a pantu:

“11.a pants

Informācijas avota aizsardzība

1.   Ja
  11. panta 1. punktā
  minēto informāciju
  Komisijai vai Aģentūrai
  brīvprātīgi sniedz
  privātpersona, šādas
  informācijas avotu neatklāj. Ja informācija ir sniegta valsts iestādei, šādas informācijas avotu aizsargā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

2.   Neierobežojot piemērojamos represīvos likumus, dalībvalsts atturas ierosināt lietu attiecībā uz iepriekš neplānotiem vai nejaušiem likuma pārkāpumiem, kas tām kļūst zināmi tikai tādēļ, ka par tiem tiek ziņots saskaņā ar šo regulu vai tās īstenošanas noteikumiem.

Šis noteikums neattiecas uz rupjas nolaidības gadījumiem.

3.   
  Neskarot attiecīgās krimināltiesību normas,
  dalībvalstis saskaņā ar to tiesību aktos noteikto procedūru un praksi nodrošina, lai tie darbinieki, kuri sniedz informāciju, tādējādi piemērojot šo regulu un tās īstenošanas noteikumus, netiktu pakļauti nekādiem ierobežojumiem no to darba devēju puses.
  Šis noteikums neattiecas uz
  rupjas nolaidības gadījumiem.

4.   Šo pantu piemēro, neierobežojot valsts noteikumus attiecībā uz tiesas iestāžu pieeju informācijai.”

| 13) | 13. pantu groza šādi.






  a) | c) punktu aizstāj ar šādu:






  “c) | pieņem attiecīgus lēmumus 9.a, 15., 15.a, 15.b un 46. panta piemērošanai;” |
| --- | --- | --- | --- |

13)

13. pantu groza šādi.

a)

c) punktu aizstāj ar šādu:

“c)

pieņem attiecīgus lēmumus 9.a, 15., 15.a, 15.b un 46. panta piemērošanai;”

| b) | papildina ar šādu d) punktu:






  “d) | sagatavo pārskatus pēc standartizācijas inspekcijām, kas veiktas saskaņā ar 16. panta 1. punktu un 45. pantu.” |
| --- | --- | --- |

b)

papildina ar šādu d) punktu:

“d)

sagatavo pārskatus pēc standartizācijas inspekcijām, kas veiktas saskaņā ar 16. panta 1. punktu un 45. pantu.”

| 14) | 14. panta 2. punkta a) apakšpunktu groza šādi:






  “a) | apakšpunktā svītro vārdus “tostarp lidojumderīguma normas”.” |
| --- | --- | --- |

14)

14. panta 2. punkta a) apakšpunktu groza šādi:

“a)

apakšpunktā svītro vārdus “tostarp lidojumderīguma normas”.”

| 15) | 15. pantu groza šādi.






  a) | 1. punktu groza šādi:






  i) | ievaddaļu aizstāj ar šo:
  “Attiecībā uz 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem ražojumiem, daļām un ierīcēm Aģentūra, ja iespējams un kā noteikts Čikāgas Konvencijā un tās pielikumos, dalībvalstu vārdā veic konstruētājas valsts, ražotājvalsts vai reģistrācijas valsts funkcijas un uzdevumus, ja tie saistīti ar konstrukcijas apstiprinājumu. Minētā nolūkā tā jo īpaši:” |
| --- | --- | --- | --- |

15)

15. pantu groza šādi.

a)

1. punktu groza šādi:

i)

ievaddaļu aizstāj ar šo:

“Attiecībā uz 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem ražojumiem, daļām un ierīcēm Aģentūra, ja iespējams un kā noteikts Čikāgas Konvencijā un tās pielikumos, dalībvalstu vārdā veic konstruētājas valsts, ražotājvalsts vai reģistrācijas valsts funkcijas un uzdevumus, ja tie saistīti ar konstrukcijas apstiprinājumu. Minētā nolūkā tā jo īpaši:”

| ii) | e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic tehniskās inspekcijas, kas saistītas ar ražojumu, daļu vai ierīču sertifikāciju;” |
| --- | --- | --- |

ii)

e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic tehniskās inspekcijas, kas saistītas ar ražojumu, daļu vai ierīču sertifikāciju;”

| iii) | i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “i) | groza, aptur vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra to izsniedza, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pienākumus;” |
| --- | --- | --- |

iii)

i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

groza, aptur vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra to izsniedza, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pienākumus;”

| iv) | papildina ar šādu k) un l) apakšpunktu:






  “k) | noteikt atbilstošus ierobežojumus katram gaisa kuģim, attiecībā uz kuru lidošanas atļauja nepieciešama vienam lidojumam; |
| --- | --- | --- |

iv)

papildina ar šādu k) un l) apakšpunktu:

“k)

noteikt atbilstošus ierobežojumus katram gaisa kuģim, attiecībā uz kuru lidošanas atļauja nepieciešama vienam lidojumam;

| l) | izsniegt lidošanas atļaujas attiecībā uz gaisa kuģi, ja šādas atļaujas nepieciešamas, lai veiktu lidojumu sēriju.” |
| --- | --- |

l)

izsniegt lidošanas atļaujas attiecībā uz gaisa kuģi, ja šādas atļaujas nepieciešamas, lai veiktu lidojumu sēriju.”

| b) | 2. punktu groza šādi:






  i) | b) apakšpunkta ii) daļu aizstāj ar šādu:






  “ii) | ražošanas vai tehniskās apkopes organizācijas, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, ja to pieprasa attiecīgā dalībvalsts, vai” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2. punktu groza šādi:

i)

b) apakšpunkta ii) daļu aizstāj ar šādu:

“ii)

ražošanas vai tehniskās apkopes organizācijas, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, ja to pieprasa attiecīgā dalībvalsts, vai”

| ii) | c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | groza, aptur vai anulē attiecīgās organizācijas sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra to izsniedza, vai ja attiecīgā organizācija nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pienākumus.” |
| --- | --- | --- |

ii)

c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

groza, aptur vai anulē attiecīgās organizācijas sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra to izsniedza, vai ja attiecīgā organizācija nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pienākumus.”

| 16) | Pēc 15. panta iekļauj šādu 15.a un 15.b pantu:
  “15.a pants
  Personāla sertifikācija
  1.   Attiecībā uz 6.a panta 1. punktā minēto personālu un organizācijām Aģentūra veic šādus pienākumus:






  a) | pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic inspekcijas un revīzijas organizācijās un novērtēšanas iestādēs, kurām tā izsniedz sertifikātus; |
| --- | --- | --- |

16)

Pēc 15. panta iekļauj šādu 15.a un 15.b pantu:

“15.a pants

Personāla sertifikācija

1.   Attiecībā uz 6.a panta 1. punktā minēto personālu un organizācijām Aģentūra veic šādus pienākumus:

a)

pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic inspekcijas un revīzijas organizācijās un novērtēšanas iestādēs, kurām tā izsniedz sertifikātus;

| b) | izsniedz vai atjauno sertifikātus:






  i) | personāla apmācības organizācijām un aviācijas medicīnas centriem, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, ja to prasa attiecīgā dalībvalsts; |
| --- | --- | --- |

b)

izsniedz vai atjauno sertifikātus:

i)

personāla apmācības organizācijām un aviācijas medicīnas centriem, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, ja to prasa attiecīgā dalībvalsts;

| ii) | personāla apmācības organizācijām un aviācijas medicīnas centriem, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas, vai |
| --- | --- |

ii)

personāla apmācības organizācijām un aviācijas medicīnas centriem, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas, vai

| iii) | novērtēšanas iestādēm, ja šīs iestādes to pieprasa; |
| --- | --- |

iii)

novērtēšanas iestādēm, ja šīs iestādes to pieprasa;

| c) | groza, ierobežo, aptur vai anulē attiecīgās organizācijas sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra to izsniedza, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

c)

groza, ierobežo, aptur vai anulē attiecīgās organizācijas sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra to izsniedza, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pienākumus.

2.   Attiecībā uz 6.a panta 1. punktā minētajiem lidojumu simulējošiem trenažieriem Aģentūra veic šādus pienākumus:

| a) | pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic to iekārtu tehniskās inspekcijas, kurām tā izsniegusi sertifikātu; |
| --- | --- |

a)

pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic to iekārtu tehniskās inspekcijas, kurām tā izsniegusi sertifikātu;

| b) | izsniedz un atjauno sertifikātus, kas izsniegti:






  i) | lidojumu simulējošiem trenažieriem, kurus izmanto Aģentūras sertificētas mācību organizācijas; |
| --- | --- | --- |

b)

izsniedz un atjauno sertifikātus, kas izsniegti:

i)

lidojumu simulējošiem trenažieriem, kurus izmanto Aģentūras sertificētas mācību organizācijas;

| ii) | lidojumu simulējošiem trenažieriem, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, ja to pieprasa attiecīgā dalībvalsts, vai |
| --- | --- |

ii)

lidojumu simulējošiem trenažieriem, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, ja to pieprasa attiecīgā dalībvalsts, vai

| iii) | lidojumu simulējošiem trenažieriem, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas; |
| --- | --- |

iii)

lidojumu simulējošiem trenažieriem, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas;

| c) | groza, ierobežo, aptur vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra to izsniedza, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

c)

groza, ierobežo, aptur vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra to izsniedza, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pienākumus.

15.b pants

Gaisa kuģu ekspluatanta sertifikācija

1.   Attiecībā uz ekspluatantiem, kas iesaistīti ekspluatācijā komerciālā nolūkā, Aģentūra veic šādus pienākumus:

| a) | pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic inspekcijas un revīzijas ekspluatantos, kurus tā sertificē; |
| --- | --- |

a)

pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic inspekcijas un revīzijas ekspluatantos, kurus tā sertificē;

| b) | izsniedz un atjauno sertifikātus, kas izsniegti:






  i) | ekspluatantiem, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, ja to prasa attiecīgā dalībvalsts; |
| --- | --- | --- |

b)

izsniedz un atjauno sertifikātus, kas izsniegti:

i)

ekspluatantiem, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, ja to prasa attiecīgā dalībvalsts;

| ii) | ekspluatantiem, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas, ja vien dalībvalsts neveic šo ekspluatantu ekspluatācijas valsts funkcijas un uzdevumus; |
| --- | --- |

ii)

ekspluatantiem, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas, ja vien dalībvalsts neveic šo ekspluatantu ekspluatācijas valsts funkcijas un uzdevumus;

| c) | groza, ierobežo, aptur vai anulē attiecīgā ekspluatanta sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra to izsniegusi, vai ja attiecīgā organizācija nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

c)

groza, ierobežo, aptur vai anulē attiecīgā ekspluatanta sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Aģentūra to izsniegusi, vai ja attiecīgā organizācija nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pienākumus.

2.   Izdodot ekspluatācijas direktīvu, Aģentūra var aizliegt, ierobežot vai pakļaut kādiem nosacījumiem ekspluatāciju drošas ekspluatācijas interesēs.

3.   Attiecībā uz lidojuma laika ierobežojumu Aģentūra:

| a) | izsniedz piemērojamu sertifikācijas specifikāciju, lai nodrošinātu atbilstību pamatprasībām un, ja iespējams, attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem. Īpaši attiecībā uz gaisa pārvadājumiem komerciālā nolūkā ar lidaparātu, kamēr nav pieņemti 6.b panta 5. punktā minētie attiecīgie īstenošanas noteikumi, Aģentūra izstrādā piemērojamu sertifikācijas specifikāciju, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EEK) Nr. 3922/91 III pielikuma Q apakšdaļai. |
| --- | --- |

a)

izsniedz piemērojamu sertifikācijas specifikāciju, lai nodrošinātu atbilstību pamatprasībām un, ja iespējams, attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem. Īpaši attiecībā uz gaisa pārvadājumiem komerciālā nolūkā ar lidaparātu, kamēr nav pieņemti 6.b panta 5. punktā minētie attiecīgie īstenošanas noteikumi, Aģentūra izstrādā piemērojamu sertifikācijas specifikāciju, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EEK) Nr. 3922/91 III pielikuma Q apakšdaļai.

| b) | apstiprina individuālu lidojuma laika specifikācijas shēmu ekspluatantiem, ja šādas shēmas nevar tikt apstiprinātas piemērojamās sertifikācijas specifikācijas ietvaros.” |
| --- | --- |

b)

apstiprina individuālu lidojuma laika specifikācijas shēmu ekspluatantiem, ja šādas shēmas nevar tikt apstiprinātas piemērojamās sertifikācijas specifikācijas ietvaros.”

| 17) | 16. pantā 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Aģentūra veic standartizācijas inspekcijas jomās, uz kurām attiecas 1. panta 1. punkts, lai uzraudzītu šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, ko veic valsts atbildīgās iestādes, un ziņo Komisijai.
  2.   Aģentūra veic tehnisko izmeklēšanu uzņēmumos, lai uzraudzītu šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, ņemot vērā 2. pantā noteiktos mērķus.” |
| --- | --- |

17)

16. pantā 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Aģentūra veic standartizācijas inspekcijas jomās, uz kurām attiecas 1. panta 1. punkts, lai uzraudzītu šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, ko veic valsts atbildīgās iestādes, un ziņo Komisijai.

2.   Aģentūra veic tehnisko izmeklēšanu uzņēmumos, lai uzraudzītu šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, ņemot vērā 2. pantā noteiktos mērķus.”

| 18) | Iekļauj šādu 16.a pantu:


  “
  16.a pants




  Soda nauda




  1.
     
  Pieņemot 13. panta c) punktā minētos lēmumus, Aģentūra var:










  a) | personām un uzņēmumiem, kam tā izsniegusi sertifikātu, uzlikt soda naudu, ja ir tīši vai netīši pārkāpti šīs regulas noteikumi vai īstenošanas noteikumi; |
| --- | --- | --- |

18)

Iekļauj šādu 16.a pantu:

“
  16.a pants

Soda nauda

1.
     
  Pieņemot 13. panta c) punktā minētos lēmumus, Aģentūra var:

a)

personām un uzņēmumiem, kam tā izsniegusi sertifikātu, uzlikt soda naudu, ja ir tīši vai netīši pārkāpti šīs regulas noteikumi vai īstenošanas noteikumi;

| b) | personām vai uzņēmumiem, kam tā izsniegusi sertifikātu, uzlikt periodiskus soda naudas maksājumus, ko aprēķina no lēmumā noteiktās dienas, lai piespiestu šīs personas vai uzņēmumus nodrošināt atbilstību šīs regulas noteikumiem vai īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

personām vai uzņēmumiem, kam tā izsniegusi sertifikātu, uzlikt periodiskus soda naudas maksājumus, ko aprēķina no lēmumā noteiktās dienas, lai piespiestu šīs personas vai uzņēmumus nodrošināt atbilstību šīs regulas noteikumiem vai īstenošanas noteikumiem.

2.
     
  Soda naudas un periodiski soda naudas maksājumi, kas minēti 1. punktā, ir preventīvi un samērīgi gan attiecībā uz konkrētā pārkāpuma smagumu, gan attiecīgā sertifikāta turētāja finansiālām iespējām, jo īpaši ņemot vērā apmēru, kādā tikusi apdraudēta drošība.

3.
     
  Lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 1. punktu, nav krimināltiesību rakstura.

4.
     
  Aģentūras iekasēto soda naudu un periodisko soda naudas maksājumu summu atvelk no 48. panta 1. punkta a)apakšpunktā minētās Kopienas iemaksas summas.

5.
     
  Komisija saskaņā ar 54. panta 3. punktā noteikto procedūru pieņem noteikumus šā panta īstenošanai, jo īpaši precizējot:

| a) | tos īstenošanas noteikumus, kuru pārkāpuma gadījumā uzliek soda naudu un piemēro periodiskus soda naudas maksājumus; |
| --- | --- |

a)

tos īstenošanas noteikumus, kuru pārkāpuma gadījumā uzliek soda naudu un piemēro periodiskus soda naudas maksājumus;

| b) | maksimālo pieļaujamo soda naudu un periodisko soda naudas maksājumu summu; |
| --- | --- |

b)

maksimālo pieļaujamo soda naudu un periodisko soda naudas maksājumu summu;

| c) | soda naudu un periodisko soda naudas maksājumu piemērošanas nosacījumus, tostarp kritērijus soda naudas apmēra noteikšanai. |
| --- | --- |

c)

soda naudu un periodisko soda naudas maksājumu piemērošanas nosacījumus, tostarp kritērijus soda naudas apmēra noteikšanai.

6.
     
  Paredzot kritērijus soda naudu un periodisko soda naudas maksājumu apmēra noteikšanai, Komisija ņem vērā to personu un uzņēmumu ieņēmumus, kuriem sodus piemēro.
  ”

| 19) | 18. panta 2. punktu papildina ar šādu daļu:
  “Darba vienošanās atbilst Kopienas likumdošanas aktiem un tajā ņemta vērā Kopienas ārpolitika attiecībā uz trešām valstīm. Tām nepieciešams Komisijas iepriekšējs apstiprinājums.” |
| --- | --- |

19)

18. panta 2. punktu papildina ar šādu daļu:

“Darba vienošanās atbilst Kopienas likumdošanas aktiem un tajā ņemta vērā Kopienas ārpolitika attiecībā uz trešām valstīm. Tām nepieciešams Komisijas iepriekšējs apstiprinājums.”

| 20) | Šādu 1.a punktu iekļauj 20. pantā:


  “
  1.a
     
  Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta e) apakšpunktu un 82. panta 3. punkta e) apakšpunktu nepiemēro agrāk kā 36 mēnešus pēc pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darbā pieņemšanas dienas.
  ” |
| --- | --- |

20)

Šādu 1.a punktu iekļauj 20. pantā:

“
  1.a
     
  Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta e) apakšpunktu un 82. panta 3. punkta e) apakšpunktu nepiemēro agrāk kā 36 mēnešus pēc pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darbā pieņemšanas dienas.
  ”

| 21) | 24. pantā 2. punktu groza šādi.







  a) | b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | pieņem vispārējo gada pārskatu par Aģentūras darbībām un vēlākais līdz 15. jūnijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm; darbojoties Aģentūras vārdā, valde katru gadu nosūta budžeta iestādei jebkādu informāciju, kas attiecas uz novērtēšanas procedūru iznākumu
  , jo īpaši informāciju par sekām, ko rada izmaiņas Aģentūrai uzticētajos uzdevumos
  ;” |
| --- | --- | --- | --- |

21)

24. pantā 2. punktu groza šādi.

a)

b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

pieņem vispārējo gada pārskatu par Aģentūras darbībām un vēlākais līdz 15. jūnijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm; darbojoties Aģentūras vārdā, valde katru gadu nosūta budžeta iestādei jebkādu informāciju, kas attiecas uz novērtēšanas procedūru iznākumu
  , jo īpaši informāciju par sekām, ko rada izmaiņas Aģentūrai uzticētajos uzdevumos
  ;”

| b) | c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | katru gadu līdz 30. septembrim un saņēmusi Komisijas atzinumu pieņem Aģentūras nākamā gada darba programmu nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm; šo darba programmu pieņem, neierobežojot ikgadējo Kopienas budžeta procedūru un Kopienas likumdošanas programmu attiecīgajās aviācijas drošības jomās; Komisijas atzinumu pievieno pieņemtajai Aģentūras darba programmai;” |
| --- | --- | --- |

b)

c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

katru gadu līdz 30. septembrim un saņēmusi Komisijas atzinumu pieņem Aģentūras nākamā gada darba programmu nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm; šo darba programmu pieņem, neierobežojot ikgadējo Kopienas budžeta procedūru un Kopienas likumdošanas programmu attiecīgajās aviācijas drošības jomās; Komisijas atzinumu pievieno pieņemtajai Aģentūras darba programmai;”

| c) | d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | vienojoties ar Komisiju, pieņem pamatnostādnes attiecībā uz sertifikācijas uzdevumu uzticēšanu valsts aviācijas iestādēm un kvalificētām
  iestādēm
  ;” |
| --- | --- | --- |

c)

d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

vienojoties ar Komisiju, pieņem pamatnostādnes attiecībā uz sertifikācijas uzdevumu uzticēšanu valsts aviācijas iestādēm un kvalificētām
  iestādēm
  ;”

| 22) | 25. pantu
  groza šādi.






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Valdē ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un viens Komisijas pārstāvis
  , ko izvēlas, ņemot vērā šo personu atzīto pieredzi civilās aviācijas jomā un vadības spējas
  . Tādēļ Padome
  , apspriežoties ar Eiropas Parlamentu,
  ieceļ pa pārstāvim no katras dalībvalsts un tā vietnieku, kas darbosies pārstāvja vietā pārstāvja prombūtnes laikā
  un kas nebūs iesaistīts šīs regulas piemērošanā un tās īstenošanas noteikumu izpildē.
  Komisija arī ieceļ savu pārstāvi un tā vietnieku. Valdes locekļu pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Šo pilnvaru termiņu var
  atjaunot
  .” |
| --- | --- | --- |

22)

25. pantu
  groza šādi.

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Valdē ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un viens Komisijas pārstāvis
  , ko izvēlas, ņemot vērā šo personu atzīto pieredzi civilās aviācijas jomā un vadības spējas
  . Tādēļ Padome
  , apspriežoties ar Eiropas Parlamentu,
  ieceļ pa pārstāvim no katras dalībvalsts un tā vietnieku, kas darbosies pārstāvja vietā pārstāvja prombūtnes laikā
  un kas nebūs iesaistīts šīs regulas piemērošanā un tās īstenošanas noteikumu izpildē.
  Komisija arī ieceļ savu pārstāvi un tā vietnieku. Valdes locekļu pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Šo pilnvaru termiņu var
  atjaunot
  .”

| b) | Papildina ar šādu 3. punktu:
  “3.   Pārskatāmības nodrošināšanai valdē kā novērotāji piedalās četri ieinteresēto personu pārstāvji. Tos ieceļ Komisija, pamatojoties uz sarakstu, ko sagatavo 24. panta 4. punktā minētā padomdevēju iestāde, un to uzdevums ir pēc iespējas plaši pārstāvēt dažādās šīs padomdevēju iestādes personas. Šo pārstāvju pilnvaru termiņš ir trīsdesmit mēneši un to var atjaunot vienu reizi.” |
| --- | --- |

b)

Papildina ar šādu 3. punktu:

“3.   Pārskatāmības nodrošināšanai valdē kā novērotāji piedalās četri ieinteresēto personu pārstāvji. Tos ieceļ Komisija, pamatojoties uz sarakstu, ko sagatavo 24. panta 4. punktā minētā padomdevēju iestāde, un to uzdevums ir pēc iespējas plaši pārstāvēt dažādās šīs padomdevēju iestādes personas. Šo pārstāvju pilnvaru termiņš ir trīsdesmit mēneši un to var atjaunot vienu reizi.”

| 23) | 26. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Priekšsēdētāja un viņa vietnieka pilnvaru termiņš beidzas, kad viņš vairs nav valdes loceklis. Ievērojot šo noteikumu, priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Šos pilnvaru termiņus var atjaunot vienu reizi.” |
| --- | --- |

23)

26. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Priekšsēdētāja un viņa vietnieka pilnvaru termiņš beidzas, kad viņš vairs nav valdes loceklis. Ievērojot šo noteikumu, priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Šos pilnvaru termiņus var atjaunot vienu reizi.”

| 24) | 28. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Katram
  saskaņā ar 25. panta 1. punktu
  ieceltam loceklim ir viena balss. Komisijas pārstāvja balsu skaits ir vienāds ar
  25%
  Padomes iecelto locekļu kopējā balsu skaita. Ne ieinteresēto personu pārstāvji, ne Aģentūras izpilddirektors nepiedalās balsošanā. Ja nav ieradies kāds valdes loceklis, viņa vietā tiesības balsot ir šī locekļa
  vietniekam
  .” |
| --- | --- |

24)

28. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Katram
  saskaņā ar 25. panta 1. punktu
  ieceltam loceklim ir viena balss. Komisijas pārstāvja balsu skaits ir vienāds ar
  25%
  Padomes iecelto locekļu kopējā balsu skaita. Ne ieinteresēto personu pārstāvji, ne Aģentūras izpilddirektors nepiedalās balsošanā. Ja nav ieradies kāds valdes loceklis, viņa vietā tiesības balsot ir šī locekļa
  vietniekam
  .”

| 25) | 29. panta
  3. punktu groza šādi.






  a) | a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | apstiprināt 13. pantā minētos Aģentūras pasākumus šīs regulas, tās īstenošanas noteikumu un citu piemērojamo tiesību aktu noteiktajās robežās;” |
| --- | --- | --- | --- |

25)

29. panta
  3. punktu groza šādi.

a)

a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

apstiprināt 13. pantā minētos Aģentūras pasākumus šīs regulas, tās īstenošanas noteikumu un citu piemērojamo tiesību aktu noteiktajās robežās;”

| b) | b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | organizēt inspekcijas un izmeklēšanu, kā paredzēts 45. un 46. pantā;” |
| --- | --- | --- |

b)

b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

organizēt inspekcijas un izmeklēšanu, kā paredzēts 45. un 46. pantā;”

| c) | papildina ar šādu k) un l) apakšpunktu:






  “k) | sagatavot un īstenot ikgadējo darba programmu; |
| --- | --- | --- |

c)

papildina ar šādu k) un l) apakšpunktu:

“k)

sagatavot un īstenot ikgadējo darba programmu;

| l) | atbildēt uz lūgumiem palīdzēt, kas saņemti no Komisijas.” |
| --- | --- |

l)

atbildēt uz lūgumiem palīdzēt, kas saņemti no Komisijas.”

| 26) | 30. pantu groza šādi.






  a) | 1. punktu aizstaj ar šādu:
  “1.   Pēc Komisijas ierosinājuma Valde, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu kompetenci un pieredzi, kas saistīta ar civilo aviāciju, ieceļ vai atlaiž Aģentūras izpilddirektoru. Valde pieņem lēmumu ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu. Pirms iecelšanas amatā valdes izvēlētajam kandidātam var lūgt sniegt paziņojumu kompetentajai komitejai vai Eiropas Parlamenta komitejām un atbildēt uz tās vai to locekļu jautājumiem.” |
| --- | --- | --- |

26)

30. pantu groza šādi.

a)

1. punktu aizstaj ar šādu:

“1.   Pēc Komisijas ierosinājuma Valde, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu kompetenci un pieredzi, kas saistīta ar civilo aviāciju, ieceļ vai atlaiž Aģentūras izpilddirektoru. Valde pieņem lēmumu ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu. Pirms iecelšanas amatā valdes izvēlētajam kandidātam var lūgt sniegt paziņojumu kompetentajai komitejai vai Eiropas Parlamenta komitejām un atbildēt uz tās vai to locekļu jautājumiem.”

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Izpilddirektora un direktoru pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un saņemot tās novērtējumu, šo pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Savā novērtējumā Komisija īpaši vērtē:






  — | pirmā pilnvaru termiņa laikā sasniegtos rezultātus un to sasniegšanas veidu; |
| --- | --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Izpilddirektora un direktoru pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un saņemot tās novērtējumu, šo pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Savā novērtējumā Komisija īpaši vērtē:

—

pirmā pilnvaru termiņa laikā sasniegtos rezultātus un to sasniegšanas veidu;

| — | Aģentūras pienākumus un prasības turpmākajos gados.” |
| --- | --- |

—

Aģentūras pienākumus un prasības turpmākajos gados.”

| 27) | 35. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Var pārsūdzēt Aģentūras lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar 9.a, 15., 15.a, 15.b, 46. vai 53. pantu.” |
| --- | --- |

27)

35. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Var pārsūdzēt Aģentūras lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar 9.a, 15., 15.a, 15.b, 46. vai 53. pantu.”

| 28) | 41. pantu groza šādi.






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Prasību Tiesā var iesniegt, lai lūgtu to anulēt darbības, ko Aģentūra veikusi un kas ir juridiski saistošas trešām personām, Aģentūras bezdarbības gadījumos un attiecībā uz zaudējumiem, ko Aģentūra radījusi savas darbības gaitā.” |
| --- | --- | --- |

28)

41. pantu groza šādi.

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Prasību Tiesā var iesniegt, lai lūgtu to anulēt darbības, ko Aģentūra veikusi un kas ir juridiski saistošas trešām personām, Aģentūras bezdarbības gadījumos un attiecībā uz zaudējumiem, ko Aģentūra radījusi savas darbības gaitā.”

| b) | 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Par darbībām to Aģentūras lēmumu anulēšanai, kas pieņemti saskaņā ar 9.a, 15., 15.a, 15.b, 46. vai 53. pantu, var iesniegt prasību Tiesā tikai pēc tam, kad ir beigušās apelācijas procedūras pašā Aģentūrā.” |
| --- | --- |

b)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Par darbībām to Aģentūras lēmumu anulēšanai, kas pieņemti saskaņā ar 9.a, 15., 15.a, 15.b, 46. vai 53. pantu, var iesniegt prasību Tiesā tikai pēc tam, kad ir beigušās apelācijas procedūras pašā Aģentūrā.”

| 29) | 45. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:
  “1.   Neierobežojot izpildes pilnvaras, ko Komisijai piešķir Līgums, Aģentūra palīdz Komisijai pārraudzīt šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, veicot standartizācijas inspekcijas dalībvalstu kompetentajās iestādēs, kā noteikts 16. panta 1. punktā. Tādējādi amatpersonas, kas pilnvarotas saskaņā ar šo regulu, veicot koordināciju ar valsts iestādēm, tiek pilnvarotas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību normām:” |
| --- | --- |

29)

45. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“1.   Neierobežojot izpildes pilnvaras, ko Komisijai piešķir Līgums, Aģentūra palīdz Komisijai pārraudzīt šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, veicot standartizācijas inspekcijas dalībvalstu kompetentajās iestādēs, kā noteikts 16. panta 1. punktā. Tādējādi amatpersonas, kas pilnvarotas saskaņā ar šo regulu, veicot koordināciju ar valsts iestādēm, tiek pilnvarotas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību normām:”

| 30) | 46. pantu groza šādi.






  a) | 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:
  “1.   Lai piemērotu 15., 15.a un 15.b pantu, Aģentūra var pati veikt vai uzticēt valsts aviācijas iestādēm vai kvalificētām iestādēm veikt visu vajadzīgo izmeklēšanu uzņēmumos, kā noteikts 16. panta 2. punktā. Izmeklēšanu veic, ievērojot to dalībvalstu tiesību normas, kurās tā jāveic. Tādēļ personām, ko pilnvaro saskaņā ar šo regulu, ir tiesības:” |
| --- | --- | --- |

30)

46. pantu groza šādi.

a)

1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai piemērotu 15., 15.a un 15.b pantu, Aģentūra var pati veikt vai uzticēt valsts aviācijas iestādēm vai kvalificētām iestādēm veikt visu vajadzīgo izmeklēšanu uzņēmumos, kā noteikts 16. panta 2. punktā. Izmeklēšanu veic, ievērojot to dalībvalstu tiesību normas, kurās tā jāveic. Tādēļ personām, ko pilnvaro saskaņā ar šo regulu, ir tiesības:”

| b) | papildina ar šādu 1.a punktu:
  “1a.   Lai piemērotu 9.a pantu, Aģentūra var pati veikt vai uzticēt valsts aviācijas iestādēm veikt visu vajadzīgo izmeklēšanu kvalificētās iestādēs, kā noteikts 16. panta 2. punktā.” |
| --- | --- |

b)

papildina ar šādu 1.a punktu:

“1a.   Lai piemērotu 9.a pantu, Aģentūra var pati veikt vai uzticēt valsts aviācijas iestādēm veikt visu vajadzīgo izmeklēšanu kvalificētās iestādēs, kā noteikts 16. panta 2. punktā.”

| 31) | Pēc 46. panta iekļauj šādu 46.a un 46.b pantu:
  “46.a pants
  Darba programma gadam
  Darba programma gadam atbilst šajā regulā definētajiem Aģentūras mērķiem, mandātam un uzdevumiem.
  Minētajā programmā ir skaidri jānorāda, kuras Aģentūras pilnvaras un uzdevumi ir pievienoti, mainīti vai izslēgti, salīdzinot ar iepriekšējo gadu.


  Darba programma gadam tiek veidota, pamatojoties uz metodiku, ko Komisija izstrādājusi kā uz darbību balstītas pārvaldības programmas daļu.
  46.b pants
  Vispārējais gada pārskats
  Vispārējais gada pārskats raksturo veidu, kādā Aģentūra īstenojusi savu darba programmu gadam.
  Tajā ir skaidri jāapraksta visas sekas, ko rada izmaiņas Aģentūrai uzticētajos uzdevumos.


  Pārskatā sniegtas Aģentūras veiktās darbības un novērtēti rezultāti attiecībā uz mērķiem un izveidoto laika grafiku, ar veiktajām darbībām saistītie riski, resursu izmantošana un Aģentūras vispārējā darbība.” |
| --- | --- |

31)

Pēc 46. panta iekļauj šādu 46.a un 46.b pantu:

“46.a pants

Darba programma gadam

Darba programma gadam atbilst šajā regulā definētajiem Aģentūras mērķiem, mandātam un uzdevumiem.
  Minētajā programmā ir skaidri jānorāda, kuras Aģentūras pilnvaras un uzdevumi ir pievienoti, mainīti vai izslēgti, salīdzinot ar iepriekšējo gadu.

Darba programma gadam tiek veidota, pamatojoties uz metodiku, ko Komisija izstrādājusi kā uz darbību balstītas pārvaldības programmas daļu.

46.b pants

Vispārējais gada pārskats

Vispārējais gada pārskats raksturo veidu, kādā Aģentūra īstenojusi savu darba programmu gadam.
  Tajā ir skaidri jāapraksta visas sekas, ko rada izmaiņas Aģentūrai uzticētajos uzdevumos.

Pārskatā sniegtas Aģentūras veiktās darbības un novērtēti rezultāti attiecībā uz mērķiem un izveidoto laika grafiku, ar veiktajām darbībām saistītie riski, resursu izmantošana un Aģentūras vispārējā darbība.”

| 32) | 47. pantu papildina ar 6. punktu šādā redakcijā:
  “6.   Uz informāciju, ko Aģentūra apkopo saskaņā ar šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti
   (9).” |
| --- | --- |

32)

47. pantu papildina ar 6. punktu šādā redakcijā:

“6.   Uz informāciju, ko Aģentūra apkopo saskaņā ar šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti
   (9).”

| 33) | 48. pantu groza šādi.






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Aģentūras ieņēmumus veido:






  a) | Kopienas iemaksa; |
| --- | --- | --- | --- |

33)

48. pantu groza šādi.

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Aģentūras ieņēmumus veido:

a)

Kopienas iemaksa;

| b) | ikvienas tādas Eiropas trešās valsts iemaksa, ar kuru Kopiena ir noslēgusi 55. pantā minētos nolīgumus; |
| --- | --- |

b)

ikvienas tādas Eiropas trešās valsts iemaksa, ar kuru Kopiena ir noslēgusi 55. pantā minētos nolīgumus;

| c) | maksa par pakalpojumiem, ko veic personas, kas iesniedz pieteikumus, lai saņemtu Aģentūras izsniegtu sertifikātu vai apstiprinājumu, vai kam ir šāds sertifikāts vai apstiprinājums; |
| --- | --- |

c)

maksa par pakalpojumiem, ko veic personas, kas iesniedz pieteikumus, lai saņemtu Aģentūras izsniegtu sertifikātu vai apstiprinājumu, vai kam ir šāds sertifikāts vai apstiprinājums;

| d) | maksa par publikācijām, mācībām un citiem Aģentūras sniegtiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

d)

maksa par publikācijām, mācībām un citiem Aģentūras sniegtiem pakalpojumiem.

Aģentūra
  nedrīkst saņemt nekādas
  finanšu iemaksas no dalībvalstīm, trešām valstīm vai citām iestādēm.”

| b) | iekļauj šādu 5.a punktu:


  “
  5.a
     
  Par regulatīvo darbību budžetu un maksām, ko nosaka un iekasē par sertifikācijas darbībām, jālemj atsevišķi, un tās Aģentūras budžetā jāparedz atsevišķi.
  ” |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 5.a punktu:

“
  5.a
     
  Par regulatīvo darbību budžetu un maksām, ko nosaka un iekasē par sertifikācijas darbībām, jālemj atsevišķi, un tās Aģentūras budžetā jāparedz atsevišķi.
  ”

| 34) | Regulas 53. panta 2.—4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  2.
     
  Noteikumos par nodevām un maksām precīzi nosaka jomas, attiecībā uz kurām saskaņā ar 48. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu ir maksājamas nodevas un maksas, šo nodevu un maksu apmēru un maksāšanas veidu.




  3.
     
  Nodevas un maksas iekasē par:










  a) | sertifikātu izsniegšanu un atjaunošanu, kā arī ar to saistītajām pastāvīgajām organizāciju uzraudzības funkcijām, izņemot attiecībā uz ražojumu lidojumderīgumu; |
| --- | --- | --- |

34)

Regulas 53. panta 2.—4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  2.
     
  Noteikumos par nodevām un maksām precīzi nosaka jomas, attiecībā uz kurām saskaņā ar 48. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu ir maksājamas nodevas un maksas, šo nodevu un maksu apmēru un maksāšanas veidu.

3.
     
  Nodevas un maksas iekasē par:

a)

sertifikātu izsniegšanu un atjaunošanu, kā arī ar to saistītajām pastāvīgajām organizāciju uzraudzības funkcijām, izņemot attiecībā uz ražojumu lidojumderīgumu;

| b) | pakalpojumu sniegšanu; tās atbilst katra atsevišķā pakalpojuma faktiskajām izmaksām; |
| --- | --- |

b)

pakalpojumu sniegšanu; tās atbilst katra atsevišķā pakalpojuma faktiskajām izmaksām;

| c) | apelāciju izskatīšanu. |
| --- | --- |

c)

apelāciju izskatīšanu.

Visas nodevas un maksas izsaka un maksā EUR valūtā.

4.
     
  Šo nodevu un maksu apmēru nosaka tādā līmenī, lai nodrošinātu, ka no tām gūtie ieņēmumi principā ir pietiekami sniegto pakalpojumu pilnu izmaksu segšanai.
  ”

| 35) | 56. panta 3. punktu
  aizstāj ar šādu:


  “
  3.
     
  Maksa par tipa sertifikāciju un citas maksas nedrīkst būt neproporcionāli augstākas nekā maksas pirms Aģentūras izveides.
  ” |
| --- | --- |

35)

56. panta 3. punktu
  aizstāj ar šādu:

“
  3.
     
  Maksa par tipa sertifikāciju un citas maksas nedrīkst būt neproporcionāli augstākas nekā maksas pirms Aģentūras izveides.
  ”

| 36) | II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma 1. punkta tekstu. |
| --- | --- |

36)

II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma 1. punkta tekstu.

| 37) | Regulu papildina ar III, IV un V pielikumu, kā norādīts šīs regulas pielikuma 2. punktā. |
| --- | --- |

37)

Regulu papildina ar III, IV un V pielikumu, kā norādīts šīs regulas pielikuma 2. punktā.

II nodaļa

Noslēguma noteikumi

2. pants

Atcelšana

1.   Direktīvu 91/670/EEK atceļ, kad stājas spēkā Regulas (EK) Nr. 1592/2002 6.a panta 6. punktā minētie īstenošanas noteikumi.

2.   Regulas (EEK) Nr. 3922/91 III pielikumu svītro, kad stājas spēkā Regulas (EK) Nr. 1592/2002 6.b panta 5. punktā minētie īstenošanas noteikumi.

3.   Regulas (EK) Nr. 1592/2002 8. panta noteikumus piemēro attiecībā uz ražojumiem, daļām un iekārtām, organizācijām un personām, kas sertificētas vai atzītas saskaņā ar Direktīvas 91/670/EEK un Regulas (EEK) Nr. 3922/91 III pielikuma noteikumiem.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 185, 8.8.2006., 106. lpp.

1

OV C 185, 8.8.2006., 106. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta Nostāja.

(3)  OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp.
  Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.).

3

Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.)

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 2111/2005 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti, un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu (OV L 344, 27.12.2005., 15. lpp.).

4

(5)  OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp.
  Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1900/2006 (OV L 377, 27.12.2006., 176. lpp.).

5

Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1900/2006 (OV L 377, 27.12.2006., 176. lpp.)

(6)  OV L 373, 31.12.1991., 21. lpp.

6

(7)  Eiropas Aviācijas drošības aģentūras atzinums Nr. 3/2004.

7

(8)  OV L 377, 27.12.2006., 1. lpp.”

8

(9)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

9

PIELIKUMS

| (1) | Regulas (EK) 1592/2002 II pielikumu aizstāj ar šādu:

  “II PIELIKUMS
  Regulas 4. panta 2. punktā minētie lidaparāti
  Šās regulas 4. panta 1., 1.a un 1.b. punkts neattiecas uz lidaparātiem, kas pieder vienai vai vairākām turpmāk noteiktajā pielikumā minētajām šādām lidaparātu kategorijām:






  a) | vēsturiskie lidaparāti, kas atbilst šādiem kritērijiem:






  i) | nesarežģīti lidaparāti, kuru:






  — | sākotnējā konstrukcija izstrādāta līdz 1.1.1955. un |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Regulas (EK) 1592/2002 II pielikumu aizstāj ar šādu:

“II PIELIKUMS

Regulas 4. panta 2. punktā minētie lidaparāti

Šās regulas 4. panta 1., 1.a un 1.b. punkts neattiecas uz lidaparātiem, kas pieder vienai vai vairākām turpmāk noteiktajā pielikumā minētajām šādām lidaparātu kategorijām:

a)

vēsturiskie lidaparāti, kas atbilst šādiem kritērijiem:

i)

nesarežģīti lidaparāti, kuru:

—

sākotnējā konstrukcija izstrādāta līdz 1.1.1955. un

| — | ražošana izbeigta līdz 1.1.1975. |
| --- | --- |

—

ražošana izbeigta līdz 1.1.1975.

vai

| ii) | lidaparāti ar skaidru vēsturisku nozīmi, kas saistīta ar:






  — | dalību ievērojamā vēsturiskā notikumā vai |
| --- | --- | --- |

ii)

lidaparāti ar skaidru vēsturisku nozīmi, kas saistīta ar:

—

dalību ievērojamā vēsturiskā notikumā vai

| — | būtisku sasniegumu aviācijas attīstībā, vai |
| --- | --- |

—

būtisku sasniegumu aviācijas attīstībā, vai

| — | būtisku nozīmi dalībvalsts bruņotajos spēkos. |
| --- | --- |

—

būtisku nozīmi dalībvalsts bruņotajos spēkos.

| b) | lidaparāti, kas īpaši projektēti vai pārveidoti pētniecībai, eksperimentāliem vai zinātniskiem mērķiem, un iespējams tiks uzbūvēti tikai ļoti nelielā skaitā; |
| --- | --- |

b)

lidaparāti, kas īpaši projektēti vai pārveidoti pētniecībai, eksperimentāliem vai zinātniskiem mērķiem, un iespējams tiks uzbūvēti tikai ļoti nelielā skaitā;

| c) | lidaparāti, kas vismaz par 51 % ir amatieru vai bezpeļņas organizāciju pašbūvēti savām vajadzībām un bez jebkāda komerciāla nolūka; |
| --- | --- |

c)

lidaparāti, kas vismaz par 51 % ir amatieru vai bezpeļņas organizāciju pašbūvēti savām vajadzībām un bez jebkāda komerciāla nolūka;

| d) | lidaparāti, kas izmantoti bruņotajos spēkos, ja šāda tipa lidaparātiem konstrukcijas standartu nav apstiprinājusi Aģentūra; |
| --- | --- |

d)

lidaparāti, kas izmantoti bruņotajos spēkos, ja šāda tipa lidaparātiem konstrukcijas standartu nav apstiprinājusi Aģentūra;

| e) | lidmašīnas, helikopteri un motorpiedziņas izpletņi ar ne vairāk kā divām sēdvietām un dalībvalstu reģistrēto maksimālo pacelšanās masu (MTOM) līdz:






  i) | 300 kg vienvietīgai sauszemes lidmašīnai/helikopteram vai |
| --- | --- | --- |

e)

lidmašīnas, helikopteri un motorpiedziņas izpletņi ar ne vairāk kā divām sēdvietām un dalībvalstu reģistrēto maksimālo pacelšanās masu (MTOM) līdz:

i)

300 kg vienvietīgai sauszemes lidmašīnai/helikopteram vai

| ii) | 450 kg divvietīgai sauszemes lidmašīnai/helikopteram, vai |
| --- | --- |

ii)

450 kg divvietīgai sauszemes lidmašīnai/helikopteram, vai

| iii) | 330 kg vienvietīgai amfībijas lidmašīnai vai hidroplānam/helikopteram, vai |
| --- | --- |

iii)

330 kg vienvietīgai amfībijas lidmašīnai vai hidroplānam/helikopteram, vai

| iv) | 495 kg divvietīgai amfībijas lidmašīnai vai hidroplānam/helikopteram, ja tas darbojas gan kā hidroplāns/helikopters un sauszemes lidmašīna/helikopters, tā ir attiecīgi zemāka par abiem MTOM ierobežojumiem, |
| --- | --- |

iv)

495 kg divvietīgai amfībijas lidmašīnai vai hidroplānam/helikopteram, ja tas darbojas gan kā hidroplāns/helikopters un sauszemes lidmašīna/helikopters, tā ir attiecīgi zemāka par abiem MTOM ierobežojumiem,

| v) | 472,5 kg divvietīgai sauszemes lidmašīnai, kas aprīkota ar rāmim uzmontētu glābšanas izpletņu sistēmu, |
| --- | --- |

v)

472,5 kg divvietīgai sauszemes lidmašīnai, kas aprīkota ar rāmim uzmontētu glābšanas izpletņu sistēmu,

| vi) | 315 kg vienvietīgai sauszemes lidmašīnai, kas aprīkota ar rāmim uzmontētu glābšanas izpletņu sistēmu, |
| --- | --- |

vi)

315 kg vienvietīgai sauszemes lidmašīnai, kas aprīkota ar rāmim uzmontētu glābšanas izpletņu sistēmu,

| vii) | 600 kg īpaši viegliem gaisa kuģiem nekomerciālai darbībai; |
| --- | --- |

vii)

600 kg īpaši viegliem gaisa kuģiem nekomerciālai darbībai;

un lidaparātiem, kuru ātruma zudums vai stacionāra lidojuma ātrums nolaišanās konfigurācijā nepārsniedz 35 mezglus kalibrētā gaisa ātruma (CAS);

| f) | vienvietīgi un divvietīgi žiroplāni ar maksimālo pacelšanās masu līdz 560 kg; |
| --- | --- |

f)

vienvietīgi un divvietīgi žiroplāni ar maksimālo pacelšanās masu līdz 560 kg;

| g) | planieri, tostarp bez vilcēja palaižamie, ar maksimālo konstrukcijas masu, kas ir mazāka par 80 kg vienvietīgajiem planieriem un mazāka par 100 kg divvietīgajiem planieriem; |
| --- | --- |

g)

planieri, tostarp bez vilcēja palaižamie, ar maksimālo konstrukcijas masu, kas ir mazāka par 80 kg vienvietīgajiem planieriem un mazāka par 100 kg divvietīgajiem planieriem;

| h) | kopijas lidaparātiem, kas atbilst iepriekšminētajā a) vai d) punktā noteiktajiem kritērijiem, kuru konstrukcija ir līdzīga oriģinālajiem lidaparātiem; |
| --- | --- |

h)

kopijas lidaparātiem, kas atbilst iepriekšminētajā a) vai d) punktā noteiktajiem kritērijiem, kuru konstrukcija ir līdzīga oriģinālajiem lidaparātiem;

| i) | bezpilota lidaparāti ar ekspluatācijas masu līdz 150 kg; |
| --- | --- |

i)

bezpilota lidaparāti ar ekspluatācijas masu līdz 150 kg;

| j) | visi pārējie lidaparāti, kuru konstrukcijas masa kopā ar degvielu ir mazāka par 70 kg.” |
| --- | --- |

j)

visi pārējie lidaparāti, kuru konstrukcijas masa kopā ar degvielu ir mazāka par 70 kg.”

| 2) | Regulai (EK) 1592/2002 pievieno šādu III, IV un V pielikumu:“
  III PIELIKUMS
  Pamatprasības regulas 6.a pantā minētajai pilotu licencēšanai
  1.   Apmācība
  1.a.   Vispārīgi noteikumi
  1.a.1. Personai, kas mācās vadīt lidaparātu, jābūt pietiekami izglītotai un sasniegušai pietiekamu fizisko un garīgo briedumu, lai apgūtu, saglabātu un parādītu atbilstošās teorētiskās zināšanas un praktiskās iemaņas.
  1.b.   Teorētiskās zināšanas
  1.b.1. Pilotam jāapgūst noturīgas zināšanas līmenī, kas ir pietiekams tam uzticēto lidaparāta vadības funkciju izpildei un ir samērīgs ar risku, kurš saistīts ar šo darbības veidu. Zināšanām jābūt vismaz šādos jautājumos:






  i) | gaisa tiesības; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulai (EK) 1592/2002 pievieno šādu III, IV un V pielikumu:

(EK) 1592/2002

III PIELIKUMS

Pamatprasības regulas 6.a pantā minētajai pilotu licencēšanai

1.   Apmācība

1.a.   Vispārīgi noteikumi

1.a.1. Personai, kas mācās vadīt lidaparātu, jābūt pietiekami izglītotai un sasniegušai pietiekamu fizisko un garīgo briedumu, lai apgūtu, saglabātu un parādītu atbilstošās teorētiskās zināšanas un praktiskās iemaņas.

1.b.   Teorētiskās zināšanas

1.b.1. Pilotam jāapgūst noturīgas zināšanas līmenī, kas ir pietiekams tam uzticēto lidaparāta vadības funkciju izpildei un ir samērīgs ar risku, kurš saistīts ar šo darbības veidu. Zināšanām jābūt vismaz šādos jautājumos:

i)

gaisa tiesības;

| ii) | vispārīgas zināšanas par lidaparātiem; |
| --- | --- |

ii)

vispārīgas zināšanas par lidaparātiem;

| iii) | tehniskās zināšanas, kas attiecas uz konkrēto lidaparātu kategoriju; |
| --- | --- |

iii)

tehniskās zināšanas, kas attiecas uz konkrēto lidaparātu kategoriju;

| iv) | lidojuma tehniskie raksturojumi un plānošana; |
| --- | --- |

iv)

lidojuma tehniskie raksturojumi un plānošana;

| v) | cilvēka sniegums un tā robežas; |
| --- | --- |

v)

cilvēka sniegums un tā robežas;

| vi) | meteoroloģija; |
| --- | --- |

vi)

meteoroloģija;

| vii) | navigācija; |
| --- | --- |

vii)

navigācija;

| viii) | ekspluatācijas procedūras, tostarp resursu pārvaldība; |
| --- | --- |

viii)

ekspluatācijas procedūras, tostarp resursu pārvaldība;

| ix) | lidojumu principi un |
| --- | --- |

ix)

lidojumu principi un

| x) | sakari. |
| --- | --- |

x)

sakari.

1.c.   Teorētisko zināšanu uzrādīšana un saglabāšana

1.c.1. Teorētisko zināšanu apguve un noturība jāuzrāda pastāvīgā mācību procesa novērtējumā un attiecīgos gadījumos arī eksāmenos.

1.c.2. Vajadzīgajam teorētisko zināšanu līmenim ir jābūt noturīgam. To atbilstība jāparāda regulāros novērtējumos, eksāmenos, testos vai pārbaudēs. Eksāmenu, testu un pārbaužu periodiskumam jābūt samērīgam ar risku, kas saistīts ar darbībām.

1.d.   Praktiskās iemaņas

1.d.1. Pilotam jāapgūst noturīgas praktiskās iemaņas, kas ir atbilstošas viņa/viņas lidaparāta funkciju izpildei. Šīm iemaņām jābūt samērīgām ar riskiem, kas saistīti ar darbību veidiem, un tiem jāaptver, ja tas nepieciešams viņam/viņai lidaparāta funkciju izpildei, šādi jautājumi:

| i) | darbības pirmslidojuma un lidojuma posmā, ietverot lidaparāta vadības, masas un līdzsvara noteikšanu, lidaparāta pārbaudi un apkopi, degvielas plānošanu, laika apstākļu novērtēšanu, maršruta plānošanu, gaisa telpas ierobežojumus un skrejceļu pieejamību; |
| --- | --- |

i)

darbības pirmslidojuma un lidojuma posmā, ietverot lidaparāta vadības, masas un līdzsvara noteikšanu, lidaparāta pārbaudi un apkopi, degvielas plānošanu, laika apstākļu novērtēšanu, maršruta plānošanu, gaisa telpas ierobežojumus un skrejceļu pieejamību;

| ii) | lidlauka un satiksmes standartdarbības; |
| --- | --- |

ii)

lidlauka un satiksmes standartdarbības;

| iii) | drošības pasākumi un procedūras sadursmju novēršanai; |
| --- | --- |

iii)

drošības pasākumi un procedūras sadursmju novēršanai;

| iv) | lidaparāta vadība pēc ārējiem vizuālajiem novērojumiem; |
| --- | --- |

iv)

lidaparāta vadība pēc ārējiem vizuālajiem novērojumiem;

| v) | manevrēšana lidojuma laikā, arī kritiskās situācijās un ar tām saistītie tehniski iespējamie “nosēdināšanas” manevri; |
| --- | --- |

v)

manevrēšana lidojuma laikā, arī kritiskās situācijās un ar tām saistītie tehniski iespējamie “nosēdināšanas” manevri;

| vi) | pacelšanās un nolaišanās parastos apstākļos un sānvējā; |
| --- | --- |

vi)

pacelšanās un nolaišanās parastos apstākļos un sānvējā;

| vii) | lidaparāta vadība tikai pēc instrumentu rādījumiem, atbilstoši darbības veidam; |
| --- | --- |

vii)

lidaparāta vadība tikai pēc instrumentu rādījumiem, atbilstoši darbības veidam;

| viii) | darbības procedūras, ieskaitot apkalpes iemaņas un resursu pārvaldību, atbilstoši darbības veidam ar viena vai vairāku pilotu apkalpi; |
| --- | --- |

viii)

darbības procedūras, ieskaitot apkalpes iemaņas un resursu pārvaldību, atbilstoši darbības veidam ar viena vai vairāku pilotu apkalpi;

| ix) | navigācija, gaisa satiksmes noteikumu un ar tiem saistīto procedūru īstenošana, lidaparātu vadot pēc vizuāliem novērojumiem vai ar navigācijas līdzekļiem; |
| --- | --- |

ix)

navigācija, gaisa satiksmes noteikumu un ar tiem saistīto procedūru īstenošana, lidaparātu vadot pēc vizuāliem novērojumiem vai ar navigācijas līdzekļiem;

| x) | darbības ārkārtas un avārijas situācijās, ietverot lidaparāta iekārtu darbības traucējumu imitāciju; |
| --- | --- |

x)

darbības ārkārtas un avārijas situācijās, ietverot lidaparāta iekārtu darbības traucējumu imitāciju;

| xi) | atbilstība gaisa satiksmes pakalpojumu un sakaru procedūrām; |
| --- | --- |

xi)

atbilstība gaisa satiksmes pakalpojumu un sakaru procedūrām;

| xii) | ar lidaparāta tipu vai klasi saistītie īpašie aspekti un |
| --- | --- |

xii)

ar lidaparāta tipu vai klasi saistītie īpašie aspekti un

| xiii) | papildu praktisko iemaņu apmācība, kas var būt vajadzīgas ar konkrētām darbībām saistītā riska samazināšanai. |
| --- | --- |

xiii)

papildu praktisko iemaņu apmācība, kas var būt vajadzīgas ar konkrētām darbībām saistītā riska samazināšanai.

1.e.   Praktisko iemaņu uzrādīšana un noturība

1.e.1. Pilotam jāuzrāda spējas izpildīt procedūras un manevrus kompetences līmenī, kas ir atbilstīgs uz lidaparāta borta izpildāmām funkcijām:

| i) | vadīt lidaparātu tā tehnisko iespēju robežās; |
| --- | --- |

i)

vadīt lidaparātu tā tehnisko iespēju robežās;

| ii) | visus manevrus izpildīt pārliecinoši un precīzi; |
| --- | --- |

ii)

visus manevrus izpildīt pārliecinoši un precīzi;

| iii) | pareizas spriešanas spējas un lidojuma meistarība; |
| --- | --- |

iii)

pareizas spriešanas spējas un lidojuma meistarība;

| iv) | izmantot praksē aviācijas zināšanas un |
| --- | --- |

iv)

izmantot praksē aviācijas zināšanas un

| v) | pastāvīgi vadīt lidaparātu tā, lai tiktu nodrošināta procedūras vai manevra izdošanās. |
| --- | --- |

v)

pastāvīgi vadīt lidaparātu tā, lai tiktu nodrošināta procedūras vai manevra izdošanās.

1.e.2. Vajadzīgajam praktisko iemaņu līmenim ir jābūt noturīgam. To atbilstība jāuzrāda regulāros novērtējumos, eksāmenos, testos vai pārbaudēs. Eksāmenu, testu un pārbaužu periodiskumam jābūt samērīgam ar to riska līmeni, kas saistīts ar darbībām.

1.f.   Valodu prasme

Izņemot gadījumus, kad attiecīgos drošības riskus var samazināt ar citiem līdzekļiem, pilotam jāuzrāda savas angļu valodas zināšanas, kurām ir jābūt šādām:

| i) | spēja saprast informatīvos dokumentus par laika apstākļiem; |
| --- | --- |

i)

spēja saprast informatīvos dokumentus par laika apstākļiem;

| ii) | aeronavigācijas maršrutu, izlidošanas un nolaišanās diagrammu un ar tām saistīto informatīvo dokumentu izmantošana un |
| --- | --- |

ii)

aeronavigācijas maršrutu, izlidošanas un nolaišanās diagrammu un ar tām saistīto informatīvo dokumentu izmantošana un

| iii) | spēja visos lidojuma posmos, tostarp lidojuma sagatavošanas posmā, sazināties angļu valodā ar citu lidaparātu apkalpju locekļiem un aeronavigācijas dienestiem. |
| --- | --- |

iii)

spēja visos lidojuma posmos, tostarp lidojuma sagatavošanas posmā, sazināties angļu valodā ar citu lidaparātu apkalpju locekļiem un aeronavigācijas dienestiem.

1.g.   Lidojumu treniņiekārtas

Gadījumos, kad apmācībai vai praktisko iemaņu vai to noturības uzrādīšanai izmanto lidojumu treniņiekārtas (FSTD), tām jābūt ar atbilstošiem vadības parametriem jomās, kas saistītas ar atbilstošu uzdevumu izpildi. Jo īpaši tiem adekvāti jāatbilst konkrētā lidaparāta konfigurācijas replikācijai, izmantošanas īpašībām, lidaparāta darbībai un sistēmu funkcionēšanai.

1.h.   Izglītības programma

1.h.1. Izglītības programma jārealizē mācību kursu veidā.

1.h.2. Mācību kursiem jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| i) | visiem kursiem jābūt atsevišķi izstrādātai mācību programmai un |
| --- | --- |

i)

visiem kursiem jābūt atsevišķi izstrādātai mācību programmai un

| ii) | mācību programmā jābūt iekļautām teorētiskajām zināšanām un lidošanas praktiskajām apmācībām (izmantojot simulācijas treniņiekārtas). |
| --- | --- |

ii)

mācību programmā jābūt iekļautām teorētiskajām zināšanām un lidošanas praktiskajām apmācībām (izmantojot simulācijas treniņiekārtas).

1.i.   Instruktori

1.i.1. Teorētiskās nodarbības.

Teorētiskās nodarbības jāvada atbilstošas kvalifikācijas instruktoriem. Tiem jābūt:

| i) | ar atbilstošām zināšanām jomās, par kurām notiek teorētiskās nodarbības un |
| --- | --- |

i)

ar atbilstošām zināšanām jomās, par kurām notiek teorētiskās nodarbības un

| ii) | jāprot izmantot atbilstošas apmācību metodes. |
| --- | --- |

ii)

jāprot izmantot atbilstošas apmācību metodes.

1.i.2. Lidojumu apmācība un apmācība ar simulācijas treniņiekārtām.

Lidojumu apmācība un apmācība ar simulācijas treniņiekārtām jāveic atbilstošas kvalifikācijas instruktoriem, kuriem ir šāda kvalifikācija:

| i) | ir apmācības prasībām atbilstīgas teorētiskās zināšanas un praktiskā pieredze; |
| --- | --- |

i)

ir apmācības prasībām atbilstīgas teorētiskās zināšanas un praktiskā pieredze;

| ii) | jāprot izmantot atbilstošas apmācību metodes; |
| --- | --- |

ii)

jāprot izmantot atbilstošas apmācību metodes;

| iii) | ir veikuši apmācību par tiem lidojumu manevriem un procedūrām, kurās ir paredzēts veikt lidojumu apmācību; |
| --- | --- |

iii)

ir veikuši apmācību par tiem lidojumu manevriem un procedūrām, kurās ir paredzēts veikt lidojumu apmācību;

| iv) | ir uzrādījuši spējas veikt instruktāžu jomās, kurās veic lidojumu apmācību, tostarp pirmslidojuma un pēclidojuma apmācību un apmācību uz zemes un |
| --- | --- |

iv)

ir uzrādījuši spējas veikt instruktāžu jomās, kurās veic lidojumu apmācību, tostarp pirmslidojuma un pēclidojuma apmācību un apmācību uz zemes un

| v) | regulāri paaugstina kvalifikāciju, lai nodrošinātu jaunāko prasību līmeni apmācību standartiem.
  Lidojumu instruktoriem jāprot arī darboties atbilstoši kapteinim lidaparātā, ar kuru veic apmācību, izņemot gadījumus, kad apmācību veic jauna tipa lidaparātos. |
| --- | --- |

v)

regulāri paaugstina kvalifikāciju, lai nodrošinātu jaunāko prasību līmeni apmācību standartiem.

Lidojumu instruktoriem jāprot arī darboties atbilstoši kapteinim lidaparātā, ar kuru veic apmācību, izņemot gadījumus, kad apmācību veic jauna tipa lidaparātos.

1.j.   Pārbaudītāji

1.j.1. Personām, kuras veic pilotu kompetences novērtēšanu:

| i) | ir jāatbilst vai jābūt atbilstošām lidojumu instruktoriem noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

i)

ir jāatbilst vai jābūt atbilstošām lidojumu instruktoriem noteiktajām prasībām;

| ii) | jāspēj novērtēt pilotu sniegumu un veikt lidojumu testus un pārbaudes. |
| --- | --- |

ii)

jāspēj novērtēt pilotu sniegumu un veikt lidojumu testus un pārbaudes.

2.   Apmācības organizācijas

2.a.   Prasības apmācības organizācijām

2.a.1. Apmācības organizācijām, kas nodrošina pilotu apmācību, jāatbilst šādām prasībām:

| i) | tām jābūt visiem līdzekļiem, kas ietilpst ar to saistīto darbību pienākumu jomā. Šādi līdzekļi citu starpā ir: telpas, personāls, iekārtas, instrumenti un materiāli, uzdevumu, pienākumu un procedūru dokumentācija, piekļuves iespējas attiecīgiem datiem un uzskaite; |
| --- | --- |

i)

tām jābūt visiem līdzekļiem, kas ietilpst ar to saistīto darbību pienākumu jomā. Šādi līdzekļi citu starpā ir: telpas, personāls, iekārtas, instrumenti un materiāli, uzdevumu, pienākumu un procedūru dokumentācija, piekļuves iespējas attiecīgiem datiem un uzskaite;

| ii) | jāīsteno un jāuztur pārvaldības sistēma, kas saistīta ar apmācības drošību un standartiem, un ir vērsta uz pašas sistēmas pastāvīgu pilnveidošanu un |
| --- | --- |

ii)

jāīsteno un jāuztur pārvaldības sistēma, kas saistīta ar apmācības drošību un standartiem, un ir vērsta uz pašas sistēmas pastāvīgu pilnveidošanu un

| iii) | pēc vajadzības jāuztur sakari ar citām attiecīgām organizācijām, lai nodrošinātu iepriekšminēto prasību pastāvīgu ievērošanu. |
| --- | --- |

iii)

pēc vajadzības jāuztur sakari ar citām attiecīgām organizācijām, lai nodrošinātu iepriekšminēto prasību pastāvīgu ievērošanu.

3.   Medicīniskā piemērotība

3.a.   Medicīniskie kritēriji

3.a.1. Visiem pilotiem periodiski jāuzrāda medicīniskā piemērotība pienācīgai savu funkciju veikšanai, ņemot vērā darbības veidu. Atbilstība jāapliecina ar attiecīgu novērtējumu, pamatojoties uz labu aeromedicīnisku praksi, ņemot vērā darbības veidu un ar vecumu saistīto garīgās un fiziskās veselības pasliktināšanos.

Medicīniskā piemērotība, ietverot fizisko un garīgo piemērotību, ir tad, ja pilotam nav kāda slimība vai tam nav darbnespēja, kuras dēļ tas nevar:

| i) | veikt lidaparāta vadībai nepieciešamos uzdevumus vai |
| --- | --- |

i)

veikt lidaparāta vadībai nepieciešamos uzdevumus vai

| ii) | jebkurā laikā veikt tam uzticētos pienākumus, vai |
| --- | --- |

ii)

jebkurā laikā veikt tam uzticētos pienākumus, vai

| iii) | pareizi uztvert savā apkārtnē notiekošo. |
| --- | --- |

iii)

pareizi uztvert savā apkārtnē notiekošo.

3.a.2. Ja medicīnisko piemērotību nevar pilnībā uzrādīt, drīkst izmantot tādus tā kompensācijas pasākumus, kas nodrošina lidojumu līdzvērtīgu drošību.

3.b.   Aeromedicīniskie pārbaudītāji

3.b.1. Aeromedicīniskajiem pārbaudītājiem jābūt:

| i) | kvalificētiem un licencētiem šajā medicīnas nozarē; |
| --- | --- |

i)

kvalificētiem un licencētiem šajā medicīnas nozarē;

| ii) | apmācītiem aviācijas medicīnā un regulāros aviācijas medicīnas kvalifikācijas paaugstināšanas kursos, lai pastāvīgi nodrošinātu atbilstošus novērtēšanas standartus; |
| --- | --- |

ii)

apmācītiem aviācijas medicīnā un regulāros aviācijas medicīnas kvalifikācijas paaugstināšanas kursos, lai pastāvīgi nodrošinātu atbilstošus novērtēšanas standartus;

| iii) | apguvušiem praktiskās zināšanas un pieredzi par apstākļiem, kādos piloti veic savus pienākumus. |
| --- | --- |

iii)

apguvušiem praktiskās zināšanas un pieredzi par apstākļiem, kādos piloti veic savus pienākumus.

3.c.   Aeromedicīnas centri

3.c.1. Aeromedicīnas centriem jāatbilst šādām prasībām:

| i) | tiem jābūt visiem līdzekļiem, kas ietilpst ar to pienākumiem saistīto priekšrocību jomā. Šādi līdzekļi citu starpā ir: telpas, personāls, iekārtas, instrumenti un materiāli, uzdevumu, pienākumu un procedūru dokumentācija, piekļuves iespējas attiecīgiem datiem un uzskaite; |
| --- | --- |

i)

tiem jābūt visiem līdzekļiem, kas ietilpst ar to pienākumiem saistīto priekšrocību jomā. Šādi līdzekļi citu starpā ir: telpas, personāls, iekārtas, instrumenti un materiāli, uzdevumu, pienākumu un procedūru dokumentācija, piekļuves iespējas attiecīgiem datiem un uzskaite;

| ii) | jāīsteno un jāuztur pārvaldības sistēma, kas saistīta ar medicīniskā novērtējuma drošību un standartiem, un ir vērsta uz pašas sistēmas pastāvīgu pilnveidošanu; |
| --- | --- |

ii)

jāīsteno un jāuztur pārvaldības sistēma, kas saistīta ar medicīniskā novērtējuma drošību un standartiem, un ir vērsta uz pašas sistēmas pastāvīgu pilnveidošanu;

| iii) | pēc vajadzības jāuztur sakari ar citām attiecīgām organizācijām, lai nodrošinātu šo prasību pastāvīgu ievērošanu. |
| --- | --- |

iii)

pēc vajadzības jāuztur sakari ar citām attiecīgām organizācijām, lai nodrošinātu šo prasību pastāvīgu ievērošanu.

IV PIELIKUMS

Pamatprasības par šās regulas 6.b pantā minētajiem aviopārvadājumiem

1.   Vispārīgi noteikumi

1.a. Lidojumu nedrīkst veikt, ja apkalpes locekļi un viss pārējais ekspluatācijas personāls, kas iesaistīts tā sagatavošanā un izpildē, nezina attiecīgos tiesību aktus, noteikumus un procedūras, kas attiecas uz to pienākumiem, kuri noteikti attiecībā uz šķērsojamajām teritorijām, izmantot paredzētajiem lidlaukiem un ar tiem saistītajām aeronavigācijas ierīcēm.

1.b. Lidojumi jāveic tā, lai tiktu ievērotas lidojumu rokasgrāmatā vai vajadzības gadījumos ekspluatācijas rokasgrāmatā noteiktās lidojuma sagatavošanas un darbības procedūras. Šim nolūkam apkalpes locekļiem lietošanai visos darbības posmos darbam parastos, ārkārtas un avārijas apstākļos un situācijās jāsagatavo atbilstošs pārbaudes punktu saraksts. Procedūras jānosaka visām iespējami paredzamajām avārijas situācijām.

1.c. Pirms lidojuma jānosaka visu apkalpes locekļu funkcijas un pienākumi. Lidaparāta kapteinim ir jābūt atbildīgam par lidaparāta ekspluatāciju un drošību, kā arī par visu apkalpes locekļu, pasažieru un uz borta esošās kravas drošību.

1.d. Priekšmetus vai vielas, kas var nopietni apdraudēt veselību, drošību, īpašumu vai vidi, piemēram, bīstamās kravas, ieročus un munīciju, nedrīkst pārvadāt ar lidaparātiem, ja vien netiek izmantotas īpašas drošības procedūras un norādījumi ar tiem saistīto risku samazināšanai.

1.e. Visi vajadzīgie dati, dokumenti, ieraksti un reģistrējamā informācija, kas attiecas uz 5.c punktā paredzētajiem apstākļiem, ir jāsaglabā par katru lidojumu, un tiem jābūt pieejamiem vismaz uz laika periodu, kas atbilst darbības veidam.

2.   Lidojumu sagatavošana

2.a. Lidojumu nedrīkst uzsākt, ja iepriekš ar visiem pieejamajiem līdzekļiem nav pārbaudīts, ka ir ievēroti visi šādi apstākļi:

2.a.1. Lidojuma veikšanai ir pieejamas piemērotas ierīces, kas tieši nepieciešamas lidojumam un lidaparāta drošai ekspluatācijai, iekļaujot sakaru iekārtas un navigācijas līdzekļus, kas ir pieejami lidojuma izpildei, kā arī ņemot vērā pieejamos AIS dokumentus.

2.a.2. Apkalpes locekļiem jāzina un pasažieriem jābūt informētiem par atbilstošo ārkārtas gadījumos lietojamo iekārtu atrašanās vietu un lietošanu. Ar noteiktiem informācijas līdzekļiem apkalpes locekļiem un pasažieriem jādara zināma pietiekama informācija par procedūrām rīcībai ārkārtas situācijās un par drošības iekārtu lietošanu, kas atrodas uz lidmašīnas borta.

2.a.3. Kapteinim jāpārliecinās, ka:

| i) | lidaparāts ir derīgs lidojumam saskaņā ar 6. punktu; |
| --- | --- |

i)

lidaparāts ir derīgs lidojumam saskaņā ar 6. punktu;

| ii) | ja vajadzīgs, lidaparāts ir noteiktajā kārtībā reģistrēts, un uz lidaparāta borta ir visi attiecīgie sertifikāti; |
| --- | --- |

ii)

ja vajadzīgs, lidaparāts ir noteiktajā kārtībā reģistrēts, un uz lidaparāta borta ir visi attiecīgie sertifikāti;

| iii) | šā panta 5. punktā noteiktie instrumenti un iekārtas, kas nepieciešamas lidojuma veikšanai, ir lidaparātā uzstādītas un ir darba kārtībā, ja nav noteikts atbrīvojums ar MEL vai ar tam līdzvērtīgu dokumentu; |
| --- | --- |

iii)

šā panta 5. punktā noteiktie instrumenti un iekārtas, kas nepieciešamas lidojuma veikšanai, ir lidaparātā uzstādītas un ir darba kārtībā, ja nav noteikts atbrīvojums ar MEL vai ar tam līdzvērtīgu dokumentu;

| iv) | lidaparāta masa un smaguma centra atrašanās vieta ir tādi, ka lidojumu iespējams veikt lidojumderīguma dokumentos noteiktajās robežās; |
| --- | --- |

iv)

lidaparāta masa un smaguma centra atrašanās vieta ir tādi, ka lidojumu iespējams veikt lidojumderīguma dokumentos noteiktajās robežās;

| v) | visa rokas bagāža, bagāža un krava ir pareizi iekrauta un nostiprināta un |
| --- | --- |

v)

visa rokas bagāža, bagāža un krava ir pareizi iekrauta un nostiprināta un

| vi) | visā lidojuma laikā netiek pārsniegti 4. punktā noteiktie lidaparāta ekspluatācijas ierobežojumi. |
| --- | --- |

vi)

visā lidojuma laikā netiek pārsniegti 4. punktā noteiktie lidaparāta ekspluatācijas ierobežojumi.

2.a.4. Lidojuma apkalpes locekļiem jābūt informācijai par meteoroloģiskajiem apstākļiem izlidošanas, ielidošanas un ja vajadzīgs citos lidlaukos, kā arī informācijai par maršruta apstākļiem. Īpaša vērība jāveltī potenciāli bīstamiem atmosfēras apstākļiem.

2.a.5. Lidojumiem apledojuma apstākļos, kas ir zināmi vai paredzami, lidaparātam jābūt sertificētam drošai ekspluatācijai šādos apstākļos, atbilstoši aprīkotam un/vai sagatavotam.

2.a.6. Lidojumiem pēc redzamības apstākļu noteikumiem maršrutā jābūt tādiem meteoroloģiskajiem apstākļiem, kas rada iespējas ievērot šos lidojuma noteikumus. Lidojumiem pēc instrumentu rādījumiem jāizraugās galamērķa un attiecīgos gadījumos rezerves lidlauks(-i), kur lidaparāts var nolaisties, jo īpaši ņemot vērā konkrētos meteoroloģiskos apstākļus, esošās aeronavigācijas iekārtas, iekārtas uz zemes un instrumentālā lidojuma procedūras, ko apstiprinājusi dalībvalsts, kurā atrodas galamērķa un/vai rezerves lidlauks.

2.a.7. Uz borta esošās degvielas un eļļas daudzumiem ir jābūt pietiekamiem, lai nodrošinātu, ka paredzētais lidojums ir droši veicams, ņemot vērā meteoroloģiskos apstākļus, jebkurus elementus, kas ietekmē lidaparāta tehniskos raksturojumus un lidojuma laikā paredzamo kavēšanos. Papildus jābūt degvielas rezervei neparedzētiem gadījumiem. Jānosaka degvielas pārvaldības procedūra lidojumam gadījumos, kad tas ir vajadzīgs.

3.   Lidojumu veikšana

3.a. Attiecībā uz lidojumu veikšanu jāievēro visi turpmāk minētie nosacījumi.

3.a.1. Atbilstoši lidaparāta tipam pacelšanās un nolaišanās laikā un vienmēr, kad kapteinis drošības apsvērumu dēļ uzskata par vajadzīgu, visiem apkalpes locekļiem jāatrodas savās darba vietās kabīnē un jāizmanto drošības stiprinājumu sistēmas, ņemot vērā lidaparāta tipu.

3.a.2. Visiem lidojuma apkalpes locekļiem, kuriem jābūt uz lidaparāta klāja, pienākums ir atrasties un palikt savās darba vietās ar piestiprinātām drošības jostām, izņemot maršrutā fizioloģisko vai darba vajadzību dēļ.

3.a.3. Ņemot vērā lidaparāta tipu pirms pacelšanās un nolaišanās stūrēšanas laikā un vienmēr, kad tas tiek uzskatīts par vajadzīgu drošības interesēs, kapteinim jānodrošina, ka visi pasažieri, piesprādzējušies ar drošības jostām, atrodas savās sēdvietās vai guļamvietās.

3.a.4. Lidojums jāizpilda tā, lai turētos pienācīgā attālumā no citiem lidaparātiem, un visos lidojuma posmos tiek nodrošināts pietiekams attālums no šķēršļiem. Šim attālumam jābūt vismaz tik lielam, kā noteikts piemērojamajos lidojuma noteikumos.

3.a.5. Lidojumu nedrīkst turpināt, ja zināmie apstākļi nav vismaz līdzvērtīgi 2. punktā noteiktajiem. Bez tam, lidojumiem pēc instrumentu rādījumiem, tuvošanos lidlaukam nedrīkst turpināt bez konkrēti noteikta augstuma vai bez noteikta stāvokļa, ja netiek ievēroti noteiktie redzamības kritēriji.

3.a.6. Ārkārtas situācijās kapteinim jānodrošina, lai visi pasažieri tiktu sagatavoti rīcībai šādā ārkārtas situācijā, kam jābūt konkrētajiem apstākļiem atbilstošai.

3.a.7. Kapteinim jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai samazinātu pasažieru destruktīvas uzvedības ietekmi uz lidojumu.

3.a.8. Lidaparātu nedrīkst stūrēt lidostas pārvietošanas zonā, vai tā propelleru nedrīkst pieslēgt piedziņai, ja personai pie vadības pults nav atbilstošas kvalifikācijas.

3.a.9. Ja vajadzīgs, lidojuma laikā jāizmanto attiecīgās degvielas pārvaldības procedūras.

4.   Lidaparāta tehniskie raksturojumi un ekspluatācijas ierobežojumi

4.a. Lidaparāts jāizmanto atbilstoši lidojumderīguma dokumentiem un visām atbilstošajām ekspluatācijas procedūrām un ierobežojumiem, kas noteikti tā lietošanas rokasgrāmatā vai attiecīgi tai līdzvērtīgos dokumentos, ja tādi ir. Lidojuma rokasgrāmatai vai tai līdzvērtīgiem dokumentiem jābūt apkalpei pieejamiem un jābūt pastāvīgi atjauninātiem katram konkrētajam lidaparātam.

4.b. Lidaparāts jāizmanto atbilstoši attiecīgajai vides dokumentācijai.

4.c. Lidojumu nedrīkst uzsākt vai turpināt, ja lidaparāta paredzētā veiktspēja, ņemot vērā visus faktorus, kas to būtiski ietekmē, ar plānoto masu nenodrošina iespējas visus lidojuma posmus veikt noteiktajos attālumos/zonās un attālumos līdz šķēršļiem. Veiktspējas parametri, kas būtiski ietekmē pacelšanos, kustību maršrutā un tuvošanos/nosēšanos, jo īpaši ir:

| i) | ekspluatācijas procedūras; |
| --- | --- |

i)

ekspluatācijas procedūras;

| ii) | lidlauka augstuma spiediens; |
| --- | --- |

ii)

lidlauka augstuma spiediens;

| iii) | temperatūra; |
| --- | --- |

iii)

temperatūra;

| iv) | vējš; |
| --- | --- |

iv)

vējš;

| v) | pacelšanās/nosēšanās zonas lielums, slīpums un stāvoklis un |
| --- | --- |

v)

pacelšanās/nosēšanās zonas lielums, slīpums un stāvoklis un

| vi) | konstrukcijas, elektrības ģeneratora vai sistēmu stāvoklis, ņemot vērā iespējamo nolietošanos. |
| --- | --- |

vi)

konstrukcijas, elektrības ģeneratora vai sistēmu stāvoklis, ņemot vērā iespējamo nolietošanos.

4.c.1. Šie faktori ir jāņem vērā tieši ekspluatācijas parametru veidā, vai netieši, izmantojot pielaides vai rezerves, ko var paredzēt, plānojot veiktspēju atbilstoši ekspluatācijas veidam.

5.   Instrumenti, dati un ierīces

5.a. Lidaparātam jābūt aprīkotam ar visām paredzētajam lidojumam vajadzīgajām navigācijas, sakaru u. c. ierīcēm, ņemot vērā gaisa satiksmes noteikumus un noteikumus par gaisa telpas izmantošanu visos lidojuma posmos.

5.b. Ja vajadzīgs, lidaparātam jābūt aprīkotam ar visām nepieciešamajām drošības, medicīniskajām, evakuācijas un glābšanas iekārtām, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar ekspluatācijas teritorijām, lidojuma maršrutiem, lidojuma augstumu un ilgumu.

5.c. Visiem datiem, kas apkalpes locekļiem vajadzīgi lidojuma izpildei, jābūt atjauninātiem un pieejamiem uz lidaparāta borta, ņemot vērā attiecīgos gaisa satiksmes noteikumus, gaisa telpas izmantošanas noteikumus, lidojuma augstumu un teritoriju.

6.   Pastāvīgs lidojumderīgums

6.a. Lidaparātu nedrīkst ekspluatēt, ja tas nav:

| i) | lidojumderīguma tehniskajā stāvoklī; |
| --- | --- |

i)

lidojumderīguma tehniskajā stāvoklī;

| ii) | darba kārtībā un ar derīgām paredzētajam lidojumam vajadzīgajām iekārtām ārkārtas situācijām; |
| --- | --- |

ii)

darba kārtībā un ar derīgām paredzētajam lidojumam vajadzīgajām iekārtām ārkārtas situācijām;

| iii) | ar derīgu lidojumderīguma apliecinošu dokumentu un |
| --- | --- |

iii)

ar derīgu lidojumderīguma apliecinošu dokumentu un

| iv) | lidaparāta apkope veikta saskaņā ar tam noteikto tehnisko apkopju programmu. |
| --- | --- |

iv)

lidaparāta apkope veikta saskaņā ar tam noteikto tehnisko apkopju programmu.

6.b. Pirms katra lidojuma lidaparāts jāpārbauda, veicot pirmslidojuma pārbaudi, lai noteiktu tā piemērotību paredzētajam lidojumam.

6.c. Apkopes programmā konkrēti jāparedz apkopes uzdevumi un intervāli, īpaši tie, kas norādījumos par pastāvīgu lidojumderīgumu noteikti kā obligāti.

6.d. Lidaparātu nedrīkst ekspluatēt, ja tā apkopi un laišanu ekspluatācijā neveic šiem uzdevumiem īpaši kvalificētas personas vai organizācijas. Parakstot laišanu ekspluatācijā, konkrēti jānorāda galvenās ziņas par veiktajiem apkopes pasākumiem.

6.e. Visa dokumentācija, kas apliecina lidaparāta lidojumderīgumu, jāglabā tik ilgi, kamēr tajā esošā informācija netiek aizstāta ar apjoma un sīkāku ziņu veidā līdzvērtīgu informāciju, bet sīki apkopes apraksti jāglabā vismaz vienu gadu. Lidaparātu pastāvīgi izņemot no ekspluatācijas, piemēro minimālo 90 dienu termiņu. Lidaparātu iznomājot, visi dokumenti, kas apliecina tā lidojumderīgumu, jāglabā vismaz visā nomas termiņa laikā.

6.f. Visiem pārveidojumiem un remontiem jāatbilst pamatprasībām par lidojumderīgumu. Jāsaglabā pamatojuma dati, kas apliecina atbilstību prasībām par lidojumderīgumu.

7.   Apkalpes locekļi

7.a. Apkalpes locekļu skaita sastāvu nosaka, ņemot vērā:

| i) | lidaparāta sertifikācijas ierobežojumus, ietverot arī, ja vajadzīgs, atbilstošu evakuācijas demonstrāciju avārijas gadījumam; |
| --- | --- |

i)

lidaparāta sertifikācijas ierobežojumus, ietverot arī, ja vajadzīgs, atbilstošu evakuācijas demonstrāciju avārijas gadījumam;

| ii) | lidaparāta konfigurāciju un |
| --- | --- |

ii)

lidaparāta konfigurāciju un

| iii) | izmantošanas veidu un ilgumu. |
| --- | --- |

iii)

izmantošanas veidu un ilgumu.

7.b. Stjuartiem jābūt:

| i) | apmācītiem un regulāri pārbaudītiem, lai iegūtu un saglabātu pienācīgu kompetences līmeni tiem uzticēto ar drošību saistīto pienākumu veikšanai un |
| --- | --- |

i)

apmācītiem un regulāri pārbaudītiem, lai iegūtu un saglabātu pienācīgu kompetences līmeni tiem uzticēto ar drošību saistīto pienākumu veikšanai un

| ii) | periodiski novērtētai medicīniskai piemērotībai, lai droši izpildītu viņiem uzticētos drošības pienākumus. Atbilstība jāapliecina ar attiecīgo novērtējumu, pamatojoties uz aeromedicīnisko paraugpraksi. |
| --- | --- |

ii)

periodiski novērtētai medicīniskai piemērotībai, lai droši izpildītu viņiem uzticētos drošības pienākumus. Atbilstība jāapliecina ar attiecīgo novērtējumu, pamatojoties uz aeromedicīnisko paraugpraksi.

7.c. Kapteinim jābūt pilnvarojumam dot visas komandas un veikt atbilstošās darbības ekspluatācijas nodrošināšanai, kā arī lidaparāta un tajā pārvadājamo personu un/vai mantas drošībai.

7.d. Ārkārtas situācijā, kas apdraud lidaparāta ekspluatāciju vai drošību un/vai personu uz tā borta, kapteinim jārīkojas, kā viņš/viņa uzskata par nepieciešamu drošības interesēs. Ja šāda rīcība saistīta ar vietējo noteikumu vai procedūru pārkāpumiem, kapteinim par to nekavējoties jāinformē attiecīgās vietējās iestādes.

7.e. Pārvadājot pasažierus vai kravu, nedrīkst imitēt ārkārtējas avārijas situācijas.

7.f. Neviens apkalpes loceklis, izpildot uzdevumus/pieņemot lēmumus, nedrīkst samazināt lidojuma drošību noguruma, pārguruma, negulēšanas, daudzu nolidoto sektoru, nakts stundu u. c. iemeslu dēļ. Atpūtas periodiem jāparedz pietiekami ilgs laiks, lai apkalpes locekļi pārvarētu iepriekš veikto pienākumu radīto nogurumu un līdz pienākumu veikšanai nākamajā lidojuma darba laikā būtu labi atpūtušies.

7.g. Apkalpes locekļi nedrīkst veikt tiem uzticētos pienākumus uz lidaparāta borta, esot psihotropu vielu iedarbībā vai alkohola reibumā, vai arī esot darbnespējīgam traumas, noguruma, medikamentu lietošanas, slimības vai citu līdzīgu iemeslu dēļ.

8.   Papildu prasības par ekspluatāciju komerciālā nolūkā un sarežģītu dzinējlidaparātu ekspluatāciju.

8.a. Ekspluatācija komerciālā nolūkā un sarežģītu dzinējlidaparātu ekspluatācija ir aizliegta, ja netiek ievērotas šādas prasības:

8.a.1. ekspluatanta rīcībā jābūt tiešiem vai netiešiem līdzekļiem, kas vajadzīgi darbības apjoma un jomas nodrošināšanai, noslēdzot attiecīgos līgumus. Šādi līdzekļi citu starpā ir lidaparāti, telpas, personāls, iekārtas, uzdevumu, pienākumu un procedūru dokumentācija, piekļuves iespējas attiecīgiem datiem un lietvedība;

8.a.2. ekspluatantam jāizmanto tikai pienācīgi kvalificēts un apmācīts personāls, un jāīsteno un jāuztur apkalpes locekļu un cita vajadzīgā personāla apmācība un pārbaudes programmas;

8.a.3. ekspluatantam jānosaka minimālo ierīču saraksts (MEL) vai tam līdzvērtīgs dokuments, ņemot vērā, ka:

| i) | dokumentā jāparedz lidaparātu ekspluatācijai konkrētajos apstākļos vajadzīgie instrumenti, ierīces vai funkcijas, kas, uzsākot lidojumu, nedarbojas; |
| --- | --- |

i)

dokumentā jāparedz lidaparātu ekspluatācijai konkrētajos apstākļos vajadzīgie instrumenti, ierīces vai funkcijas, kas, uzsākot lidojumu, nedarbojas;

| ii) | dokumentam jābūt izstrādātam atsevišķi par katru lidaparātu, ņemot vērā ekspluatanta konkrētos ekspluatācijas un apkopes nosacījumus, un |
| --- | --- |

ii)

dokumentam jābūt izstrādātam atsevišķi par katru lidaparātu, ņemot vērā ekspluatanta konkrētos ekspluatācijas un apkopes nosacījumus, un

| iii) | MEL jāizstrādā, pamatojoties uz minimāli nepieciešamo ierīču kopsarakstu (MMEL), un tas nedrīkst būt mazāk ierobežojošs par MMEL; |
| --- | --- |

iii)

MEL jāizstrādā, pamatojoties uz minimāli nepieciešamo ierīču kopsarakstu (MMEL), un tas nedrīkst būt mazāk ierobežojošs par MMEL;

8.a.4. ekspluatantam jāīsteno un jāuztur pārvaldības sistēma, lai nodrošinātu atbilstību ekspluatācijas pamatprasībām, un pastāvīgi jāpilnveido šī sistēma;

8.a.5. ekspluatantam jānosaka un jāuztur avāriju novēršanas un drošības programma, kā arī starpgadījumu paziņošanas programma, kura jāizmanto pārvaldības sistēmā ekspluatācijas drošības pastāvīgai paaugstināšanai;

8.b. ekspluatācija komerciālā nolūkā un sarežģītu dzinējlidaparātu ekspluatācija jāveic tikai saskaņā ar ekspluatanta ekspluatācijas rokasgrāmatu. Šajā rokasgrāmatā jābūt visiem vajadzīgajiem norādījumiem, informācijai un procedūrām par visiem izmantojamajiem lidaparātiem un par ekspluatācijas personāla pienākumu veikšanu. Apkalpes locekļiem jānosaka lidojuma ilguma, lidojuma darba laika ierobežojumi un atpūtas periodi. Ekspluatācijas rokasgrāmatai un tās pārskatītajām versijām jāatbilst apstiprinātajai lidojumu rokasgrāmatai, un tajā pēc vajadzības jāizdara grozījumi;

8.c. ekspluatantam jānosaka atbilstošas procedūras, ja vajadzīgs, lidojuma drošības saglabāšanai pasažieru destruktīvas uzvedības gadījumos;

8.d. ekspluatantam jāizstrādā un jāuztur drošības programmas, kas pielāgotas konkrētajam lidaparātam un darbības veidam, konkrēti paredzot:

| i) | apkalpes locekļu nodalījuma drošību; |
| --- | --- |

i)

apkalpes locekļu nodalījuma drošību;

| ii) | lidaparāta meklēšanas procedūras pārbaudes protokolu; |
| --- | --- |

ii)

lidaparāta meklēšanas procedūras pārbaudes protokolu;

| iii) | apmācību programmas; |
| --- | --- |

iii)

apmācību programmas;

| iv) | elektronisko un datorsistēmu aizsardzību, lai novērstu tīšu sistēmas darbības traucējumu un bojājumu iespējas, un |
| --- | --- |

iv)

elektronisko un datorsistēmu aizsardzību, lai novērstu tīšu sistēmas darbības traucējumu un bojājumu iespējas, un

| v) | ziņojumus par nelikumīgu iejaukšanos. |
| --- | --- |

v)

ziņojumus par nelikumīgu iejaukšanos.

Ja drošības pasākumi var samazināt ekspluatācijas drošību, ir jānovērtē riski un jāizstrādā atbilstošas procedūras drošības risku samazināšanai, šim nolūkam var būt vajadzīgas speciālas iekārtas;

8.e. ekspluatantam viens no pilotiem jāizraugās par kapteini.

8.f. Noguruma novēršanai jāievieš dežūru sistēma. Vienam vai vairākiem lidojumiem šādā dežūru sistēmā jānosaka lidojuma ilgums, lidojuma darba laika ierobežojumi (diennaktī), dežūras un pielāgoti atpūtas periodi. Dežūru sistēmā paredzētajos ierobežojumos jāņem vērā visi attiecīgie faktori, kas rada nogurumu, piemēram, nolidoto sektoru skaits, laika zonu šķērsošana, negulēšana, diennakts ciklu traucējumi, darbs naktī, pozīcija, kumulatīvais dežūru ilgums konkrētos laika periodos, pienākumu sadalījums starp apkalpes locekļiem, kā arī apkalpes locekļu skaita palielināšana;

8.g. Uzdevumi, kas noteikti 6.a punktā un aprakstīti 6.d un 6.e punktā, jākontrolē organizācijām, kas atbild par pastāvīga lidojumderīguma pārvaldību, un papildus I pielikuma 3.a punktā noteiktajām prasībām tām vēl jāatbilst arī šādiem nosacījumiem:

| i) | organizācijai jābūt kvalificētai veikt uzturēšanas pasākumus ražojumiem, daļām un ierīcēm, par kurām tā atbild, vai arī tai jābūt kontaktiem ar šādu organizāciju, kas ir kvalificēta par attiecīgajiem produktiem, daļām un ierīcēm, un |
| --- | --- |

i)

organizācijai jābūt kvalificētai veikt uzturēšanas pasākumus ražojumiem, daļām un ierīcēm, par kurām tā atbild, vai arī tai jābūt kontaktiem ar šādu organizāciju, kas ir kvalificēta par attiecīgajiem produktiem, daļām un ierīcēm, un

| ii) | organizācijai jāizstrādā organizācijas rokasgrāmata, kurā konkrētajam personālam lietošanai un par norādījumiem paredzēti organizācijas visu pastāvīga lidojumderīguma nodrošināšanas procedūru apraksti, kā administratīvi pasākumi starp šo organizāciju un apstiprināto uzturēšanas organizāciju, ja nepieciešams. |
| --- | --- |

ii)

organizācijai jāizstrādā organizācijas rokasgrāmata, kurā konkrētajam personālam lietošanai un par norādījumiem paredzēti organizācijas visu pastāvīga lidojumderīguma nodrošināšanas procedūru apraksti, kā administratīvi pasākumi starp šo organizāciju un apstiprināto uzturēšanas organizāciju, ja nepieciešams.

8.h. Īstenošanas noteikumu pamatā attiecībā uz 8.a līdz 8.f punktā noteiktajām prasībām ir jābūt riska novērtējumam, un tiem jābūt proporcionāliem veicamās gaisa kuģa darbības mērogam un jomai.

V PIELIKUMS

Kritēriji 9.a pantā minētajām kvalificētajām iestādēm

1. Šī iestāde, tās direktors un darbinieki, kas atbild par pārbaužu veikšanu, nevar ne tieši, ne netieši, ne kā pilnvarotie pārstāvji, tikt iesaistīti ražojumu, daļu, iekārtu, sastāvdaļu vai sistēmu konstruēšanā, ražošanā, tirdzniecībā vai tehniskajā apkopē, vai to ekspluatācijā, pakalpojumu sniegšanā vai izmantošanā. Tas neizslēdz iespēju tehniska rakstura informācijas apmaiņai starp iesaistītajām organizācijām un kvalificēto iestādi.

2. Iestāde un tās darbinieki, kas atbild par sertifikācijas uzdevumiem, veic savus pienākumus ar pēc iespējas lielu profesionālo integritāti un pēc iespējas lielu tehnisko kompetenci un tie nav saistīti ne ar spiedienu, ne iniciatīvu, īpaši finansiāla rakstura iniciatīvu, kas varētu ietekmēt viņu spriedumu vai izmeklēšanas rezultātus, īpaši no tādu personu vai personu grupas puses, kuru ietekmē sertifikācijas uzdevumi.

3. Iestādei ir darbinieki un līdzekļi, lai atbilstoši veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus, kas saistīti ar sertifikācijas procesu; tai ir pieeja iekārtām, kas nepieciešamas ārkārtas pārbaužu veikšanai.

4. Par izmeklēšanu atbildīgie darbinieki ir:

| — | labi tehniski un profesionāli apmācīti, |
| --- | --- |

—

labi tehniski un profesionāli apmācīti,

| — | ar apmierinošām zināšanām par prasībām attiecībā uz veicamajiem sertifikācijas uzdevumiem un atbilstošai pieredzei par šādiem procesiem, |
| --- | --- |

—

ar apmierinošām zināšanām par prasībām attiecībā uz veicamajiem sertifikācijas uzdevumiem un atbilstošai pieredzei par šādiem procesiem,

| — | ar spējām, kas nepieciešamas paziņojumu, ierakstu un pārskatu sagatavošanai, lai parādītu veiktās izmeklēšanas. |
| --- | --- |

—

ar spējām, kas nepieciešamas paziņojumu, ierakstu un pārskatu sagatavošanai, lai parādītu veiktās izmeklēšanas.

5. Jāgarantē izmeklēšanā iesaistīto darbinieku objektivitāte. Atalgojums nav atkarīgs no veikto izmeklēšanu skaita vai šo izmeklēšanu rezultātiem.

6. Iestāde izņem atbildības apdrošināšanu, ja vien tās atbildību neuzņemas kāda dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem.

7. Iestādes darbinieki ievēro profesionālo noslēpumu attiecībā uz informāciju, ko tie ieguvuši, veicot šajā regulā noteiktos uzdevumus."

P6_TA(2007)0068

Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus *

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par tādas gaļas tirdzniecību, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus (COM(2006)0487 — C6-0330/2006 — 2006/0162(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0487) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0487) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0330/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0330/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0006/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0006/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 5. apsvērums |
| (5) Lai uzlabotu vienotā tirgus darbību, tādu liellopu gaļas tirdzniecību, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, jāorganizē tādā veidā, lai tā būtu pēc iespējas pārskatāmāka. Tas ļautu labāk organizēt arī attiecīgo ražošanu. Lai to paveiktu, jāprecizē tirdzniecības nosaukumi, kas jālieto katrā dalībvalsts valodā, laižot tirdzniecībā tādu liellopu gaļu, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus. Tādējādi patērētājiem uzlabosies informācijas pieejamība. | (5) Lai uzlabotu vienotā tirgus darbību, tādu liellopu gaļas tirdzniecību, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, jāorganizē tādā veidā, lai tā būtu pēc iespējas pārskatāmāka. Tas ļautu labāk organizēt arī attiecīgo ražošanu. Lai to paveiktu, jāprecizē tirdzniecības nosaukumi, kas jālieto katrā dalībvalsts valodā, laižot tirdzniecībā tādu liellopu gaļu,
  vai gaļas izstrādājumus, kas domāti cilvēku uzturam
  , kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus. Tādējādi patērētājiem uzlabosies informācijas pieejamība. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 12. apsvērums |
| (12) Jāparedz arī, ka tāda gaļa, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, identificējama, lietojot burtu, kas atbilst to kategorijai, kā arī norādot kaušanas vecumu uz etiķetēm, ko piestiprina gaļas gabaliem. | (12) Jāparedz arī, ka tāda gaļa, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, identificējama, lietojot burtu, kas atbilst to kategorijai, kā arī
  tirdzniecības nosaukumu un
  kaušanas vecumu uz etiķetēm, ko piestiprina gaļas gabaliem.
  Šīs norādes iekļauj arī visos tirdzniecības dokumentos. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 13. apsvērums |
| (13) Uzņēmēji, kas vēlas papildināt šajā regulā paredzētos tirdzniecības nosaukumus ar citām ziņām, kas nav obligātas, var to izdarīt saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulā (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97. | (13) Uzņēmēji, kas vēlas papildināt šajā regulā paredzētos tirdzniecības nosaukumus ar citām ziņām, kas nav obligātas,
  piemēram, izmantotās barības veidu,
  var to izdarīt saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulā (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 14. apsvērums |
| (14) Lai informāciju, kas atrodama uz etiķetēm, pareizi lietotu saskaņā ar šo regulu, jāparedz datu reģistrēšana, kas ļauj nodrošināt šīs informācijas patiesumu visos ražošanas un tirdzniecības posmos. | (14) Lai informāciju, kas atrodama uz etiķetēm, pareizi lietotu saskaņā ar šo regulu, jāparedz datu reģistrēšana, kas ļauj nodrošināt šīs informācijas patiesumu visos ražošanas un tirdzniecības posmos.
  Tomēr daļu šīs informācijas var nesniegt posmā, kad produktu piegādā galapatērētājam. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 15.a apsvērums (jauns) |
| | (15a) Dalībvalstīm jānosaka šīs regulas pārkāpumu gadījumā piemērojamais sankciju režīms un jānodrošina tā īstenošana. Šīm sankcijām jābūt samērīgām, taču pietiekami preventīvām. Tās var būt, sākot ar atkārtotu marķēšanu, nosūtīšanu atpakaļ līdz pilnīgai iznīcināšanai. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 1. panta 1. punkta otrā daļa |
| Regula ir spēkā attiecībā uz gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, un kas ražota Kopienā vai ievesta no trešām valstīm. | Regula ir spēkā attiecībā uz gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus
  un kuri kauti pēc... (2) neatkarīgi no tā,
  vai tā ražota Kopienā, vai ievesta no trešām valstīm. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 1. panta 2. punkts |
| 2. Šīs regulas noteikumus piemēro, neskarot Padomes Regulas
  (EEK) Nr. 1208/81 (3) noteikumus. | 2. Šīs regulas noteikumus piemēro, neskarot Padomes
  2006. gada 24. jūlija Regulas (EK) Nr. 1183/2006 par Kopienas skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai
  noteikumus

   (4). |
| Grozījums Nr. 8 |
| 1. panta 3. punkts |
| 3. Šo regulu nepiemēro tādai līdz divpadsmit mēnešu vecu liellopu gaļai, par kuru saņemts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un kura reģistrēta
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu. | 3. Šo regulu nepiemēro tādai līdz divpadsmit mēnešu vecu liellopu gaļai, par kuru saņemts aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kurus reģistrē
  ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu. |
| Grozījums Nr. 9 |
| 2. pants |
| Šīs regulas nozīmē ar terminu “gaļa” saprot liemeņus, gaļu ar vai bez kauliem un sagrieztus vai nesagrieztus subproduktus, kas iegūti no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, un kas apgrozībā laisti svaigā stāvoklī, saldēti vai sasaldēti zemā temperatūrā, apstrādāti vai neapstrādāti, iesaiņoti vai neiesaiņoti. | Šīs regulas nozīmē ar terminu “gaļa” saprot liemeņus, gaļu ar vai bez kauliem un sagrieztus vai nesagrieztus subproduktus,
  kas domāti cilvēku uzturam
  un kas iegūti no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, un kas apgrozībā laisti svaigā stāvoklī, saldēti vai sasaldēti zemā temperatūrā, apstrādāti vai neapstrādāti, iesaiņoti vai neiesaiņoti.
  Šīs regula attiecas arī uz gataviem, pārstrādātiem vai sagatavotiem gaļas produktiem. |
| Grozījums Nr. 10 |
| 3. pants |
| Kaušanas brīdī visus liellopus, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, uzņēmēji tādas kompetentas iestādes uzraudzībā, kas minēta 8. panta 1. punktā, iedala vienā no I pielikumā uzskaitītajām kategorijām. | Kaušanas brīdī visus liellopus, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, uzņēmēji tādas kompetentas iestādes uzraudzībā, kas minēta 8. panta 1. punktā, iedala vienā no I pielikumā uzskaitītajām kategorijām.
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šiem noteikumiem. |
| Grozījums Nr. 11 |
| 4. panta 1. punkta pirmā daļa |
| 1. Gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, dalībvalstīs var laist tirdzniecībā tikai ar tādu tirdzniecības nosaukumu vai nosaukumiem, kas ievietoti II pielikumā un noteikti katrai attiecīgajai dalībvalstij. | 1. Gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, dalībvalstīs var laist tirdzniecībā tikai ar tādu tirdzniecības nosaukumu vai nosaukumiem, kas ievietoti II pielikumā un noteikti katrai attiecīgajai dalībvalstij.
  Šim nosaukumam jābūt visos tirdzniecības dokumentos. |
| Grozījums Nr. 12 |
| 4. panta 2.a punkts (jauns) |
| | 2.a Šo regulu piemēro vienīgi tad, ja gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums pārsniedz astoņus mēnešus, tirgo ar citu nosaukumu nekā “liellopu gaļa” (vai līdzvērtīgu nosaukumu, ar kuru apzīmē pieaugušu liellopu gaļu citā Kopienas valodā). |
| Grozījums Nr. 13 |
| 5. panta 1. punkta ievaddaļa |
| 1. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK 3. panta 1. punkta noteikumus un Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13., 14. un 15. panta noteikumus, gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus,
  katrā ražošanas un tirdzniecības posmā
  uzņēmēji marķē, norādot šādu informāciju: | 1. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK 3. panta 1. punkta noteikumus un Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13., 14. un 15. panta noteikumus, gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, katrā ražošanas un tirdzniecības posmā uzņēmēji marķē, norādot šādu informāciju: |
| Grozījums Nr. 14 |
| 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| (a) | šīs regulas I pielikumā noteikto attiecīgās kategorijas identifikācijas burtu, |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

5. apsvērums

(5) Lai uzlabotu vienotā tirgus darbību, tādu liellopu gaļas tirdzniecību, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, jāorganizē tādā veidā, lai tā būtu pēc iespējas pārskatāmāka. Tas ļautu labāk organizēt arī attiecīgo ražošanu. Lai to paveiktu, jāprecizē tirdzniecības nosaukumi, kas jālieto katrā dalībvalsts valodā, laižot tirdzniecībā tādu liellopu gaļu, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus. Tādējādi patērētājiem uzlabosies informācijas pieejamība.

(5) Lai uzlabotu vienotā tirgus darbību, tādu liellopu gaļas tirdzniecību, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, jāorganizē tādā veidā, lai tā būtu pēc iespējas pārskatāmāka. Tas ļautu labāk organizēt arī attiecīgo ražošanu. Lai to paveiktu, jāprecizē tirdzniecības nosaukumi, kas jālieto katrā dalībvalsts valodā, laižot tirdzniecībā tādu liellopu gaļu,
  vai gaļas izstrādājumus, kas domāti cilvēku uzturam
  , kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus. Tādējādi patērētājiem uzlabosies informācijas pieejamība.

Grozījums Nr. 2

12. apsvērums

(12) Jāparedz arī, ka tāda gaļa, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, identificējama, lietojot burtu, kas atbilst to kategorijai, kā arī norādot kaušanas vecumu uz etiķetēm, ko piestiprina gaļas gabaliem.

(12) Jāparedz arī, ka tāda gaļa, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, identificējama, lietojot burtu, kas atbilst to kategorijai, kā arī
  tirdzniecības nosaukumu un
  kaušanas vecumu uz etiķetēm, ko piestiprina gaļas gabaliem.
  Šīs norādes iekļauj arī visos tirdzniecības dokumentos.

Grozījums Nr. 3

13. apsvērums

(13) Uzņēmēji, kas vēlas papildināt šajā regulā paredzētos tirdzniecības nosaukumus ar citām ziņām, kas nav obligātas, var to izdarīt saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulā (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97.

(13) Uzņēmēji, kas vēlas papildināt šajā regulā paredzētos tirdzniecības nosaukumus ar citām ziņām, kas nav obligātas,
  piemēram, izmantotās barības veidu,
  var to izdarīt saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulā (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97.

Grozījums Nr. 4

14. apsvērums

(14) Lai informāciju, kas atrodama uz etiķetēm, pareizi lietotu saskaņā ar šo regulu, jāparedz datu reģistrēšana, kas ļauj nodrošināt šīs informācijas patiesumu visos ražošanas un tirdzniecības posmos.

(14) Lai informāciju, kas atrodama uz etiķetēm, pareizi lietotu saskaņā ar šo regulu, jāparedz datu reģistrēšana, kas ļauj nodrošināt šīs informācijas patiesumu visos ražošanas un tirdzniecības posmos.
  Tomēr daļu šīs informācijas var nesniegt posmā, kad produktu piegādā galapatērētājam.

Grozījums Nr. 5

15.a apsvērums (jauns)

(15a) Dalībvalstīm jānosaka šīs regulas pārkāpumu gadījumā piemērojamais sankciju režīms un jānodrošina tā īstenošana. Šīm sankcijām jābūt samērīgām, taču pietiekami preventīvām. Tās var būt, sākot ar atkārtotu marķēšanu, nosūtīšanu atpakaļ līdz pilnīgai iznīcināšanai.

Grozījums Nr. 6

1. panta 1. punkta otrā daļa

Regula ir spēkā attiecībā uz gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, un kas ražota Kopienā vai ievesta no trešām valstīm.

Regula ir spēkā attiecībā uz gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus
  un kuri kauti pēc... (2) neatkarīgi no tā,
  vai tā ražota Kopienā, vai ievesta no trešām valstīm.

Grozījums Nr. 7

1. panta 2. punkts

2. Šīs regulas noteikumus piemēro, neskarot Padomes Regulas
  (EEK) Nr. 1208/81 (3) noteikumus.

2. Šīs regulas noteikumus piemēro, neskarot Padomes
  2006. gada 24. jūlija Regulas (EK) Nr. 1183/2006 par Kopienas skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai
  noteikumus

   (4).

Grozījums Nr. 8

1. panta 3. punkts

3. Šo regulu nepiemēro tādai līdz divpadsmit mēnešu vecu liellopu gaļai, par kuru saņemts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un kura reģistrēta
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu.

3. Šo regulu nepiemēro tādai līdz divpadsmit mēnešu vecu liellopu gaļai, par kuru saņemts aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kurus reģistrē
  ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu.

Grozījums Nr. 9

2. pants

Šīs regulas nozīmē ar terminu “gaļa” saprot liemeņus, gaļu ar vai bez kauliem un sagrieztus vai nesagrieztus subproduktus, kas iegūti no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, un kas apgrozībā laisti svaigā stāvoklī, saldēti vai sasaldēti zemā temperatūrā, apstrādāti vai neapstrādāti, iesaiņoti vai neiesaiņoti.

Šīs regulas nozīmē ar terminu “gaļa” saprot liemeņus, gaļu ar vai bez kauliem un sagrieztus vai nesagrieztus subproduktus,
  kas domāti cilvēku uzturam
  un kas iegūti no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, un kas apgrozībā laisti svaigā stāvoklī, saldēti vai sasaldēti zemā temperatūrā, apstrādāti vai neapstrādāti, iesaiņoti vai neiesaiņoti.
  Šīs regula attiecas arī uz gataviem, pārstrādātiem vai sagatavotiem gaļas produktiem.

Grozījums Nr. 10

3. pants

Kaušanas brīdī visus liellopus, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, uzņēmēji tādas kompetentas iestādes uzraudzībā, kas minēta 8. panta 1. punktā, iedala vienā no I pielikumā uzskaitītajām kategorijām.

Kaušanas brīdī visus liellopus, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, uzņēmēji tādas kompetentas iestādes uzraudzībā, kas minēta 8. panta 1. punktā, iedala vienā no I pielikumā uzskaitītajām kategorijām.
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 11

4. panta 1. punkta pirmā daļa

1. Gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, dalībvalstīs var laist tirdzniecībā tikai ar tādu tirdzniecības nosaukumu vai nosaukumiem, kas ievietoti II pielikumā un noteikti katrai attiecīgajai dalībvalstij.

1. Gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, dalībvalstīs var laist tirdzniecībā tikai ar tādu tirdzniecības nosaukumu vai nosaukumiem, kas ievietoti II pielikumā un noteikti katrai attiecīgajai dalībvalstij.
  Šim nosaukumam jābūt visos tirdzniecības dokumentos.

Grozījums Nr. 12

4. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Šo regulu piemēro vienīgi tad, ja gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums pārsniedz astoņus mēnešus, tirgo ar citu nosaukumu nekā “liellopu gaļa” (vai līdzvērtīgu nosaukumu, ar kuru apzīmē pieaugušu liellopu gaļu citā Kopienas valodā).

Grozījums Nr. 13

5. panta 1. punkta ievaddaļa

1. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK 3. panta 1. punkta noteikumus un Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13., 14. un 15. panta noteikumus, gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus,
  katrā ražošanas un tirdzniecības posmā
  uzņēmēji marķē, norādot šādu informāciju:

1. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK 3. panta 1. punkta noteikumus un Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13., 14. un 15. panta noteikumus, gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, katrā ražošanas un tirdzniecības posmā uzņēmēji marķē, norādot šādu informāciju:

Grozījums Nr. 14

5. panta 1. punkta a) apakšpunkts

(a)

šīs regulas I pielikumā noteikto attiecīgās kategorijas identifikācijas burtu,

| (a) | šīs regulas I pielikumā noteikto attiecīgās kategorijas identifikācijas burtu
  katrā ražošanas un tirdzniecības posmā, izņemot posmu, kad produktu piegādā galapatērētājam
  , |
| --- | --- |

(a)

šīs regulas I pielikumā noteikto attiecīgās kategorijas identifikācijas burtu
  katrā ražošanas un tirdzniecības posmā, izņemot posmu, kad produktu piegādā galapatērētājam
  ,

Grozījums Nr. 15

5. panta 1. punkta b) apakšpunkts

(b) tirdzniecības nosaukumu saskaņā ar šīs regulas 4. pantu,

| (b) | tirdzniecības nosaukumu saskaņā ar šīs regulas 4. pantu,
  katrā ražošanas un tirdzniecības posmā, |
| --- | --- |

(b)

tirdzniecības nosaukumu saskaņā ar šīs regulas 4. pantu,
  katrā ražošanas un tirdzniecības posmā,

Grozījums Nr. 16

5. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Visos tirdzniecības dokumentos iekļauj arī 1. punkta (a), (b) un (c) apakšpunktā minēto informāciju.

Grozījums Nr. 17

5. panta 2. punkta otrā daļa

Panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju tās var nenoteikt par obligāti norādāmu ar nosacījumu, ka pircējiem tiek sniegta pareiza un nepārprotama informācija.

svītrots

Grozījums Nr. 18

7. panta 2. apakšpunkta a) punkts

| (a) | norādīt dzīvnieku identifikācijas numuru un dzimšanas datumu; |
| --- | --- |

(a)

norādīt dzīvnieku identifikācijas numuru un dzimšanas datumu;

| (a) | norādīt dzīvnieku identifikācijas numuru un dzimšanas datumu
  tikai kautuvēs
  ; |
| --- | --- |

(a)

norādīt dzīvnieku identifikācijas numuru un dzimšanas datumu
  tikai kautuvēs
  ;

Grozījums Nr. 19

8. panta 1. punkts

1. Pirms
  [2007. gada 1. jūlija]
  dalībvalsts ieceļ kompetentu iestādi vai kompetentas iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanas uzraudzību, un paziņo par to Komisijai.

1. Pirms ...

   (5)

  dalībvalsts ieceļ kompetento iestādi vai kompetentās iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanas oficiālu uzraudzību, un paziņo par to Komisijai.

Grozījums Nr. 20

9.a pants (jauns)

9.a pants

Sankcijas

Ja pārbaužu laikā atklāti šajā regulā paredzēto noteikumu pārkāpumi, dalībvalstis nosaka piemērojamās sankcijas. Šīm sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis par to paziņo Komisijai ne vēlāk kā līdz... (6), kā arī pēc iespējas ātrāk paziņo visas izmaiņas sankcijās
  .

Grozījums Nr. 21

10. panta 2. punkts

2. Regulas I un II pielikumā var izdarīt grozījumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 43. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

svītrots

Grozījums Nr. 22

I pielikuma 1. apakšpunkta A) punkts

A)
  X
  kategorija — liellopi, kuru vecums nepārsniedz astoņus mēnešus vai kuri ir astoņus mēnešus veci.

A)
  V
  kategorija — liellopi, kuru vecums nepārsniedz astoņus mēnešus vai kuri ir astoņus mēnešus veci.

Šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu
  X
  .

Šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu
  V
  .

Grozījums Nr. 23

I pielikuma 1. apakšpunkta B) punkts

| B) | Y
  kategorija — liellopi, kuru vecums pārsniedz astoņus mēnešus, bet nepārsniedz divpadsmit mēnešus, vai kuri ir divpadsmit mēnešus veci. |
| --- | --- |

B)

Y
  kategorija — liellopi, kuru vecums pārsniedz astoņus mēnešus, bet nepārsniedz divpadsmit mēnešus, vai kuri ir divpadsmit mēnešus veci.

| B) | Z
  kategorija — liellopi, kuru vecums pārsniedz astoņus mēnešus, bet nepārsniedz divpadsmit mēnešus, vai kuri ir divpadsmit mēnešus veci. |
| --- | --- |

B)

Z
  kategorija — liellopi, kuru vecums pārsniedz astoņus mēnešus, bet nepārsniedz divpadsmit mēnešus, vai kuri ir divpadsmit mēnešus veci.

Šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu
  Y
  .

Šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu
  Z
  .

Grozījums Nr. 24

II pielikuma A) apakšpunkta ievaddaļa

A) Gaļai, kas iegūta no
  X
  kategorijas liellopiem:

A) Gaļai, kas iegūta no
  V
  kategorijas liellopiem:

Grozījums Nr. 25

II pielikuma B) apakšpunkta ievaddaļa

B) Gaļai, kas iegūta no
  Y
  kategorijas liellopiem:

B) Gaļai, kas iegūta no
  Z
  kategorijas liellopiem:

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

(3)  

  OV L 123, 7.5.1981., 3. lpp.

(4)  

  OV L 214, 4. 8.2006., 1. lpp.

(5)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

(6)  
  Divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

P6_TA(2007)0069

ILO 2006. gada Konsolidētās jūrniecības darba konvencijas ratifikācija *

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0288) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0288) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 42. pantu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 42. pantu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0241/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0241/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0019/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0019/2007),

| 1. | apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Virsraksts |
| Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada
  konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā | Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada
  konvenciju par darbu jūrniecībā |
| Grozījums Nr. 2 |
| 1. apsvērums |
| (1) Starptautiskās darba organizācijas (turpmāk tekstā — SDO)
  2006. gada konsolidētā
  konvencija par darbu jūrniecībā tika pieņemta 2006. gada 23. februārī, SDO Starptautiskās darba konferences sesijā par jūrniecību, kas tika sasaukta Ženēvā. | (1) Starptautiskās darba organizācijas (turpmāk tekstā — SDO)
  2006. gada
  konvencija
  par darbu jūrniecībā
  tika pieņemta 2006. gada 23. februārī, SDO Starptautiskās darba konferences sesijā par jūrniecību, kas tika sasaukta Ženēvā. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 1. pants |
| Ar šo dalībvalstīm atļauj ratificēt
  2006. gada SDO konsolidēto
  konvenciju par darbu jūrniecībā, kas pieņemta 2006. gada 23. februārī. | Ar šo dalībvalstīm atļauj ratificēt
  2006. gada SDO
  konvenciju par darbu jūrniecībā, kas pieņemta 2006. gada 23. februārī. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

Virsraksts

Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada
  konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā

Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada
  konvenciju par darbu jūrniecībā

Grozījums Nr. 2

1. apsvērums

(1) Starptautiskās darba organizācijas (turpmāk tekstā — SDO)
  2006. gada konsolidētā
  konvencija par darbu jūrniecībā tika pieņemta 2006. gada 23. februārī, SDO Starptautiskās darba konferences sesijā par jūrniecību, kas tika sasaukta Ženēvā.

(1) Starptautiskās darba organizācijas (turpmāk tekstā — SDO)
  2006. gada
  konvencija
  par darbu jūrniecībā
  tika pieņemta 2006. gada 23. februārī, SDO Starptautiskās darba konferences sesijā par jūrniecību, kas tika sasaukta Ženēvā.

Grozījums Nr. 3

1. pants

Ar šo dalībvalstīm atļauj ratificēt
  2006. gada SDO konsolidēto
  konvenciju par darbu jūrniecībā, kas pieņemta 2006. gada 23. februārī.

Ar šo dalībvalstīm atļauj ratificēt
  2006. gada SDO
  konvenciju par darbu jūrniecībā, kas pieņemta 2006. gada 23. februārī.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2007)0070

Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta rezolūcija par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (2006/2134(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu “Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā” (COM(2006)0177) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots minētajam paziņojumam (SEC(2006)0516) (Komisijas paziņojums par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu “Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā” (COM(2006)0177) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots minētajam paziņojumam (SEC(2006)0516) (Komisijas paziņojums par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 2., 5., 16., 86., 136. pantu, 137. panta 1. punkta j) un k) apakšpunktu, 143., 144. un 145. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 2., 5., 16., 86., 136. pantu, 137. panta 1. punkta j) un k) apakšpunktu, 143., 144. un 145. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (1), it īpaši tās 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (1), it īpaši tās 36. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Konstitucionālā līguma projektu (2), jo īpaši tā II-94. un III-122. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konstitucionālā līguma projektu (2), jo īpaši tā II-94. un III-122. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (3),

| — | ņemot vērā 2006. gada 23. un 24. marta Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 23. un 24. marta Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā 2004. gada 14. janvāra rezolūciju par Zaļo grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 14. janvāra rezolūciju par Zaļo grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (4),

| — | ņemot vērā 2006. gada 15. marta rezolūciju par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 15. marta rezolūciju par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju (5),

| — | ņemot vērā 2006. gada 6. septembra rezolūciju par Eiropas nākotnes sociālo modeli (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 6. septembra rezolūciju par Eiropas nākotnes sociālo modeli (6),

| — | ņemot vērā 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetāro lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0057/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetāro lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0057/2007),

| A. | tā kā vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi (VNSP) ir viens no Eiropas sociālā modeļa pamatpīlāriem, tiem ir svarīga nozīme sociālās saskaņas panākšanai un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas nodrošināšanai Eiropas Savienībā, kā arī tie ir viens no Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi (VNSP) ir viens no Eiropas sociālā modeļa pamatpīlāriem, tiem ir svarīga nozīme sociālās saskaņas panākšanai un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas nodrošināšanai Eiropas Savienībā, kā arī tie ir viens no Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanas instrumentiem;

| B. | turklāt, tā kā VNSP mērķis ir īstenot Eiropai kopējās vērtības, tostarp sociālo taisnīgumu, vienlīdzību, solidaritāti, demokrātijas un brīvības attīstību, un tā kā VNSP augstākais mērķis ir pilsoņu pamattiesību un cilvēka cieņas principu ievērošana; |
| --- | --- |

B.

turklāt, tā kā VNSP mērķis ir īstenot Eiropai kopējās vērtības, tostarp sociālo taisnīgumu, vienlīdzību, solidaritāti, demokrātijas un brīvības attīstību, un tā kā VNSP augstākais mērķis ir pilsoņu pamattiesību un cilvēka cieņas principu ievērošana;

| C. | tā kā VNSP nevar uzskatīt par valsts varai uzliktu slogu, jo, gluži pretēji, tie ir pozitīvu ārējo faktoru avots ekonomiskās izaugsmes, labklājības, nodarbinātības un sociālās kohēzijas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā VNSP nevar uzskatīt par valsts varai uzliktu slogu, jo, gluži pretēji, tie ir pozitīvu ārējo faktoru avots ekonomiskās izaugsmes, labklājības, nodarbinātības un sociālās kohēzijas nodrošināšanai;

| D. | tā kā VNSP tiek sniegti mainīgā vidē un, lai ar saglabātu augstu kvalitāti un efektivitāti, tie ir nepārtraukti jāpielāgo šai videi; |
| --- | --- |

D.

tā kā VNSP tiek sniegti mainīgā vidē un, lai ar saglabātu augstu kvalitāti un efektivitāti, tie ir nepārtraukti jāpielāgo šai videi;

| E. | tā kā pamata sociālo pakalpojumu pieejamība dažādās dalībvalstīs tiek nodrošināta ļoti atšķirīgā līmenī; tomēr uzskata, ka šie pakalpojumi ir jāsniedz visā ES teritorijā, lai panāktu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

E.

tā kā pamata sociālo pakalpojumu pieejamība dažādās dalībvalstīs tiek nodrošināta ļoti atšķirīgā līmenī; tomēr uzskata, ka šie pakalpojumi ir jāsniedz visā ES teritorijā, lai panāktu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| F. | tā kā pastāv konceptuālas neskaidrības attiecībā uz dažiem šīs jomas pamatjēdzieniem, piemēram tādiem, kā “sabiedriskais pakalpojums”, “vispārējas nozīmes pakalpojums”, “pakalpojums ar vispārēju ekonomisku nozīmi” un “vispārējas nozīmes sociāls pakalpojums”, un tā kā šī neskaidrība pastāv arī nesen izstrādātos Kopienas tiesību aktos, līdz ar to pastiprinot šajā jomā valdošo juridisko nenoteiktību; |
| --- | --- |

F.

tā kā pastāv konceptuālas neskaidrības attiecībā uz dažiem šīs jomas pamatjēdzieniem, piemēram tādiem, kā “sabiedriskais pakalpojums”, “vispārējas nozīmes pakalpojums”, “pakalpojums ar vispārēju ekonomisku nozīmi” un “vispārējas nozīmes sociāls pakalpojums”, un tā kā šī neskaidrība pastāv arī nesen izstrādātos Kopienas tiesību aktos, līdz ar to pastiprinot šajā jomā valdošo juridisko nenoteiktību;

| G. | tā kā normatīvā regulējuma trūkums šajā jomā ir bijis par pamatu plašai interpretācijai tiesu praksē, kas ne vienmēr ir saskanīga; tā kā visās ieinteresētajās jomās nepieciešami skaidri darbības pamatprincipi, kas pēc iespējas novērstu nepieciešamību pēc tiesas interpretācijas, lai varētu panākt maksimālu juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

G.

tā kā normatīvā regulējuma trūkums šajā jomā ir bijis par pamatu plašai interpretācijai tiesu praksē, kas ne vienmēr ir saskanīga; tā kā visās ieinteresētajās jomās nepieciešami skaidri darbības pamatprincipi, kas pēc iespējas novērstu nepieciešamību pēc tiesas interpretācijas, lai varētu panākt maksimālu juridisko noteiktību;

| H. | tā kā līdz ar to steidzami ir jāprecizē šie jēdzieni un VNSP darbības tiesiskais regulējums, bet jo īpaši ir jāprecizē “vispārējas nozīmes” princips, kā arī konkurences un publiskā finansējuma noteikumi; |
| --- | --- |

H.

tā kā līdz ar to steidzami ir jāprecizē šie jēdzieni un VNSP darbības tiesiskais regulējums, bet jo īpaši ir jāprecizē “vispārējas nozīmes” princips, kā arī konkurences un publiskā finansējuma noteikumi;

| I. | tā kā uz sociālajiem pakalpojumiem nekādā gadījumā nedrīkst attiecināt atlikuma principu, jo tos nevar pielīdzināt komercpakalpojumiem vai pakalpojumiem ar vispārēju ekonomisku nozīmi; tā kā, tieši pretēji, ņemot vērā to, ka tie paredzēti konkrētas sabiedrības daļas vajadzību apmierināšanai, kā arī ņemot vērā to organizēšanas, finansējuma un mērķa īpatnības, VNSP ir jāuzskata par īpašu, atsevišķu pakalpojumu kategoriju ar būtisku sabiedrisku nozīmi; |
| --- | --- |

I.

tā kā uz sociālajiem pakalpojumiem nekādā gadījumā nedrīkst attiecināt atlikuma principu, jo tos nevar pielīdzināt komercpakalpojumiem vai pakalpojumiem ar vispārēju ekonomisku nozīmi; tā kā, tieši pretēji, ņemot vērā to, ka tie paredzēti konkrētas sabiedrības daļas vajadzību apmierināšanai, kā arī ņemot vērā to organizēšanas, finansējuma un mērķa īpatnības, VNSP ir jāuzskata par īpašu, atsevišķu pakalpojumu kategoriju ar būtisku sabiedrisku nozīmi;

| J. | tā kā VNSP nozare nodrošina darbu arvien lielākam personu skaitam, nodarbinātības pieaugums šeit pārsniedz vidējo pieaugumu citās nozarēs, šajā nozarē ir nodarbināts liels sieviešu skaits un tur pastāv interesanti elastīgas nodarbinātības modeļi, piemēram, nepilna laika darbs, elastīgs darba laiks vai brīvprātīgs darbs, kuri ir jāpopularizē un atbilstīgi jāaizsargā darba likumdošanā; tā kā VNSP nozarē ir konstatēti satraucoši nodarbinātības nedrošības gadījumi, no kuriem ir jāizvairās; |
| --- | --- |

J.

tā kā VNSP nozare nodrošina darbu arvien lielākam personu skaitam, nodarbinātības pieaugums šeit pārsniedz vidējo pieaugumu citās nozarēs, šajā nozarē ir nodarbināts liels sieviešu skaits un tur pastāv interesanti elastīgas nodarbinātības modeļi, piemēram, nepilna laika darbs, elastīgs darba laiks vai brīvprātīgs darbs, kuri ir jāpopularizē un atbilstīgi jāaizsargā darba likumdošanā; tā kā VNSP nozarē ir konstatēti satraucoši nodarbinātības nedrošības gadījumi, no kuriem ir jāizvairās;

| K. | tā kā veselības aprūpes pakalpojumi, uz kuriem minētais Komisijas paziņojums par VNSP nav attiecināts, arī ir VNSP un to īpašības un mērķi ir tādi paši; tomēr atzīst veselības aprūpes pakalpojumu īpatnības saistībā ar to sarežģīto uzbūvi, kā arī finansiālo slodzi, ko tie rada dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, |
| --- | --- |

K.

tā kā veselības aprūpes pakalpojumi, uz kuriem minētais Komisijas paziņojums par VNSP nav attiecināts, arī ir VNSP un to īpašības un mērķi ir tādi paši; tomēr atzīst veselības aprūpes pakalpojumu īpatnības saistībā ar to sarežģīto uzbūvi, kā arī finansiālo slodzi, ko tie rada dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kura ir saistīta ar Baltās grāmatas par vispārējas nozīmes pakalpojumiem īstenošanu un kuras mērķis ir šiem pakalpojumiem sniegt atsevišķu konceptuālu un tiesisku pamatu; tomēr uzskata, ka Komisijas paziņojumā nav sniegti pietiekami skaidrojumi par VNSP klasifikāciju un definīciju, un vilcinās pieņemt lēmumu par šiem pakalpojumiem piemērojamo tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kura ir saistīta ar Baltās grāmatas par vispārējas nozīmes pakalpojumiem īstenošanu un kuras mērķis ir šiem pakalpojumiem sniegt atsevišķu konceptuālu un tiesisku pamatu; tomēr uzskata, ka Komisijas paziņojumā nav sniegti pietiekami skaidrojumi par VNSP klasifikāciju un definīciju, un vilcinās pieņemt lēmumu par šiem pakalpojumiem piemērojamo tiesisko regulējumu;

| 2. | atkārtoti apliecina atbalstu moderniem un kvalitatīviem VNSP, kas pamatoti uz tādām vērtībām, kā vienlīdzība, solidaritāte, tiesiskums un cilvēka cieņas ievērošana, un kas balstīti uz tādiem principiem kā pieejamība, universāls pakalpojums, efektivitāte, ekonomiska resursu pārvalde, nepārtrauktība, pietuvinātība lietotājam un pārredzamība, kuri veicina Līguma 2. un 3. pantā definēto Kopienas uzdevumu īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti apliecina atbalstu moderniem un kvalitatīviem VNSP, kas pamatoti uz tādām vērtībām, kā vienlīdzība, solidaritāte, tiesiskums un cilvēka cieņas ievērošana, un kas balstīti uz tādiem principiem kā pieejamība, universāls pakalpojums, efektivitāte, ekonomiska resursu pārvalde, nepārtrauktība, pietuvinātība lietotājam un pārredzamība, kuri veicina Līguma 2. un 3. pantā definēto Kopienas uzdevumu īstenošanu;

| 3. | ir pārliecināts, ka VNSP ir līdzeklis Lisabonas stratēģijas sociālās dimensijas stiprināšanai, sociālās programmas mērķu sasniegšanai un to problēmu risināšanai, ko izraisa, globalizācija, rūpniecības pārmaiņas, tehnoloģiju progress, demogrāfiskās pārmaiņas, migrācija vai sociālo un darba modeļu izmaiņas, tādējādi veicinot sociālas Eiropas veidošanos; |
| --- | --- |

3.

ir pārliecināts, ka VNSP ir līdzeklis Lisabonas stratēģijas sociālās dimensijas stiprināšanai, sociālās programmas mērķu sasniegšanai un to problēmu risināšanai, ko izraisa, globalizācija, rūpniecības pārmaiņas, tehnoloģiju progress, demogrāfiskās pārmaiņas, migrācija vai sociālo un darba modeļu izmaiņas, tādējādi veicinot sociālas Eiropas veidošanos;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atzinusi VNSP definēšanai izmantojamo galveno pazīmju īpašo raksturu, kas padara VSNP atšķirīgus no citiem pakalpojumu veidiem; tomēr uzskata, ka organizācijas kritēriji atbilstoši Komisijas ziņojumā par VNSP noteiktajam var tikt pieņemti tikai pagaidām un indiktīvos nolūkos, gaidot skaidrākus secinājumus, kuri radīsies konsultāciju procesa rezultātā, ko Komisija ir apņēmusies uzsākt ar dalībvalstīm un VNSP sniedzējiem un izmantotājiem; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atzinusi VNSP definēšanai izmantojamo galveno pazīmju īpašo raksturu, kas padara VSNP atšķirīgus no citiem pakalpojumu veidiem; tomēr uzskata, ka organizācijas kritēriji atbilstoši Komisijas ziņojumā par VNSP noteiktajam var tikt pieņemti tikai pagaidām un indiktīvos nolūkos, gaidot skaidrākus secinājumus, kuri radīsies konsultāciju procesa rezultātā, ko Komisija ir apņēmusies uzsākt ar dalībvalstīm un VNSP sniedzējiem un izmantotājiem;

| 5. | uzskata par nepareizu pieņemt tādu pieeju VNSP, kas rada mākslīgu saspīlējumu starp konkurences, valsts atbalsta un iekšējā tirgus noteikumiem no vienas puses un sabiedriskā pakalpojuma, vispārējās nozīmes un sociālās kohēzijas konceptiem no otras puses; uzskata, ka tieši pretēji — ir jāmeklē saskaņa starp šiem faktoriem, veicinot pozitīvu sinerģiju starp ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem; tomēr apliecina, ka VNSP gadījumā konkurences, valsts atbalsta un iekšējā tirgus noteikumiem jāsaskan ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām, bet ne otrādi; |
| --- | --- |

5.

uzskata par nepareizu pieņemt tādu pieeju VNSP, kas rada mākslīgu saspīlējumu starp konkurences, valsts atbalsta un iekšējā tirgus noteikumiem no vienas puses un sabiedriskā pakalpojuma, vispārējās nozīmes un sociālās kohēzijas konceptiem no otras puses; uzskata, ka tieši pretēji — ir jāmeklē saskaņa starp šiem faktoriem, veicinot pozitīvu sinerģiju starp ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem; tomēr apliecina, ka VNSP gadījumā konkurences, valsts atbalsta un iekšējā tirgus noteikumiem jāsaskan ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām, bet ne otrādi;

| 6. | atzīst, ka attiecībā uz VNSP savstarpēji konkurē divi faktori, starp kuriem ir jānovērš pretrunas: no vienas puses subsidiaritātes princips, kas apstiprina dalībvalstu iestāžu brīvību noteikt, organizēt un finansēt VNSP pēc savām vēlmēm kopā ar proporcionalitātes principu, un, no otras puses, līdzatbildība, kas atbilstīgi Līgumam ir piešķirta Kopienai, īpaši saskaņā ar tā 16. pantu, kā arī visā Eiropā pastāvošās kopīgās pamatvērtības un principi, kas visiem ir jāievēro, nodrošinot to, ka VNSP noteikumos tiek ievērotas cilvēktiesības un cilvēka cieņa; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka attiecībā uz VNSP savstarpēji konkurē divi faktori, starp kuriem ir jānovērš pretrunas: no vienas puses subsidiaritātes princips, kas apstiprina dalībvalstu iestāžu brīvību noteikt, organizēt un finansēt VNSP pēc savām vēlmēm kopā ar proporcionalitātes principu, un, no otras puses, līdzatbildība, kas atbilstīgi Līgumam ir piešķirta Kopienai, īpaši saskaņā ar tā 16. pantu, kā arī visā Eiropā pastāvošās kopīgās pamatvērtības un principi, kas visiem ir jāievēro, nodrošinot to, ka VNSP noteikumos tiek ievērotas cilvēktiesības un cilvēka cieņa;

| 7. | tomēr uzskata, ka, ņemot vērā VNSP īpatnības, kuras ir saistītas ar šo pakalpojumu būtību un to saņēmēju stāvokli, tiem piešķirto vispārējās nozīmes sūtību, kā arī tirgus nepilnības dažu sociālo pakalpojumu sniegšanā, nesaskaņu gadījumā priekšroku vajadzētu dot vispārējas nozīmes aizsardzībai, kas ir VNSP raksturīgākā un būtiskākā īpašība; |
| --- | --- |

7.

tomēr uzskata, ka, ņemot vērā VNSP īpatnības, kuras ir saistītas ar šo pakalpojumu būtību un to saņēmēju stāvokli, tiem piešķirto vispārējās nozīmes sūtību, kā arī tirgus nepilnības dažu sociālo pakalpojumu sniegšanā, nesaskaņu gadījumā priekšroku vajadzētu dot vispārējas nozīmes aizsardzībai, kas ir VNSP raksturīgākā un būtiskākā īpašība;

| 8. | šajā sakarā ar bažām atzīmē nesen notikušos mēģinājumus VNSP piemērot pakalpojumu un pakalpojumu ar vispārēju ekonomisku nozīmi noteikumus un principus, neņemot vērā tos elementus un principus, kas šķir VNSP no pārējiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

8.

šajā sakarā ar bažām atzīmē nesen notikušos mēģinājumus VNSP piemērot pakalpojumu un pakalpojumu ar vispārēju ekonomisku nozīmi noteikumus un principus, neņemot vērā tos elementus un principus, kas šķir VNSP no pārējiem pakalpojumiem;

| 9. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu turpināt detalizētāku apspriešanās procesu, lai precizētu attiecīgu Kopienas noteikumu piemērošanu, kuri reglamentē sociālos pakalpojumus; turklāt uzskata, ka ierosināto paplašinātas apspriešanās procesu jāpabeidz līdz 2007. gada vidum, un aicina Komisiju sagatavot lēmumu par to, kā nodrošināt šā procesa uzraudzību un noteikt vislabāko īstenojamo pieeju, tostarp izvērtējot, vai šai nozarei veltīts likumdošanas priekšlikums ir nepieciešams un tiesiski pamatots; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu turpināt detalizētāku apspriešanās procesu, lai precizētu attiecīgu Kopienas noteikumu piemērošanu, kuri reglamentē sociālos pakalpojumus; turklāt uzskata, ka ierosināto paplašinātas apspriešanās procesu jāpabeidz līdz 2007. gada vidum, un aicina Komisiju sagatavot lēmumu par to, kā nodrošināt šā procesa uzraudzību un noteikt vislabāko īstenojamo pieeju, tostarp izvērtējot, vai šai nozarei veltīts likumdošanas priekšlikums ir nepieciešams un tiesiski pamatots;

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis aizsargāt un popularizēt tādu nodarbinātības kārtību, kas plaši sastopama VNSP nozarē, tostarp sieviešu nodarbināšanu, elastīgu darba laika organizāciju, nepilna laika darbu, brīvprātīgo iesaistīšanu, bet izvairīties no krāpšanas un nodarbinātības nedrošuma un novērst darba apstākļu pasliktināšanos šajā jomā nodarbinātajiem vai nekvalificēta vai mazkvalificēta darbaspēka izmantošanu; prasa arī, lai Komisija vienmēr konsultāciju procesā un savā ziņojumā iekļauj jautājumus, kas saistīti ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un dalībvalstis aizsargāt un popularizēt tādu nodarbinātības kārtību, kas plaši sastopama VNSP nozarē, tostarp sieviešu nodarbināšanu, elastīgu darba laika organizāciju, nepilna laika darbu, brīvprātīgo iesaistīšanu, bet izvairīties no krāpšanas un nodarbinātības nedrošuma un novērst darba apstākļu pasliktināšanos šajā jomā nodarbinātajiem vai nekvalificēta vai mazkvalificēta darbaspēka izmantošanu; prasa arī, lai Komisija vienmēr konsultāciju procesā un savā ziņojumā iekļauj jautājumus, kas saistīti ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai;

| 11. | aicina Komisiju, dalībvalstis un VNSP sniedzējus, ņemot vērā stresu, darba laika veidu (darbs maiņās un naktīs), darba bīstamību vai smagumu, kas raksturīgs dažām sociālo dienestu veiktajām darbībām, izstrādāt profesionālās sagatavošanas pasākumus, kas ļautu darbiniekiem piemēroties šādiem apstākļiem un tos pārvarēt, lai nodrošinātu augstāku pakalpojumu kvalitāti un uzlabotu darba un dzīves apstākļus šajā jomā nodarbinātajiem; uzskata arī, ka, ņemot vērā VNSP piemērojamo prasību izmaiņas, iestādēm jānodrošina augsts sociālo darbinieku profesionālās sagatavotības līmenis; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju, dalībvalstis un VNSP sniedzējus, ņemot vērā stresu, darba laika veidu (darbs maiņās un naktīs), darba bīstamību vai smagumu, kas raksturīgs dažām sociālo dienestu veiktajām darbībām, izstrādāt profesionālās sagatavošanas pasākumus, kas ļautu darbiniekiem piemēroties šādiem apstākļiem un tos pārvarēt, lai nodrošinātu augstāku pakalpojumu kvalitāti un uzlabotu darba un dzīves apstākļus šajā jomā nodarbinātajiem; uzskata arī, ka, ņemot vērā VNSP piemērojamo prasību izmaiņas, iestādēm jānodrošina augsts sociālo darbinieku profesionālās sagatavotības līmenis;

| 12. | pauž atzinību par Komisijas lēmumu uzklausīt visus VNSP definēšanā un organizēšanā ieinteresētos dalībniekus; uzskata, ka šāds dialogs nodrošinās lielāku pārredzamību un augstāku šo pakalpojumu kvalitāti, kā arī palīdzēs stiprināt šo pakalpojumu pamatprincipus un vērtības; |
| --- | --- |

12.

pauž atzinību par Komisijas lēmumu uzklausīt visus VNSP definēšanā un organizēšanā ieinteresētos dalībniekus; uzskata, ka šāds dialogs nodrošinās lielāku pārredzamību un augstāku šo pakalpojumu kvalitāti, kā arī palīdzēs stiprināt šo pakalpojumu pamatprincipus un vērtības;

| 13. | aicina, lai Komisija un dalībvalstis ņem vērā VNSP organizācijas un pārvaldes kārtības, kā arī resursu un šo pakalpojumu finansēšanas metožu daudzveidību; aicina arī veidot partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru šādu pakalpojumu sniegšanai, ar mērķi nodrošināt vispārējas nozīmes principa ievērošanu un iedarbīgu, augstas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

13.

aicina, lai Komisija un dalībvalstis ņem vērā VNSP organizācijas un pārvaldes kārtības, kā arī resursu un šo pakalpojumu finansēšanas metožu daudzveidību; aicina arī veidot partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru šādu pakalpojumu sniegšanai, ar mērķi nodrošināt vispārējas nozīmes principa ievērošanu un iedarbīgu, augstas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu;

| 14. | uzskata, ka dažādās dalībvalstu atbildīgās iestādes ir tiesīgas pieņemt lēmumu, vai VNSP jāsniedz savstarpējām apvienībām, citām sociālās organizācijas formām vai arī privātuzņēmumiem, ja vien tas, ka pakalpojumu sniedz privātais sektors nav pretrunā ar vispārējas nozīmes principu, taču uzskata, ka valsts iestādēm jebkurā laikā jāspēj pārbaudīt to, vai pakalpojumu sniedzēji ievēro VNSP principus un vērtības, kā arī to, vai pakalpojumu sniegšana notiek saskaņā ar valsts iestāžu iepriekš noteiktām prasībām; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka dažādās dalībvalstu atbildīgās iestādes ir tiesīgas pieņemt lēmumu, vai VNSP jāsniedz savstarpējām apvienībām, citām sociālās organizācijas formām vai arī privātuzņēmumiem, ja vien tas, ka pakalpojumu sniedz privātais sektors nav pretrunā ar vispārējas nozīmes principu, taču uzskata, ka valsts iestādēm jebkurā laikā jāspēj pārbaudīt to, vai pakalpojumu sniedzēji ievēro VNSP principus un vērtības, kā arī to, vai pakalpojumu sniegšana notiek saskaņā ar valsts iestāžu iepriekš noteiktām prasībām;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka uzņēmumi, lai īstenotu sociālās saistības, sniedz atbalstu VNSP, kā arī ir iesaistījušies to finansēšanā un sniegšanā, un aicina Komisiju un dalībvalstis tamlīdzīgu pieeju izstrādāšanā vairāk iesaistīt sociālos partnerus, ņemot vērā katras dalībvalsts tradīcijas; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka uzņēmumi, lai īstenotu sociālās saistības, sniedz atbalstu VNSP, kā arī ir iesaistījušies to finansēšanā un sniegšanā, un aicina Komisiju un dalībvalstis tamlīdzīgu pieeju izstrādāšanā vairāk iesaistīt sociālos partnerus, ņemot vērā katras dalībvalsts tradīcijas;

| 16. | atzīmē, ka dažās dalībvalstīs, decentralizējot VNSP sniegšanu un to uzticot reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, šai darbībai netika piešķirti pietiekami budžeta līdzekļi, lai varētu nodrošināt šo pakalpojumu sniegšanas visaugstāko kvantitatīvo un kvalitatīvo līmeni; šā iemesla dēļ aicina dalībvalstis nodrošināt to, lai, nododot atbildību par VNSP sniegšanu reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, tiktu piešķirti atbilstīgi budžeta līdzekļi; |
| --- | --- |

16.

atzīmē, ka dažās dalībvalstīs, decentralizējot VNSP sniegšanu un to uzticot reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, šai darbībai netika piešķirti pietiekami budžeta līdzekļi, lai varētu nodrošināt šo pakalpojumu sniegšanas visaugstāko kvantitatīvo un kvalitatīvo līmeni; šā iemesla dēļ aicina dalībvalstis nodrošināt to, lai, nododot atbildību par VNSP sniegšanu reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, tiktu piešķirti atbilstīgi budžeta līdzekļi;

| 17. | iesaka izveidot forumu, kuru vadītu Parlaments un kurā pulcētos Eiropas sociālās organizācijas un Komisijas un Padomes pārstāvjus, lai vadītu šā procesa īstenošanu; |
| --- | --- |

17.

iesaka izveidot forumu, kuru vadītu Parlaments un kurā pulcētos Eiropas sociālās organizācijas un Komisijas un Padomes pārstāvjus, lai vadītu šā procesa īstenošanu;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

(2)  OV C 310, 16.12.2004., 1. lpp.

(3)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(4)  OV C 92 E, 16.4.2004., 294. lpp.

(5)  OV C 291 E, 30.11.2006., 304. lpp.

(6)  OV C 305 E, 14.12.2006., 141. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0380.

P6_TA(2007)0071

ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta rezolūcija par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīguma noslēgšanu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam Padomes sanāksmē par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīguma noslēgšanu (COM(2006)0169), (2005. gada nolīguma projekts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam Padomes sanāksmē par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīguma noslēgšanu (COM(2006)0169), (2005. gada nolīguma projekts),

| — | ņemot vērā jaunā nolīguma projekta tekstu, par kuru ES un ASV delegācijas vienojās 2007. gada 2. martā Briselē (“2007. gada 2. marta nolīguma projekts”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunā nolīguma projekta tekstu, par kuru ES un ASV delegācijas vienojās 2007. gada 2. martā Briselē (“2007. gada 2. marta nolīguma projekts”),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 17. janvāra rezolūciju par Kopienas aviācijas ārējās politikas programmas attīstīšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 17. janvāra rezolūciju par Kopienas aviācijas ārējās politikas programmas attīstīšanu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Kopienu Tiesa ir atzinusi, ka atsevišķi divpusējie gaisa satiksmes nolīgumi, ko dalībvalstis noslēgušas ar ASV, ir pretrunā ES tiesību principiem un līdz ar to ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums ir labākais veids, kā panākt atbilstību ES tiesībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Kopienu Tiesa ir atzinusi, ka atsevišķi divpusējie gaisa satiksmes nolīgumi, ko dalībvalstis noslēgušas ar ASV, ir pretrunā ES tiesību principiem un līdz ar to ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums ir labākais veids, kā panākt atbilstību ES tiesībām;

| B. | tā kā ES un ASV gaisa satiksmes tirgus kopā veido 60 % no pasaules gaisa satiksmes tirgus, no ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma ieguvēji būs patērētāji abos Atlantijas okeāna krastos un tas var kļūt par paraugu turpmākai starptautiska mēroga liberalizācijai un likumdošanas konverģencei; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un ASV gaisa satiksmes tirgus kopā veido 60 % no pasaules gaisa satiksmes tirgus, no ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma ieguvēji būs patērētāji abos Atlantijas okeāna krastos un tas var kļūt par paraugu turpmākai starptautiska mēroga liberalizācijai un likumdošanas konverģencei;

| C. | tā kā Padome uzskatīja, ka nolīguma projekts, par kura tekstu tika panākta vienošanās 2005. gada novembrī, nenodrošinās pietiekami līdzsvarotas iespējas abām pusēm, ja ASV nenodrošinās ES aviopārvadātājiem labākas iespējas piekļūt ASV iekšējam tirgum ar investīcijām un līdzdalību ASV aviokompānijās; |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome uzskatīja, ka nolīguma projekts, par kura tekstu tika panākta vienošanās 2005. gada novembrī, nenodrošinās pietiekami līdzsvarotas iespējas abām pusēm, ja ASV nenodrošinās ES aviopārvadātājiem labākas iespējas piekļūt ASV iekšējam tirgum ar investīcijām un līdzdalību ASV aviokompānijās;

| D. | tā kā ASV Transporta departamenta reakcija izpaudās kā Paziņojums par noteikumu izstrādes priekšlikumu, kurā bija iekļauta mīkstināta interpretācija noteikumiem, kas paredz, ka ASV aviopārvadātājiem ir jābūt ASV pilsoņu kontrolē, taču pēc daudzu sabiedrības, tostarp ASV kongresmeņu komentāru izskatīšanas 2006. gada decembrī nolēma atsaukt šo paziņojumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ASV Transporta departamenta reakcija izpaudās kā Paziņojums par noteikumu izstrādes priekšlikumu, kurā bija iekļauta mīkstināta interpretācija noteikumiem, kas paredz, ka ASV aviopārvadātājiem ir jābūt ASV pilsoņu kontrolē, taču pēc daudzu sabiedrības, tostarp ASV kongresmeņu komentāru izskatīšanas 2006. gada decembrī nolēma atsaukt šo paziņojumu;

| E. | tā kā ir sācies jauns sarunu posms, kura pamatā ir 2007. gada 2. marta Briselē panāktais nolīguma projekts; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir sācies jauns sarunu posms, kura pamatā ir 2007. gada 2. marta Briselē panāktais nolīguma projekts;

| F. | tā kā, noslēdzot šādus nolīgumus, sevišķi svarīga ir likumdošanas konverģence, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par drošumu, drošību, vidi un darbinieku sociālajām tiesībām, |
| --- | --- |

F.

tā kā, noslēdzot šādus nolīgumus, sevišķi svarīga ir likumdošanas konverģence, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par drošumu, drošību, vidi un darbinieku sociālajām tiesībām,

Vispārējie principi

| 1. | atzīst, ka ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums ir nozīmīgs gan pats par sevi, gan kā piemērs turpmākiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums ir nozīmīgs gan pats par sevi, gan kā piemērs turpmākiem nolīgumiem;

| 2. | tādēļ atzinīgi vērtē 2007. gada 2. marta nolīguma projektu, kas ir ievērojams solis uz integrētu transatlantisko gaisa satiksmes tirgu, no kura labumu gūs patērētāji; |
| --- | --- |

2.

tādēļ atzinīgi vērtē 2007. gada 2. marta nolīguma projektu, kas ir ievērojams solis uz integrētu transatlantisko gaisa satiksmes tirgu, no kura labumu gūs patērētāji;

| 3. | dotu priekšroku nevis pakāpeniskai regulācijai un pagaidu nolīgumiem, bet tādam līdzsvarotam vispārējam nolīgumam, kas aptver visus ar tirgus atvēršanu un likumdošanas konverģenci saistītos aspektus; |
| --- | --- |

3.

dotu priekšroku nevis pakāpeniskai regulācijai un pagaidu nolīgumiem, bet tādam līdzsvarotam vispārējam nolīgumam, kas aptver visus ar tirgus atvēršanu un likumdošanas konverģenci saistītos aspektus;

| 4. | tādēļ atzinīgi vērtē 2007. gada 2. marta nolīguma projekta 21. pantu, kurā ir iekļauta darba kārtība un precīzs otrā posma nolīguma sarunu grafiks, kā arī noteikumi, kas ļauj pusēm apturēt pirmā posma nolīgumā minēto tiesību izmantošanu, ja 30 mēnešus pēc tam, kad sāktas sarunas par otrā posma nolīgumu, nav panākta vienošanās par šo nolīgumu; |
| --- | --- |

4.

tādēļ atzinīgi vērtē 2007. gada 2. marta nolīguma projekta 21. pantu, kurā ir iekļauta darba kārtība un precīzs otrā posma nolīguma sarunu grafiks, kā arī noteikumi, kas ļauj pusēm apturēt pirmā posma nolīgumā minēto tiesību izmantošanu, ja 30 mēnešus pēc tam, kad sāktas sarunas par otrā posma nolīgumu, nav panākta vienošanās par šo nolīgumu;

| 5. | aicina Transporta ministrus savā 2007. gada 22. un 23. marta sanāksmē atbalstīt 2007. gada 2. marta nolīguma projektu; |
| --- | --- |

5.

aicina Transporta ministrus savā 2007. gada 22. un 23. marta sanāksmē atbalstīt 2007. gada 2. marta nolīguma projektu;

Tirgus atvēršana

| 6. | uzsver, ka jaunajam ES un ASV nolīgumam ir jābūt līdzsvarotam attiecībā uz tirgus pieejamību, tostarp tādiem aspektiem kā kabotāža, tiesības veikt uzņēmējdarbību, īpašumtiesības, faktiskā pārraudzība un valsts atbalsts; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka jaunajam ES un ASV nolīgumam ir jābūt līdzsvarotam attiecībā uz tirgus pieejamību, tostarp tādiem aspektiem kā kabotāža, tiesības veikt uzņēmējdarbību, īpašumtiesības, faktiskā pārraudzība un valsts atbalsts;

| 7. | tādēļ atzinīgi vērtē inter alia 2007. gada 2. marta nolīguma projekta klauzulas, kas attiecas uz īpašumtiesībām, investīcijām un kontroli (4. pielikums), komercpilnvarojumiem un zīmoliem (5. pielikums), kā arī Fly America programmas atvēršanu ES pārvadātājiem; |
| --- | --- |

7.

tādēļ atzinīgi vērtē inter alia 2007. gada 2. marta nolīguma projekta klauzulas, kas attiecas uz īpašumtiesībām, investīcijām un kontroli (4. pielikums), komercpilnvarojumiem un zīmoliem (5. pielikums), kā arī Fly America programmas atvēršanu ES pārvadātājiem;

| 8. | tomēr pauž nožēlu, ka nav panākta virzība kabotāžas jautājumā un ka arī ar paplašināto īpašumtiesību klauzulu ES pārvadātājiem vēl aizvien ir ierobežotas iespējas īstenot efektīvu kontroli pār ASV aviokompānijām; |
| --- | --- |

8.

tomēr pauž nožēlu, ka nav panākta virzība kabotāžas jautājumā un ka arī ar paplašināto īpašumtiesību klauzulu ES pārvadātājiem vēl aizvien ir ierobežotas iespējas īstenot efektīvu kontroli pār ASV aviokompānijām;

| 9. | uzsver, ka valsts subsidētas aviosabiedrības var kropļot konkurenci un aicina abas puses pēc iespējas atturēties no aviosabiedrību subsidēšanas, taču tajā pašā laikā atzinīgi vērtē procedūru, saskaņā ar kuru puses var sniegt viena otrai informāciju un apspriest kādas puses īstenotos pasākumus; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka valsts subsidētas aviosabiedrības var kropļot konkurenci un aicina abas puses pēc iespējas atturēties no aviosabiedrību subsidēšanas, taču tajā pašā laikā atzinīgi vērtē procedūru, saskaņā ar kuru puses var sniegt viena otrai informāciju un apspriest kādas puses īstenotos pasākumus;

Likumdošanas konverģence

| 10. | atzīmē, ka 2007. gada 2. marta nolīguma projektā tikai daļēji ir paredzēta likumdošanas konverģences panākšana un šis uzdevums uzticēts galvenokārt apvienotajai komitejai, kas tiks izveidota atbilstīgi nolīguma projektam; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka 2007. gada 2. marta nolīguma projektā tikai daļēji ir paredzēta likumdošanas konverģences panākšana un šis uzdevums uzticēts galvenokārt apvienotajai komitejai, kas tiks izveidota atbilstīgi nolīguma projektam;

| 11. | turklāt atzīmē, ka 2007. gada 2. marta nolīguma projektā likumdošanas konverģence ir paredzēta galvenokārt tiktāl, ciktāl tā attiecas uz drošuma un drošības noteikumiem, tikai nedaudz pieskaroties vides un sociālajiem aspektiem; |
| --- | --- |

11.

turklāt atzīmē, ka 2007. gada 2. marta nolīguma projektā likumdošanas konverģence ir paredzēta galvenokārt tiktāl, ciktāl tā attiecas uz drošuma un drošības noteikumiem, tikai nedaudz pieskaroties vides un sociālajiem aspektiem;

Drošums un drošība

| 12. | atzinīgi vērtē par gaisa satiksmes drošību atbildīgo ES un ASV iestāžu sadarbību ES un ASV federālajā, dalībvalstu, ka arī atsevišķu dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē par gaisa satiksmes drošību atbildīgo ES un ASV iestāžu sadarbību ES un ASV federālajā, dalībvalstu, ka arī atsevišķu dalībvalstu līmenī;

| 13. | atzīmē, ka prasībām neatbilstošo pārvadātāju sarakstam Eiropā un ASV sistēmai, ar kuras palīdzību uzrauga pārvadātāja atbilstību prasībām, ir liela nozīme un aicina abas puses apmainīties ar informāciju par pārvadātāju atbilstību prasībām; |
| --- | --- |

13.

atzīmē, ka prasībām neatbilstošo pārvadātāju sarakstam Eiropā un ASV sistēmai, ar kuras palīdzību uzrauga pārvadātāja atbilstību prasībām, ir liela nozīme un aicina abas puses apmainīties ar informāciju par pārvadātāju atbilstību prasībām;

| 14. | atzīmē, ka drošības prasības gaisa pārvadājumu jomā ir ļoti svarīgas, taču neatbalsta pārlieku stingrus vai nesaskaņotus pasākumus, kas nav balstīti uz pienācīgu riska novērtējumu; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka drošības prasības gaisa pārvadājumu jomā ir ļoti svarīgas, taču neatbalsta pārlieku stingrus vai nesaskaņotus pasākumus, kas nav balstīti uz pienācīgu riska novērtējumu;

| 15. | aicina Komisiju un ASV pārskatīt to, cik efektīvi ir kopš 2001. gada ieviestie papildu drošības pasākumi, lai drošības pārbaužu ķēdē novērstu pārklāšanos un trūkumus; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un ASV pārskatīt to, cik efektīvi ir kopš 2001. gada ieviestie papildu drošības pasākumi, lai drošības pārbaužu ķēdē novērstu pārklāšanos un trūkumus;

| 16. | uzsver, ka, apmainoties ar pasažieru personas datiem, būtu jāievēro ES un ASV pilsoņu tiesības uz privāto dzīvi atbilstīgi kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta 2003. gada 13. marta (2) un 2006. gada 7. septembra (3) rezolūcijās; līdz ar to uzsver, ka pēc iespējas ātrāk jāvienojas par starptautiskiem datu un privātuma aizsardzības standartiem; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka, apmainoties ar pasažieru personas datiem, būtu jāievēro ES un ASV pilsoņu tiesības uz privāto dzīvi atbilstīgi kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta 2003. gada 13. marta (2) un 2006. gada 7. septembra (3) rezolūcijās; līdz ar to uzsver, ka pēc iespējas ātrāk jāvienojas par starptautiskiem datu un privātuma aizsardzības standartiem;

| 17. | atbalsta “vienas pieturas drošības sistēmu”, proti, to, ka pasažierus un bagāžu nepārbauda katrā pārsēšanās punktā, bet tikai ceļojuma sākumā; |
| --- | --- |

17.

atbalsta “vienas pieturas drošības sistēmu”, proti, to, ka pasažierus un bagāžu nepārbauda katrā pārsēšanās punktā, bet tikai ceļojuma sākumā;

Vide

| 18. | atzīst, ka gaisa satiksmes nozarei ir raksturīgi vairāki vidi negatīvi ietekmējoši faktori, proti, tā rada troksni un līdzīgi kā citas transporta nozares sekmē klimata pārmaiņas, un ka līdz ar gaisa satiksmes attīstību palielināsies šo negatīvo faktoru ietekme; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka gaisa satiksmes nozarei ir raksturīgi vairāki vidi negatīvi ietekmējoši faktori, proti, tā rada troksni un līdzīgi kā citas transporta nozares sekmē klimata pārmaiņas, un ka līdz ar gaisa satiksmes attīstību palielināsies šo negatīvo faktoru ietekme;

| 19. | atzīmē, ka tā vietā, lai uzsvērtu vides aizsardzības nepieciešamību gaisa satiksmes nozarē, 2007. gada 2. marta nolīguma projekta 15. panta noteikumos uzsvērtas galvenokārt iespējamās negatīvās vides aizsardzības pasākumu sekas un aicināts mīkstināt tos; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka tā vietā, lai uzsvērtu vides aizsardzības nepieciešamību gaisa satiksmes nozarē, 2007. gada 2. marta nolīguma projekta 15. panta noteikumos uzsvērtas galvenokārt iespējamās negatīvās vides aizsardzības pasākumu sekas un aicināts mīkstināt tos;

| 20. | tādēļ uzsver, ka gan ES, gan ASV ir jāīsteno efektīvi pasākumi, lai samazinātu gaisa satiksmes nelabvēlīgo ietekmi uz vidi, neatsakoties nedz no likumdošanas, nedz finansiāliem, nedz kādiem citiem instrumentiem, kas paredzēti šī mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

20.

tādēļ uzsver, ka gan ES, gan ASV ir jāīsteno efektīvi pasākumi, lai samazinātu gaisa satiksmes nelabvēlīgo ietekmi uz vidi, neatsakoties nedz no likumdošanas, nedz finansiāliem, nedz kādiem citiem instrumentiem, kas paredzēti šī mērķa sasniegšanai;

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu iekļaut gaisa satiksmes nozari Eiropas emisiju tirdzniecības sistēmā, lai samazinātu gaisa satiksmes nozares ietekmi uz klimata pārmaiņām; norāda, ka jau sākumposmā būs vajadzīgas sarunas ar ASV, lai līdz 2012. gadam iekļautu transatlantisko gaisa satiksmi Eiropas emisiju tirdzniecības sistēmā, līdz ar to noteiktajā laikā iekļaujot šajā sistēmā gaisa pārvadājumu nozari; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu iekļaut gaisa satiksmes nozari Eiropas emisiju tirdzniecības sistēmā, lai samazinātu gaisa satiksmes nozares ietekmi uz klimata pārmaiņām; norāda, ka jau sākumposmā būs vajadzīgas sarunas ar ASV, lai līdz 2012. gadam iekļautu transatlantisko gaisa satiksmi Eiropas emisiju tirdzniecības sistēmā, līdz ar to noteiktajā laikā iekļaujot šajā sistēmā gaisa pārvadājumu nozari;

| 22. | aicina abas puses apmainīties ar labas prakses piemēriem trokšņa samazināšanas jomā, ņemot vērā atšķirības vietējos apstākļos; |
| --- | --- |

22.

aicina abas puses apmainīties ar labas prakses piemēriem trokšņa samazināšanas jomā, ņemot vērā atšķirības vietējos apstākļos;

| 23. | atzinīgi vērtē 2007. gada 2. marta nolīguma projektam pievienotā apspriežu memoranda 34. un 35. punktu, kurā ASV un ES ir vienojušās sadarboties Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas un G8 ietvaros, lai samazinātu gaisa satiksmes radīto troksni un emisijas; atzinīgi vērtē atbildīgo ASV un ES iestāžu ieceri veicināt tehnisko sadarbību tādās jomā kā klimata zinātne, izpēte un tehnoloģiju izstrāde, efektīva degvielas izmantošana un gaisa satiksmes radīto emisiju samazināšana; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē 2007. gada 2. marta nolīguma projektam pievienotā apspriežu memoranda 34. un 35. punktu, kurā ASV un ES ir vienojušās sadarboties Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas un G8 ietvaros, lai samazinātu gaisa satiksmes radīto troksni un emisijas; atzinīgi vērtē atbildīgo ASV un ES iestāžu ieceri veicināt tehnisko sadarbību tādās jomā kā klimata zinātne, izpēte un tehnoloģiju izstrāde, efektīva degvielas izmantošana un gaisa satiksmes radīto emisiju samazināšana;

Sociālā politika

| 24. | aicina ASV un ES gaisa pārvadājumu nozarē iesaistītās puses uzsākt pastāvīgu dialogu par sociālajiem standartiem, lai sekmētu savstarpēju saprašanos un līdzvērtīgas konkurences apstākļu izveidi, tajā pašā laikā nodrošinot augstu sociālās aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

24.

aicina ASV un ES gaisa pārvadājumu nozarē iesaistītās puses uzsākt pastāvīgu dialogu par sociālajiem standartiem, lai sekmētu savstarpēju saprašanos un līdzvērtīgas konkurences apstākļu izveidi, tajā pašā laikā nodrošinot augstu sociālās aizsardzības līmeni;

| 25. | līdz ar to mudina Komisiju aicināt, lai jaunajos līgumos ieviestu atsauces uz attiecīgajiem starptautiskajiem tiesību aktiem sociālo tiesību jomā, jo īpaši Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijās ietvertajiem darba standartiem (SDO 1930.—1999. g.), ESAO pamatnostādnēm daudznacionālajiem uzņēmumiem (1976. g., pārskatītas 2000. g.) un 1980. gada Romas Konvenciju par līgumsaistībām piemērojamo likumu; |
| --- | --- |

25.

līdz ar to mudina Komisiju aicināt, lai jaunajos līgumos ieviestu atsauces uz attiecīgajiem starptautiskajiem tiesību aktiem sociālo tiesību jomā, jo īpaši Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijās ietvertajiem darba standartiem (SDO 1930.—1999. g.), ESAO pamatnostādnēm daudznacionālajiem uzņēmumiem (1976. g., pārskatītas 2000. g.) un 1980. gada Romas Konvenciju par līgumsaistībām piemērojamo likumu;

| 26. | prasa, lai uz dalībvalstīs darbā pieņemtajiem un/vai strādājošajiem darbiniekiem attiecinātu ES sociālās jomas tiesību aktus, jo īpaši direktīvas par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu (2002/14/EK, 98/59/EK un 80/987/EEK), direktīvu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu (2000/79/EK) un direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (96/71/EK); |
| --- | --- |

26.

prasa, lai uz dalībvalstīs darbā pieņemtajiem un/vai strādājošajiem darbiniekiem attiecinātu ES sociālās jomas tiesību aktus, jo īpaši direktīvas par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu (2002/14/EK, 98/59/EK un 80/987/EEK), direktīvu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu (2000/79/EK) un direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (96/71/EK);

Sarunu vešana

| 27. | aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas Parlaments un visas ieinteresētās puses ir pilnībā informētas ar tām apspriežas gan pirms sarunām, gan to norises otrā posma gaitā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas Parlaments un visas ieinteresētās puses ir pilnībā informētas ar tām apspriežas gan pirms sarunām, gan to norises otrā posma gaitā;

| 28. | atzinīgi vērtē ieceri par regulāru Eiropas Parlamenta deputātu un ASV kongresmeņu sanāksmju rīkošanu, lai apspriestu ar ES un ASV gaisa pārvadājumu nolīgumu saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē ieceri par regulāru Eiropas Parlamenta deputātu un ASV kongresmeņu sanāksmju rīkošanu, lai apspriestu ar ES un ASV gaisa pārvadājumu nolīgumu saistītos jautājumus;

*

- *

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, parlamentiem un ASV Kongresam. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, parlamentiem un ASV Kongresam.

---

(1)  OV C 287 E, 24.11.2006., 84. lpp.

(2)  OV C 61 E, 10.3.2004., 381. lpp.

(3)  OV C 305 E, 14.12.2006., 250. lpp.

P6_TA(2007)0072

Kodolieroču neizplatīšana un atbruņošanās

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta rezolūcija par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Sagatavošanas komitejas trešo sanāksmi par 2010. gada Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pārskatīšanas konferenci, kura notiks Vīnē no 2007. gada 30. aprīļa līdz 11. maijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sagatavošanas komitejas trešo sanāksmi par 2010. gada Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pārskatīšanas konferenci, kura notiks Vīnē no 2007. gada 30. aprīļa līdz 11. maijam,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienībā pastāvošo vienprātību par to, ka laikā līdz gaidāmajai Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferencei 2010. gadā minētais līgums ir jāatjaunina un jāstiprina, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienībā pastāvošo vienprātību par to, ka laikā līdz gaidāmajai Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferencei 2010. gadā minētais līgums ir jāatjaunina un jāstiprina,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 1540 (2004) un Rezolūciju 1673 (2006) par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 1540 (2004) un Rezolūciju 1673 (2006) par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas drošības stratēģijas īstenošanu, un jo īpaši Eiropas Savienības stratēģijas pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu (EU WMD Strategy), ko Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī, īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas drošības stratēģijas īstenošanu, un jo īpaši Eiropas Savienības stratēģijas pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu (EU WMD Strategy), ko Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī, īstenošanu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kodolieroču neizplatīšanas līgumu, jo īpaši plaša mēroga 2005. gada 10. marta rezolūciju par 2005. gada Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferenci — Kodolieroči Ziemeļkorejā un Irānā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kodolieroču neizplatīšanas līgumu, jo īpaši plaša mēroga 2005. gada 10. marta rezolūciju par 2005. gada Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferenci — Kodolieroči Ziemeļkorejā un Irānā (1),

| — | ņemot vērā 2005. gada 25. aprīļa Padomes kopējo Nostāju 2005/329/PESC attiecībā uz Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) līgumslēdzēju pušu 2005. gada pārskatīšanas konferenci (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 25. aprīļa Padomes kopējo Nostāju 2005/329/PESC attiecībā uz Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) līgumslēdzēju pušu 2005. gada pārskatīšanas konferenci (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | ņemot vērā Eiropas Savienībā pastāvošo pārliecinošo vienprātību par to, ka laikā līdz gaidāmajai Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferencei 2010. gadā minētais līgums ir jāatjaunina un jāstiprina; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā Eiropas Savienībā pastāvošo pārliecinošo vienprātību par to, ka laikā līdz gaidāmajai Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferencei 2010. gadā minētais līgums ir jāatjaunina un jāstiprina;

| B. | pasvītrojot, ka Eiropas drošības stratēģijā, ES stratēģijā cīņai pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1540 (2004) ir uzsvērta kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās nozīme, aprakstot masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un apgādes veidus kā vienu no lielākajiem starptautiskā miera un drošības apdraudējumiem; |
| --- | --- |

B.

pasvītrojot, ka Eiropas drošības stratēģijā, ES stratēģijā cīņai pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1540 (2004) ir uzsvērta kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās nozīme, aprakstot masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un apgādes veidus kā vienu no lielākajiem starptautiskā miera un drošības apdraudējumiem;

| C. | atgādinot ANO ģenerālsekretāra Augsta līmeņa darba grupas “Par draudiem, izaicinājumiem un pārmaiņām” ziņojumā “Drošāka pasaule — mūsu kopīga atbildība” teikto, ka “mēs tuvojamies brīdim, kad kodolieroču neizplatīšanas režīma vājināšanās var kļūt neatgriezeniska un izraisīt strauju šo ieroču izplatīšanu”; |
| --- | --- |

C.

atgādinot ANO ģenerālsekretāra Augsta līmeņa darba grupas “Par draudiem, izaicinājumiem un pārmaiņām” ziņojumā “Drošāka pasaule — mūsu kopīga atbildība” teikto, ka “mēs tuvojamies brīdim, kad kodolieroču neizplatīšanas režīma vājināšanās var kļūt neatgriezeniska un izraisīt strauju šo ieroču izplatīšanu”;

| D. | ņemot vērā augošo starptautisko vienprātību par kodolatbruņošanās steidzamību saskaņā ar Jaunās darba kārtības koalīcijas ierosinājumu un Nobela Miera prēmijas laureātu Pasaules augstākā līmeņa sapulces (kuru sasauca Mihails Gorbačovs un Romas mērs Valters Veltroni) Romas deklarāciju, ko pieņēma 2006. gada 30. novembrī; |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā augošo starptautisko vienprātību par kodolatbruņošanās steidzamību saskaņā ar Jaunās darba kārtības koalīcijas ierosinājumu un Nobela Miera prēmijas laureātu Pasaules augstākā līmeņa sapulces (kuru sasauca Mihails Gorbačovs un Romas mērs Valters Veltroni) Romas deklarāciju, ko pieņēma 2006. gada 30. novembrī;

| E. | uzsver parlamentu un parlamentāriešu lomu kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās veicināšanā un šajā sakarā atzinīgi vērtē pasaules Parlamentāriešu apvienību par kodolatbruņošanos (PNND), |
| --- | --- |

E.

uzsver parlamentu un parlamentāriešu lomu kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās veicināšanā un šajā sakarā atzinīgi vērtē pasaules Parlamentāriešu apvienību par kodolatbruņošanos (PNND),

| 1. | atkārtoti pauž savu nostāju, ka Kodolieroču neizplatīšanas līgums ir globālā kodolieroču neizplatīšanas režīma stūrakmens, būtiskākais pamats, lai sekmētu sadarbību kodolenerģijas izmantošanā civiliem mērķiem, un svarīgs faktors, lai virzītos uz mērķi panākt atbrīvošanos no kodolieročiem un vispārēju atbruņošanos saskaņā ar tā VI pantu; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž savu nostāju, ka Kodolieroču neizplatīšanas līgums ir globālā kodolieroču neizplatīšanas režīma stūrakmens, būtiskākais pamats, lai sekmētu sadarbību kodolenerģijas izmantošanā civiliem mērķiem, un svarīgs faktors, lai virzītos uz mērķi panākt atbrīvošanos no kodolieročiem un vispārēju atbruņošanos saskaņā ar tā VI pantu;

| 2. | aicina visas valstis, kuru rīcība pārkāpj neizplatīšanas režīmu, izbeigt šo neprātīgo un bezatbildīgo uzvedību un pilnībā pildīt savas saistības saskaņā ar Kodolieroču neizplatīšanas līgumu; atkārto savu aicinājumu visām valstīm, kuras vēl nav Kodolieroču neizplatīšanas līguma dalībvalstis, uz brīvprātības pamata izturēties atbilstīgi tam un pievienoties līgumam; |
| --- | --- |

2.

aicina visas valstis, kuru rīcība pārkāpj neizplatīšanas režīmu, izbeigt šo neprātīgo un bezatbildīgo uzvedību un pilnībā pildīt savas saistības saskaņā ar Kodolieroču neizplatīšanas līgumu; atkārto savu aicinājumu visām valstīm, kuras vēl nav Kodolieroču neizplatīšanas līguma dalībvalstis, uz brīvprātības pamata izturēties atbilstīgi tam un pievienoties līgumam;

| 3. | mudina Padomi un Komisiju aktīvi piedalīties Līguma par kodolieroču neizplatīšanu pušu konferences sagatavošanas komitejas Vīnē sēdes diskusijās un sniegt saskaņotu, būtisku un redzamu ieguldījumu 2010. gada Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferences pozitīvā iznākumā; |
| --- | --- |

3.

mudina Padomi un Komisiju aktīvi piedalīties Līguma par kodolieroču neizplatīšanu pušu konferences sagatavošanas komitejas Vīnē sēdes diskusijās un sniegt saskaņotu, būtisku un redzamu ieguldījumu 2010. gada Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferences pozitīvā iznākumā;

| 4. | aicina Padomi un Komisiju precizēt, kādus pasākumus tās ir paredzējušas veikt, lai stiprinātu Kodolieroču neizplatīšanas līgumu un panāktu efektīvu daudzpusību, kā noteikts 2003. gada decembrī pieņemtajā ES stratēģijā cīņai pret masu iznīcināšanas ieroču un materiālu izplatīšanu; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi un Komisiju precizēt, kādus pasākumus tās ir paredzējušas veikt, lai stiprinātu Kodolieroču neizplatīšanas līgumu un panāktu efektīvu daudzpusību, kā noteikts 2003. gada decembrī pieņemtajā ES stratēģijā cīņai pret masu iznīcināšanas ieroču un materiālu izplatīšanu;

| 5. | apstiprina — lai daudzpusējie centieni būtu efektīvi, tie jāīsteno saskaņā ar labi izstrādātu taktiku, kā iespējami īsā laikā panākt, lai pasaule būtu brīva no kodolieročiem; |
| --- | --- |

5.

apstiprina — lai daudzpusējie centieni būtu efektīvi, tie jāīsteno saskaņā ar labi izstrādātu taktiku, kā iespējami īsā laikā panākt, lai pasaule būtu brīva no kodolieročiem;

| 6. | mudina Padomes prezidentūru gados pirms 2010. gada pārskatīšanas konferences regulāri sagatavot progresa ziņojumu par visu to 43 pasākumu īstenošanu, kas pieņemti ar Padomes kopējo Nostāju 2005/329/PESC, kā arī par virkni jauno uzdevumu, kurus Padome cer paveikt 2010. gada pārskatīšanas konferencē; |
| --- | --- |

6.

mudina Padomes prezidentūru gados pirms 2010. gada pārskatīšanas konferences regulāri sagatavot progresa ziņojumu par visu to 43 pasākumu īstenošanu, kas pieņemti ar Padomes kopējo Nostāju 2005/329/PESC, kā arī par virkni jauno uzdevumu, kurus Padome cer paveikt 2010. gada pārskatīšanas konferencē;

| 7. | mudina Padomes prezidentūru KNL Sagatavošanas komitejā veicināt vairākas atbruņošanās iniciatīvas, pamatojoties uz 1995. gada KNL pārskatīšanas konferences beigās panākto vienošanos par “Kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās principi un mērķi” un 2000. gada KNL pārskatīšanas konferencē vienbalsīgi pieņemtajiem “13 praktiskajiem pasākumiem”, kurus jāuzlabo un jāīsteno, lai panāktu virzību un izvairītos no regresa vai sastinguma; |
| --- | --- |

7.

mudina Padomes prezidentūru KNL Sagatavošanas komitejā veicināt vairākas atbruņošanās iniciatīvas, pamatojoties uz 1995. gada KNL pārskatīšanas konferences beigās panākto vienošanos par “Kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās principi un mērķi” un 2000. gada KNL pārskatīšanas konferencē vienbalsīgi pieņemtajiem “13 praktiskajiem pasākumiem”, kurus jāuzlabo un jāīsteno, lai panāktu virzību un izvairītos no regresa vai sastinguma;

| 8. | it īpaši mudina Padomes prezidentūru izkļūt no strupceļa saistībā ar pārbaudāma Skaldāmu materiālu aizliegšanas līguma izveidi, lai visas valstis ātrāk parakstītu un ratificētu Līgumu par vispārējo kodolizmēģinājumu aizliegumu (CTBT), it īpaši tās, kurās nepieciešama ratifikācija, lai līgums stātos spēkā, un veicināt pilnīgu kodolizmēģinājumu pārtraukšanu līdz CTBT stājas spēkā, un piešķirt prioritāti kodolterorisma riska samazināšanai, izstrādājot un ieviešot efektīvas eksporta kontroles un robežkontroles sistēmas jutīgiem materiāliem, iekārtām un/vai tehnoloģijām, kas saistītas ar masu iznīcināšanas ieročiem; |
| --- | --- |

8.

it īpaši mudina Padomes prezidentūru izkļūt no strupceļa saistībā ar pārbaudāma Skaldāmu materiālu aizliegšanas līguma izveidi, lai visas valstis ātrāk parakstītu un ratificētu Līgumu par vispārējo kodolizmēģinājumu aizliegumu (CTBT), it īpaši tās, kurās nepieciešama ratifikācija, lai līgums stātos spēkā, un veicināt pilnīgu kodolizmēģinājumu pārtraukšanu līdz CTBT stājas spēkā, un piešķirt prioritāti kodolterorisma riska samazināšanai, izstrādājot un ieviešot efektīvas eksporta kontroles un robežkontroles sistēmas jutīgiem materiāliem, iekārtām un/vai tehnoloģijām, kas saistītas ar masu iznīcināšanas ieročiem;

| 9. | aicina starptautisko sabiedrību veicināt iniciatīvas virzībā uz starptautisku un daudzpusēju urāna bagātināšanas procesu, kuru kontrolētu Starptautiskā Atomenerģijas aģentūras (IAEA); |
| --- | --- |

9.

aicina starptautisko sabiedrību veicināt iniciatīvas virzībā uz starptautisku un daudzpusēju urāna bagātināšanas procesu, kuru kontrolētu Starptautiskā Atomenerģijas aģentūras (IAEA);

| 10. | iesaka Parlamentam sūtīt delegāciju uz Vīni dalībai Kodolieroču neizplatīšanas līguma Sagatavošanas komitejas pasākumos; prasa, lai Padomes prezidentūra iekļauj ES delegācijā Parlamenta pārstāvjus (precedentu radīja ES delegācija ANO Vieglā bruņojuma konferencē 2006. gadā Ņujorkā); |
| --- | --- |

10.

iesaka Parlamentam sūtīt delegāciju uz Vīni dalībai Kodolieroču neizplatīšanas līguma Sagatavošanas komitejas pasākumos; prasa, lai Padomes prezidentūra iekļauj ES delegācijā Parlamenta pārstāvjus (precedentu radīja ES delegācija ANO Vieglā bruņojuma konferencē 2006. gadā Ņujorkā);

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras ģenerāldirektoram, Parlamentāriešu apvienībai par kodolatbruņošanos, Mayors for Peace dalībniekiem, kā arī citiem 2007. gada 19. aprīlī Parlamentā paredzētās starptautiskās konferences par kodolatbruņošanos organizatoriem. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras ģenerāldirektoram, Parlamentāriešu apvienībai par kodolatbruņošanos, Mayors for Peace dalībniekiem, kā arī citiem 2007. gada 19. aprīlī Parlamentā paredzētās starptautiskās konferences par kodolatbruņošanos organizatoriem.

---

(1)  OV C 320 E, 15.12.2005., 253. lpp.

(2)  OV L 106, 27.4.2005., 32. lpp.

---

Ceturtdiena, 2007. gada 15. marts

| 13.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 301/149 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 301/149

---

PROTOKOLS

(2007/C 301 E/04)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 10.05.

*

- *

Uzstājās Carl Schlyter, kurš atsaucās uz savu vakardienas uzstāšanos (2007. gada 14. marta protokola 15. punkts) un sniedza lingvistisku precizējumu 2006. gada oktobrī pieņemtā C. Muscardini ziņojuma (P6_TA(2006)0450) teksta redakcijai zviedru valodā.

2.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti. Padome un Komisija

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides krimināltiesisko aizsardzību (COM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI, LIBE |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides krimināltiesisko aizsardzību (COM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: ENVI, LIBE

| — | Priekšlikums Padomes direktīvai par grozījumiem Direktīvā 2001/114/EK, kas attiecas uz daļēji vai pilnīgi dehidrētu konservētu pienu, kurš paredzēts lietošanai pārtikā (COM(2007)0058 [[01]] — C6-0083/2007 — 2007/0025(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI |

—

Priekšlikums Padomes direktīvai par grozījumiem Direktīvā 2001/114/EK, kas attiecas uz daļēji vai pilnīgi dehidrētu konservētu pienu, kurš paredzēts lietošanai pārtikā (COM(2007)0058 [[01]] — C6-0083/2007 — 2007/0025(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AGRI

atzinums: ENVI

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (COM(2007)0058 [[02]] — C6-0084/2007 — 2007/0026(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (COM(2007)0058 [[02]] — C6-0084/2007 — 2007/0026(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AGRI

atzinums: ENVI

| — | Priekšlikums Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2597/97, ar ko paredz papildu noteikumus piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu (COM(2007)0058 [[03]] — C6-0085/2007 — 2007/0027(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI |

—

Priekšlikums Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2597/97, ar ko paredz papildu noteikumus piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu (COM(2007)0058 [[03]] — C6-0085/2007 — 2007/0027(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AGRI

atzinums: ENVI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2007)0093 — C6-0088/2007 — 2007/0036(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2007)0093 — C6-0088/2007 — 2007/0036(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ENVI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistiku (COM(2007)0076 — C6-0090/2007 — 2007/0033(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: BUDG, ECON |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistiku (COM(2007)0076 — C6-0090/2007 — 2007/0033(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: EMPL

atzinums: BUDG, ECON

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2007)0095 — C6-0091/2007 — 2007/0038(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: REGI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2007)0095 — C6-0091/2007 — 2007/0038(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: REGI

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 08/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0159 — C6-0092/2007 — 2007/2045(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 08/2007 — III iedaļa — Komisija (SEC(2007)0159 — C6-0092/2007 — 2007/2045(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

3.   Salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme uz reģionālo politiku (debates)

Ziņojums par salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekmi uz reģionālo politiku (2006/2106(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja.

Referents: Francesco Musotto (A6-0044/2007).

Francesco Musotto iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Neelie Kroes (Komisijas locekle).

Uzstājās: Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā, Stavros Arnaoutakis PSE grupas vārdā, Elspeth Attwooll ALDE grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā, Alyn Smith Verts/ALE grupas vārdā, Kyriacos Triantaphyllides GUE/NGL grupas vārdā, Derek Roland Clark IND/DEM grupas vārdā, Luca Romagnoli ITS grupas vārdā, Nikolaos Vakalis, Catherine Stihler, Alfonso Andria, Pedro Guerreiro, Margie Sudre, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Giusto Catania, Rolf Berend, Paulo Casaca un Sérgio Marques.

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Andrzej Jan Szejna, Den Dover, Emanuel Jardim Fernandes, Antonio López-Istúriz White, Giuseppe Castiglione un Neelie Kroes.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 5.11. punkts.

4.   Pašvaldības un sadarbība attīstības jomā (debates)

Ziņojums par pašvaldībām un sadarbību attīstības jomā (2006/2235(INI)) — Attīstības komiteja.

Referents: Pierre Schapira (A6-0039/2007).

Pierre Schapira iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Neelie Kroes (Komisijas locekle).

Uzstājās: Manolis Mavrommatis PPE-DE grupas vārdā, Atanas Paparizov PSE grupas vārdā, Jean Marie Beaupuy ALDE grupas vārdā, Wiesław Stefan Kuc UEN grupas vārdā, Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, Alessandro Battilocchio, Gay Mitchell, Józef Pinior, Thierry Cornillet, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Sylwester Chruszcz, Roberta Alma Anastase, Danutė Budreikaitė un Neelie Kroes.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 5.12. punkts.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.00 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 12.05.)

SĒDI VADA: Hans-Gert PÖTTERING

Priekšsēdētājs

5.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

5.1.   Parlamentu sadarbības delegāciju locekļu saraksts (balsošana)

Priekšsēdētāju konferences priekšlikums: Parlamentu sadarbības delegāciju locekļu saraksts (2007. gada 14. marta protokola 13. punkts).

Priekšlikums tika pieņemts.

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

Iepriekš minētais delegāciju locekļu saraksts ir pievienots šim protokolam.

5.2.   Kopienas rīcība attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0098/2007.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0073).

5.3.   Nelegālas putnu medības Maltā (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0119/2007.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0074).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Louis Grech ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 7, taču to neiekļāva, jo vairāk nekā 40 deputāti iebilda pret mutiskā grozījuma ņemšanu vērā; |
| --- | --- |

—

Louis Grech ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 7, taču to neiekļāva, jo vairāk nekā 40 deputāti iebilda pret mutiskā grozījuma ņemšanu vērā;

| — | Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā pieprasīja par grozījumu Nr. 12 balsot pēc saraksta (sēdes vadītājs konstatēja, ka iebildumu nav). |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā pieprasīja par grozījumu Nr. 12 balsot pēc saraksta (sēdes vadītājs konstatēja, ka iebildumu nav).

5.4.   ES un Vidusjūras reģiona valstu attiecības (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0041/2007, B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007 un B6-0096/2007.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS B6-0041/2007

Noraidīts.

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0080/2007

(aizstāj B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007 un B6-0096/2007)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Vito Bonsignore un Tokia Saïfi PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Vito Bonsignore un Tokia Saïfi PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā,

| — | Philippe Morillon, Thierry Cornillet ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon, Thierry Cornillet ALDE grupas vārdā,

| — | Ryszard Czarnecki, Adriana Poli Bortone, Roberta Angelilli, Mieczysław Edmund Janowski un Eugenijus Maldeikis UEN grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Ryszard Czarnecki, Adriana Poli Bortone, Roberta Angelilli, Mieczysław Edmund Janowski un Eugenijus Maldeikis UEN grupas vārdā,

| — | Hélène Flautre, David Hammerstein, Raül Romeva i Rueda un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, David Hammerstein, Raül Romeva i Rueda un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Luisa Morgantini un Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini un Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2007)0075).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Pasqualina Napoletano (līdzautore) ierosināja mutisku grozījumu 21. punktam un norādīja, ka, pēc viņas domām, grozījums Nr. 1 ir atsaukts; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano (līdzautore) ierosināja mutisku grozījumu 21. punktam un norādīja, ka, pēc viņas domām, grozījums Nr. 1 ir atsaukts;

| — | Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā noliedza, ka grozījums Nr. 1 būtu atsaukts, un ierosināja mutisku grozījumu Pasqualina Napoletano ierosinātajam mutiskajam grozījumam (neviens no abiem mutiskajiem grozījumiem netika iekļauts, jo vairāk nekā 40 deputāti iebilda pret to ņemšanu vērā). |
| --- | --- |

—

Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā noliedza, ka grozījums Nr. 1 būtu atsaukts, un ierosināja mutisku grozījumu Pasqualina Napoletano ierosinātajam mutiskajam grozījumam (neviens no abiem mutiskajiem grozījumiem netika iekļauts, jo vairāk nekā 40 deputāti iebilda pret to ņemšanu vērā).

5.5.   Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide (balsošana)

Ziņojums par Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi (2006/2173(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Kader Arif (A6-0468/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0076).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Gianluca Susta ALDE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 58. punktam, un šo grozījumu iekļāva. |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta ALDE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 58. punktam, un šo grozījumu iekļāva.

5.6.   Bosnija un Hercegovina (balsošana)

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par Bosniju un Hercegovinu (2006/2290(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referente: Doris Pack (A6-0030/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0077).

5.7.   Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija (balsošana)

Ziņojums par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija (2005/2169(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0078).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Johannes Voggenhuber (referents) ierosināja mutisku grozījumu 15. punktam, un šo grozījumu iekļāva. |
| --- | --- |

—

Johannes Voggenhuber (referents) ierosināja mutisku grozījumu 15. punktam, un šo grozījumu iekļāva.

5.8.   Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm (balsošana)

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālamerikas valstīm, no otras puses (2006/2222(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0079).

5.9.   Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu (balsošana)

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2006/2221(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Luis Yáñez-Barnuevo García (A6-0025/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0080).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Luis Yáñez-Barnuevo García (referents) ierosināja mutiskus grozījumus 1. punkta b), s), u), v) un x) apakšpunktiem, un tos iekļāva. |
| --- | --- |

—

Luis Yáñez-Barnuevo García (referents) ierosināja mutiskus grozījumus 1. punkta b), s), u), v) un x) apakšpunktiem, un tos iekļāva.

5.10.   Bezvēsts pazudušie Kiprā (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0118/2007.

(Karin Resetarits ALDE grupas vārdā un Kyriacos Triantaphyllides GUE/NGL grupas vārdā arī ir parakstījuši šo rezolūcijas priekšlikumu.)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0081).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Panayiotis Demetriou norādīja, ka oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā atrodas ANO komitejas jautājumos par bezvēsts pazudušajiem Kiprā priekšsēdētājs Christophe Girod, kā arī minētās komitejas locekļi Elias Georgiadis un Gülden Plümer Küçüka. |
| --- | --- |

—

Panayiotis Demetriou norādīja, ka oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā atrodas ANO komitejas jautājumos par bezvēsts pazudušajiem Kiprā priekšsēdētājs Christophe Girod, kā arī minētās komitejas locekļi Elias Georgiadis un Gülden Plümer Küçüka.

5.11.   Salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme uz reģionālo politiku (balsošana)

Ziņojums par salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekmi uz reģionālo politiku (2006/2106(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja.

Referents: Francesco Musotto (A6-0044/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0082).

5.12.   Pašvaldības un sadarbība attīstības jomā (balsošana)

Ziņojums par pašvaldībām un sadarbību attīstības jomā (2006/2235(INI)) — Attīstības komiteja.

Referents: Pierre Schapira (A6-0039/2007).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 12. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2007)0083).

6.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

| — | Migrējošo putnu pavasara medības un ķeršana ar lamatām Maltā (B6-0119/2007): Simon Busuttil, Karin Scheele, Marcin Libicki. |
| --- | --- |

—

Migrējošo putnu pavasara medības un ķeršana ar lamatām Maltā (B6-0119/2007): Simon Busuttil, Karin Scheele, Marcin Libicki.

| — | Johannes Voggenhuber ziņojums — A6-0034/2007: Koenraad Dillen. |
| --- | --- |

—

Johannes Voggenhuber ziņojums — A6-0034/2007: Koenraad Dillen.

| — | Willy Meyer Pleite ziņojums — A6-0026/2007, Luis Yáñez-Barnuevo García ziņojums — A6-0025/2007: Daniel Hannan. |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite ziņojums — A6-0026/2007, Luis Yáñez-Barnuevo García ziņojums — A6-0025/2007: Daniel Hannan.

| — | Pierre Schapira ziņojums — A6-0039/2007: Czesław Adam Siekierski. |
| --- | --- |

—

Pierre Schapira ziņojums — A6-0039/2007: Czesław Adam Siekierski.

7.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi un nodomi balsot ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu un nodomu balsot saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt Oficiālajā Vēstnesī.

*

- *

Daniel Hannan norādīja, ka, balsojot par Willy Meyer Pleite ziņojumu (A6-0026/2007), viņa balsošanas iekārta nedarbojās.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.55 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Adam BIELAN

Priekšsēdētāja vietnieks

8.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

9.   Roņu izcelsmes produktu aizliegums Eiropas Savienībā (debates)

Komisijas paziņojums: Roņu izcelsmes produktu aizliegums Eiropas Savienībā.

Stavros Dimas (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: John Bowis PPE-DE grupas vārdā, Paulo Casaca PSE grupas vārdā, Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā, Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā, Stavros Dimas un Christopher Beazley, kas uzdeva Komisijai jautājumu, uz kuru atbildēja Stavros Dimas.

Debates tika slēgtas.

10.   Uzbrukums organizācijas “Mari Ušem” Valdes loceklei un literārā žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (debates)

Komisijas paziņojums: Uzbrukums organizācijas “Mari Ušem” Valdes loceklei un literārā žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai.

Neelie Kroes (Komisijas locekle) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Tunne Kelam PPE-DE grupas vārdā, Csaba Sándor Tabajdi PSE grupas vārdā, István Szent-Iványi ALDE grupas vārdā, Leopold Józef Rutowicz UEN grupas vārdā, Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā, Laima Liucija Andrikienė, Józef Pinior un Neelie Kroes.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen un Henrik Lax ALDE grupas vārdā — par uzbrukumu nacionālās organizācijas “Mari Ušem” loceklei un literārā žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (B6-0081/2007); |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen un Henrik Lax ALDE grupas vārdā — par uzbrukumu nacionālās organizācijas “Mari Ušem” loceklei un literārā žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (B6-0081/2007);

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam un Vytautas Landsbergis PPE-DE grupas vārdā — par uzbrukumu “Mari Ušem” Valdes loceklei un literārā žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (B6-0086/2007); |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam un Vytautas Landsbergis PPE-DE grupas vārdā — par uzbrukumu “Mari Ušem” Valdes loceklei un literārā žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (B6-0086/2007);

| — | Roberta Angelilli, Ģirts Valdis Kristovskis, Inese Vaidere, Hanna Foltyn-Kubicka un Ryszard Czarnecki UEN grupas vārdā — par uzbrukumu nacionālās organizācijas “Mari Ušem” loceklei un žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (B6-0089/2007). |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli, Ģirts Valdis Kristovskis, Inese Vaidere, Hanna Foltyn-Kubicka un Ryszard Czarnecki UEN grupas vārdā — par uzbrukumu nacionālās organizācijas “Mari Ušem” loceklei un žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (B6-0089/2007).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 12.4. punkts.

11.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

(Rezolūcijas priekšlikumu virsraksti un to autori ir norādīti 2007. gada 13. marta protokola 5. punktā.)

11.1.   Gvatemala

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 un B6-0116/2007.

Józef Pinior, Bernd Posselt, Ryszard Czarnecki, Tobias Pflüger et Marios Matsakis iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

Raül Romeva i Rueda iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumu.

Uzstājās: Bogusław Sonik PPE-DE grupas vārdā, Leopold Józef Rutowicz UEN grupas vārdā un Neelie Kroes (Komisijas locekle).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 12.1. punkts.

11.2.   Kambodža

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B6-0110/2007, B6-0112/2007 un B6-0117/2007.

Marc Tarabella, Bernd Posselt, Erik Meijer, Ryszard Czarnecki un Marco Cappato iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Marios Matsakis ALDE grupas vārdā un Neelie Kroes (Komisijas locekle).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 12.2. punkts.

11.3.   Nigērija

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 un B6-0115/2007.

Michael Gahler, Erik Meijer, Sophia in 't Veld, Józef Pinior un Carl Schlyter iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Lidia Joanna Geringer de Oedenberg PSE grupas vārdā, Marco Cappato ALDE grupas vārdā, Marcin Libicki UEN grupas vārdā, Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā, Marios Matsakis un Neelie Kroes (Komisijas locekle).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2007. gada 15. marta protokola 12.3. punkts.

12.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

12.1.   Gvatemala (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 un B6-0116/2007.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 13. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0101/2007

(aizstāj B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 un B6-0116/2007)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco un Emilio Menéndez del Valle PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco un Emilio Menéndez del Valle PSE grupas vārdā,

| — | Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries un Arūnas Degutis ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries un Arūnas Degutis ALDE grupas vārdā,

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Marek Aleksander Czarnecki, Mieczysław Edmund Janowski, Eugenijus Maldeikis un Wojciech Roszkowski UEN grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Marek Aleksander Czarnecki, Mieczysław Edmund Janowski, Eugenijus Maldeikis un Wojciech Roszkowski UEN grupas vārdā,

| — | Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni un Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni un Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2007)0084).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Marios Matsakis (līdzautors) ierosināja mutiskus grozījumus B un C apsvērumam, un šos grozījumus iekļāva. |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis (līdzautors) ierosināja mutiskus grozījumus B un C apsvērumam, un šos grozījumus iekļāva.

12.2.   Kambodža (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B60110/2007, B6-0112/2007 un B6-0117/2007.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 14. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0102/2007

(aizstāj B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B60110/2007, B6-0112/2007 un B6-0117/2007)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Charles Tannock, Bernd Posselt un Ari Vatanen PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Bernd Posselt un Ari Vatanen PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella un Harlem Désir PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella un Harlem Désir PSE grupas vārdā,

| — | Marco Pannella, Marco Cappato, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Jules Maaten, Ignasi Guardans Cambó un Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Marco Pannella, Marco Cappato, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Jules Maaten, Ignasi Guardans Cambó un Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā,

| — | Michał Tomasz Kamiński, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan un Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan un Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā,

| — | Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2007)0085).

12.3.   Nigērija (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 un B6-0115/2007.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 15. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS B6-0105/2007

Pieņemts (P6_TA(2007)0086).

(Rezolūcijas priekšlikumi RC-B6-0109/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 un B6-0115/2007 vairs nav spēkā.)

12.4.   Uzbrukums organizācijas “Mari Ušem” Valdes loceklei un literārā žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0081/2007, B6-0086/2007 un B6-0089/2007.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 16. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0081/2007

(aizstāj B6-0081/2007, B6-0086/2007 un B6-0089/2007)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam un Vytautas Landsbergis PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam un Vytautas Landsbergis PPE-DE grupas vārdā,

| — | Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā,

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen un Henrik Lax ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen un Henrik Lax ALDE grupas vārdā,

| — | Michał Tomasz Kamiński, Roberta Angelilli, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, Ģirts Valdis Kristovskis un Inese Vaidere UEN grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Roberta Angelilli, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, Ģirts Valdis Kristovskis un Inese Vaidere UEN grupas vārdā,

| — | Satu Hassi, Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā,

| — | André Brie, Vittorio Agnoletto un Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

André Brie, Vittorio Agnoletto un Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2007)0087).

13.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

| — | Uzbrukums organizācijas “Mari Ušem” Valdes loceklei un literārā žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (RC-B6-0081/2007): Laima Liucija Andrikienė. |
| --- | --- |

—

Uzbrukums organizācijas “Mari Ušem” Valdes loceklei un literārā žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai (RC-B6-0081/2007): Laima Liucija Andrikienė.

*

- *

Uzstājās: Marcin Libicki sakarā ar balsojumu par rezolūcijas priekšlikumu par Nigēriju (B6-0105/2007) un Zbigniew Zaleski par šo iepriekš minēto uzstāšanos.

14.   Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Nodošana komitejām

PETI komiteja

| — | Kopienas tiesību aktu piemērošanas uzraudzība 2005. gadā — 23. gada ziņojums (2006/2271(INI))






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: PETI |

—

Kopienas tiesību aktu piemērošanas uzraudzība 2005. gadā — 23. gada ziņojums (2006/2271(INI))

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: PETI

15.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Uzstājās Marios Matsakis par procedūru.

Priekšsēdētājs ir saņēmis PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, ITS, IND/DEM grupu un pie politiskajām grupām nepiederošu deputātu pieprasījumus iecelt amatā turpmāk minētos deputātus.

| — | ECON komiteja: Joop Post aizstāj Renato Brunetta. |
| --- | --- |

—

ECON komiteja: Joop Post aizstāj Renato Brunetta.

| — | EMPL komiteja: Edit Bauer aizstāj Ria Oomen-Ruijten. |
| --- | --- |

—

EMPL komiteja: Edit Bauer aizstāj Ria Oomen-Ruijten.

| — | TRAN komiteja: Marian-Jean Marinescu aizstāj Corien Wortmann-Kool. |
| --- | --- |

—

TRAN komiteja: Marian-Jean Marinescu aizstāj Corien Wortmann-Kool.

| — | LIBE komiteja: Ria Oomen-Ruijten aizstāj Edit Bauer. |
| --- | --- |

—

LIBE komiteja: Ria Oomen-Ruijten aizstāj Edit Bauer.

| — | Cilvēktiesību apakškomiteja: György Schöpflin vairs nav komitejas loceklis. |
| --- | --- |

—

Cilvēktiesību apakškomiteja: György Schöpflin vairs nav komitejas loceklis.

| — | Delegācija ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā:






  — | Luciana Sbarbati; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā:

—

Luciana Sbarbati;

| — | Zita Gurmai aizstāj Alexandra Dobolyi; |
| --- | --- |

—

Zita Gurmai aizstāj Alexandra Dobolyi;

| — | Josep Borrell Fontelles aizstāj Elena Valenciano Martínez-Orozco; |
| --- | --- |

—

Josep Borrell Fontelles aizstāj Elena Valenciano Martínez-Orozco;

| — | Olle Schmidt aizstāj Lena Ek; |
| --- | --- |

—

Olle Schmidt aizstāj Lena Ek;

| — | Gabriele Zimmer aizstāj Francis Wurtz. |
| --- | --- |

—

Gabriele Zimmer aizstāj Francis Wurtz.

| — | Delegācija ES un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajā asamblejā:






  — | Lidia Joanna Geringer de Oedenberg aizstāj Eluned Morgan; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajā asamblejā:

—

Lidia Joanna Geringer de Oedenberg aizstāj Eluned Morgan;

| — | Cem Özdemir aizstāj Daniel Cohn-Bendit; |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir aizstāj Daniel Cohn-Bendit;

| — | Adamos Adamou aizstāj Kyriacos Triantaphyllides; |
| --- | --- |

—

Adamos Adamou aizstāj Kyriacos Triantaphyllides;

| — | Dimitar Stoyanov aizstāj Jean-Claude Martinez. |
| --- | --- |

—

Dimitar Stoyanov aizstāj Jean-Claude Martinez.

| — | Delegācija ES un bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā:







  — | Daniel Strož; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā:

—

Daniel Strož;

| — | Kinga Gál aizstāj András Gyürk. |
| --- | --- |

—

Kinga Gál aizstāj András Gyürk.

| — | Delegācija ES un Turcijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā:







  — | Tchetin Kazak aizstāj Gérard Deprez. |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un Turcijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā:

—

Tchetin Kazak aizstāj Gérard Deprez.

| — | Delegācija ES un Meksikas Apvienotajā parlamentārajā komitejā:







  — | András Gyürk aizstāj Ioannis Gklavakis; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un Meksikas Apvienotajā parlamentārajā komitejā:

—

András Gyürk aizstāj Ioannis Gklavakis;

| — | Gian Paolo Gobbo aizstāj Francesco Enrico Speroni. |
| --- | --- |

—

Gian Paolo Gobbo aizstāj Francesco Enrico Speroni.

| — | Delegācija ES un Čīles Apvienotajā parlamentārajā komitejā:







  — | Daniela Buruiană-Aprodu; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un Čīles Apvienotajā parlamentārajā komitejā:

—

Daniela Buruiană-Aprodu;

| — | Giusto Catania aizstāj André Brie. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania aizstāj André Brie.

| — | Delegācija sadarbībai ar Dienvidaustrumu Eiropas valstīm:







  — | Ovidiu Victor Ganţ, Jean-Paul Gauzès, Ioannis Gklavakis, Marcello Vernola, Georgi Bliznashki, Jan Marinus Wiersma, Jeanine Hennis-Plasschaert, Tiberiu Bărbuleţiu un Elly de Groen-Kouwenhoven; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija sadarbībai ar Dienvidaustrumu Eiropas valstīm:

—

Ovidiu Victor Ganţ, Jean-Paul Gauzès, Ioannis Gklavakis, Marcello Vernola, Georgi Bliznashki, Jan Marinus Wiersma, Jeanine Hennis-Plasschaert, Tiberiu Bărbuleţiu un Elly de Groen-Kouwenhoven;

| — | Sarah Ludford vairs nav komitejas locekle. |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford vairs nav komitejas locekle.

| — | Delegācija ES un Krievijas parlamentārās sadarbības komitejā:







  — | Ria Oomen-Ruijten; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un Krievijas parlamentārās sadarbības komitejā:

—

Ria Oomen-Ruijten;

| — | Jean-Marie Cavada aizstāj Gianluca Susta; |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada aizstāj Gianluca Susta;

| — | Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk aizstāj Bogusław Rogalski. |
| --- | --- |

—

Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk aizstāj Bogusław Rogalski.

| — | Delegācija ES un Ukrainas parlamentārās sadarbības komitejā:







  — | Gábor Harangozó aizstāj Edit Herczog; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un Ukrainas parlamentārās sadarbības komitejā:

—

Gábor Harangozó aizstāj Edit Herczog;

| — | Marek Siwiec aizstāj Bernhard Rapkay. |
| --- | --- |

—

Marek Siwiec aizstāj Bernhard Rapkay.

| — | Delegācija ES un Moldovas parlamentārās sadarbības komitejā:







  — | Dan Mihalache, Cristian Stănescu; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un Moldovas parlamentārās sadarbības komitejā:

—

Dan Mihalache, Cristian Stănescu;

| — | Maria Petre aizstāj Giorgio Carollo. |
| --- | --- |

—

Maria Petre aizstāj Giorgio Carollo.

| — | Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju:







  — | Stefan Sofianski, Claire Gibault; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju:

—

Stefan Sofianski, Claire Gibault;

| — | Andres Tarand aizstāj Andrzej Jan Szejna; |
| --- | --- |

—

Andres Tarand aizstāj Andrzej Jan Szejna;

| — | Alessandra Mussolini aizstāj Carl Lang. |
| --- | --- |

—

Alessandra Mussolini aizstāj Carl Lang.

| — | Delegācija ES un Kazahstānas, ES un Kirgizstānas un ES un Uzbekistānas parlamentārās sadarbības komitejās, kā arī attiecībām ar Tadžikistānu, Turkmenistānu un Mongoliju:







  — | Jas Gawronski aizstāj Albert Jan Maat; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un Kazahstānas, ES un Kirgizstānas un ES un Uzbekistānas parlamentārās sadarbības komitejās, kā arī attiecībām ar Tadžikistānu, Turkmenistānu un Mongoliju:

—

Jas Gawronski aizstāj Albert Jan Maat;

| — | Marusya Ivanova Lyubcheva aizstāj Adam Gierek; |
| --- | --- |

—

Marusya Ivanova Lyubcheva aizstāj Adam Gierek;

| — | Fausto Correia vairs nav komitejas loceklis. |
| --- | --- |

—

Fausto Correia vairs nav komitejas loceklis.

| — | Delegācija ES un Armēnijas, ES un Azerbaidžānas un ES un Gruzijas parlamentārās sadarbības komitejās:







  — | Evgeni Kirilov; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un Armēnijas, ES un Azerbaidžānas un ES un Gruzijas parlamentārās sadarbības komitejās:

—

Evgeni Kirilov;

| — | Marian-Jean Marinescu aizstāj Frieda Brepoels. |
| --- | --- |

—

Marian-Jean Marinescu aizstāj Frieda Brepoels.

| — | Delegācija attiecībām ar Izraēlu:







  — | Gabriele Albertini, Philip Dimitrov Dimitrov, Giorgio Carollo, Vasile Dîncu, Andrzej Jan Szejna un Lydia Shouleva; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Izraēlu:

—

Gabriele Albertini, Philip Dimitrov Dimitrov, Giorgio Carollo, Vasile Dîncu, Andrzej Jan Szejna un Lydia Shouleva;

| — | Antonio Tajani vairs nav komitejas loceklis. |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani vairs nav komitejas loceklis.

| — | Delegācija attiecībām ar Palestīnas Likumdošanas padomi:







  — | Frieda Brepoels, Hannes Swoboda un Mario Borghezio; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Palestīnas Likumdošanas padomi:

—

Frieda Brepoels, Hannes Swoboda un Mario Borghezio;

| — | Kyriacos Triantaphyllides aizstāj Adamos Adamou. |
| --- | --- |

—

Kyriacos Triantaphyllides aizstāj Adamos Adamou.

| — | Delegācija attiecībām ar Magribas valstīm un Arābu Magribas Savienību (ieskaitot Lībiju):







  — | Ioannis Varvitsiotis, Iratxe García Pérez, Alfonso Andria un Dumitru Gheorghe Mircea Coşea; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Magribas valstīm un Arābu Magribas Savienību (ieskaitot Lībiju):

—

Ioannis Varvitsiotis, Iratxe García Pérez, Alfonso Andria un Dumitru Gheorghe Mircea Coşea;

| — | Inés Ayala Sender aizstāj Luis Yáñez-Barnuevo García; |
| --- | --- |

—

Inés Ayala Sender aizstāj Luis Yáñez-Barnuevo García;

| — | Hélène Flautre vairs nav komitejas locekle. |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre vairs nav komitejas locekle.

| — | Delegācija attiecībām ar Mašrikas valstīm:







  — | Martin Dimitrov un Hélène Flautre; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Mašrikas valstīm:

—

Martin Dimitrov un Hélène Flautre;

| — | Dimitar Stoyanov aizstāj Alessandra Mussolini. |
| --- | --- |

—

Dimitar Stoyanov aizstāj Alessandra Mussolini.

| — | Delegācija attiecībām ar Persijas līča valstīm, tostarp Jemenu:







  — | Eugen Mihăescu; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Persijas līča valstīm, tostarp Jemenu:

—

Eugen Mihăescu;

| — | Roberta Alma Anastase aizstāj Nicole Fontaine; |
| --- | --- |

—

Roberta Alma Anastase aizstāj Nicole Fontaine;

| — | Joost Lagendijk vairs nav komitejas loceklis. |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk vairs nav komitejas loceklis.

| — | Delegācija attiecībām ar Irānu:







  — | Radu Podgorean, Georgios Karatzaferis un Carl Lang; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Irānu:

—

Radu Podgorean, Georgios Karatzaferis un Carl Lang;

| — | Giusto Catania un Hans-Peter Martin vairs nav komitejas locekļi. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania un Hans-Peter Martin vairs nav komitejas locekļi.

| — | Delegācija attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm:







  — | Radu Ţîrle, Christoph Konrad, Konstantin Dimitrov, Atanas Paparizov, Corina Creţu, Karin Riis-Jørgensen, Sarah Ludford, Salvatore Tatarella un Pierre Jonckheer; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm:

—

Radu Ţîrle, Christoph Konrad, Konstantin Dimitrov, Atanas Paparizov, Corina Creţu, Karin Riis-Jørgensen, Sarah Ludford, Salvatore Tatarella un Pierre Jonckheer;

| — | Adrian-Mihai Cioroianu aizstāj Karin Resetarits; |
| --- | --- |

—

Adrian-Mihai Cioroianu aizstāj Karin Resetarits;

| — | Alfonso Andria vairs nav komitejas loceklis. |
| --- | --- |

—

Alfonso Andria vairs nav komitejas loceklis.

| — | Delegācija attiecībām ar Kanādu:







  — | Károly Ferenc Szabó, Manfred Weber, Christel Schaldemose, Mladen Petrov Chervenyakov, Urszula Krupa un Petre Popeangă; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Kanādu:

—

Károly Ferenc Szabó, Manfred Weber, Christel Schaldemose, Mladen Petrov Chervenyakov, Urszula Krupa un Petre Popeangă;

| — | Edit Herczog aizstāj Zita Gurmai. |
| --- | --- |

—

Edit Herczog aizstāj Zita Gurmai.

| — | Delegācija attiecībām ar Centrālamerikas valstīm:







  — | David Casa, Marie-Noëlle Lienemann, Jan Jerzy Kułakowski un Wiesław Stefan Kuc; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Centrālamerikas valstīm:

—

David Casa, Marie-Noëlle Lienemann, Jan Jerzy Kułakowski un Wiesław Stefan Kuc;

| — | Maria Badia i Cutchet aizstāj Inés Ayala Sender; |
| --- | --- |

—

Maria Badia i Cutchet aizstāj Inés Ayala Sender;

| — | Gianluca Susta aizstāj Lapo Pistelli. |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta aizstāj Lapo Pistelli.

| — | Delegācija attiecībām ar Andu Kopienu:







  — | Fausto Correia, Ovidiu Ioan Silaghi un Jean-Claude Martinez; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Andu Kopienu:

—

Fausto Correia, Ovidiu Ioan Silaghi un Jean-Claude Martinez;

| — | Gabriela Creţu aizstāj Margrietus van den Berg. |
| --- | --- |

—

Gabriela Creţu aizstāj Margrietus van den Berg.

| — | Delegācija attiecībām ar Japānu:







  — | Dieter-Lebrecht Koch, Ioan Mircea Paşcu, Karin Resetarits un Umberto Pirilli; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Japānu:

—

Dieter-Lebrecht Koch, Ioan Mircea Paşcu, Karin Resetarits un Umberto Pirilli;

| — | Elena Valenciano Martínez-Orozco aizstāj Maria Badia i Cutchet. |
| --- | --- |

—

Elena Valenciano Martínez-Orozco aizstāj Maria Badia i Cutchet.

| — | Delegācija attiecībām ar Ķīnas Tautas Republiku:







  — | Monica Maria Iacob-Ridzi, Daciana Octavia Sârbu, Eluned Morgan, Stavros Arnaoutakis, Eduard Raul Hellvig, Antonyia Parvanova un Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Ķīnas Tautas Republiku:

—

Monica Maria Iacob-Ridzi, Daciana Octavia Sârbu, Eluned Morgan, Stavros Arnaoutakis, Eduard Raul Hellvig, Antonyia Parvanova un Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc;

| — | Jorgo Chatzimarkakis aizstāj Karin Riis-Jørgensen; |
| --- | --- |

—

Jorgo Chatzimarkakis aizstāj Karin Riis-Jørgensen;

| — | Hans-Peter Martin aizstāj Gianni De Michelis; |
| --- | --- |

—

Hans-Peter Martin aizstāj Gianni De Michelis;

| — | Jacky Henin aizstāj Gabriele Zimmer. |
| --- | --- |

—

Jacky Henin aizstāj Gabriele Zimmer.

| — | Delegācija attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm:







  — | Christian Ehler. |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm:

—

Christian Ehler.

| — | Delegācija attiecībām ar Indiju:







  — | Christopher Beazley aizstāj Christian Ehler. |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Indiju:

—

Christopher Beazley aizstāj Christian Ehler.

| — | Delegācija attiecībām ar ASEAN dalībvalstīm, Dienvidaustrumu Āziju un Korejas Republiku:







  — | Kristian Vigenin un Alexandru-Ioan Morţun; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar ASEAN dalībvalstīm, Dienvidaustrumu Āziju un Korejas Republiku:

—

Kristian Vigenin un Alexandru-Ioan Morţun;

| — | Athanasios Pafilis vairs nav komitejas loceklis. |
| --- | --- |

—

Athanasios Pafilis vairs nav komitejas loceklis.

| — | Delegācija attiecībām ar Korejas pussalas valstīm:







  — | Vincenzo Aita; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Korejas pussalas valstīm:

—

Vincenzo Aita;

| — | Alexandra Dobolyi aizstāj Andres Tarand; |
| --- | --- |

—

Alexandra Dobolyi aizstāj Andres Tarand;

| — | Umberto Bossi aizstāj Francesco Enrico Speroni; |
| --- | --- |

—

Umberto Bossi aizstāj Francesco Enrico Speroni;

| — | Philip Claeys aizstāj Fernand Le Rachinel; |
| --- | --- |

—

Philip Claeys aizstāj Fernand Le Rachinel;

| — | Gérard Onesta vairs nav komitejas loceklis. |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta vairs nav komitejas loceklis.

| — | Delegācija attiecībām ar Austrāliju un Jaunzēlandi:







  — | Françoise Grossetête, Alexandru Athanasiu, Evangelia Tzampazi un Paavo Väyrynen; |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Austrāliju un Jaunzēlandi:

—

Françoise Grossetête, Alexandru Athanasiu, Evangelia Tzampazi un Paavo Väyrynen;

| — | Adamos Adamou aizstāj Kyriacos Triantaphyllides; |
| --- | --- |

—

Adamos Adamou aizstāj Kyriacos Triantaphyllides;

| — | Fernand Le Rachinel aizstāj Philip Claeys; |
| --- | --- |

—

Fernand Le Rachinel aizstāj Philip Claeys;

| — | Leopold Józef Rutowicz vairs nav komitejas loceklis. |
| --- | --- |

—

Leopold Józef Rutowicz vairs nav komitejas loceklis.

| — | Delegācija attiecībām ar Dienvidāfriku:







  — | Atilla Béla Ladislau Kelemen, Adam Gierek, Catherine Guy-Quint un Georgios Toussas. |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Dienvidāfriku:

—

Atilla Béla Ladislau Kelemen, Adam Gierek, Catherine Guy-Quint un Georgios Toussas.

Sēdes vadītājs konstatēja, ka iebildumu nav. Minēto deputātu iecelšana amatā līdz ar to tika apstiprināta.

16.   Padomes kopējo nostāju paziņošana

Saskaņā ar Reglamenta 57. panta 1. punktu sēdes vadītājs paziņoja, ka ir saņemta turpmāk minētā Padomes kopējā nostāja kopā ar pamatojumu par tās pieņemšanu, kā arī Komisijas nostāja.

| — | Kopējā nostāja, ko Padome 2007. gada 5. martā pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no Vispārējas programmas “Pamattiesības un tiesiskums” izveido īpašu programmu, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un lai aizsargātu cietušos un riska grupas (programma Daphne III) (16367/1/2006 — C6-0089/2007 — 2005/0037A(COD))






  nodots | atbildīgajai komitejai: FEMM |
| --- | --- | --- |

—

Kopējā nostāja, ko Padome 2007. gada 5. martā pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no Vispārējas programmas “Pamattiesības un tiesiskums” izveido īpašu programmu, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un lai aizsargātu cietušos un riska grupas (programma Daphne III) (16367/1/2006 — C6-0089/2007 — 2005/0037A(COD))

nodots

atbildīgajai komitejai: FEMM

Trīs mēnešu termiņš, lai Parlaments pieņemtu savu nostāju, sākas rītdien, 16.3.2007.

17.   Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Parakstu skaits par rakstiskām deklarācijām, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. panta 3. punkts):

| Dokumenta numurs | Autors | Paraksti |
| --- | --- | --- |
| 85/2006 | Jacky Henin, Marco Rizzo un Helmuth Markov | 5 |
| 86/2006 | Adriana Poli Bortone | 31 |
| 87/2006 | Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries un Thomas Ulmer | 463 |
| 88/2006 | Daniel Strož | 40 |
| 89/2006 | Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta un Sylvia-Yvonne Kaufmann | 166 |
| 90/2006 | Caroline Lucas, Jillian Evans, Luigi Cocilovo un Jean Lambert | 54 |
| 91/2006 | Daniel Strož | 21 |
| 1/2007 | Philip Claeys, Frank Vanhecke un Koenraad Dillen | 13 |
| 2/2007 | Robert Evans, Mojca Drčar Murko, Gitte Seeberg un Carl Schlyter | 176 |
| 3/2007 | Bogusław Rogalski | 30 |
| 4/2007 | Konrad Szymański, Charles Tannock un Marek Siwiec | 76 |
| 5/2007 | Eugenijus Gentvilas, Arūnas Degutis, Gintaras Didžiokas un Eugenijus Maldeikis | 18 |
| 6/2007 | Adriana Poli Bortone | 13 |
| 7/2007 | Oldřich Vlasák | 11 |
| 8/2007 | Jo Leinen, Frédérique Ries, Erik Meijer un Bernat Joan i Marí | 38 |
| 9/2007 | Jim Higgins, Dan Jørgensen, John Bowis un Linda McAvan | 105 |
| 10/2007 | Elmar Brok, Nicole Fontaine, Bronislaw Geremek, Jo Leinen un Iñigo Méndez de Vigo | 181 |
| 11/2007 | Michael Cashman, Sophia in 't Veld, Raül Romeva i Rueda, Alexander Stubb un John Bowis | 139 |
| 12/2007 | Graham Watson, Joseph Daul, Martin Schulz, Cristiana Muscardini un Daniel Cohn-Bendit | 188 |
| 13/2007 | Daniel Strož | 12 |
| 14/2007 | Jamila Madeira | 25 |
| 15/2007 | Adriana Poli Bortone | 26 |
| 16/2007 | Zita Gurmai, Anders Wijkman, Vittorio Prodi, Umberto Guidoni un Claude Turmes | 172 |
| 17/2007 | Véronique Mathieu, Anne Van Lancker, Sophie in 't Veld, Luisa Morgantini un Hiltrud Breyer | 115 |
| 18/2007 | Urszula Krupa un Witold Tomczak | 9 |
| 19/2007 | Daniel Strož, Athanasios Pafilis un Tobias Pflüger | 34 |
| 20/2007 | Gianni Pittella, Lapo Pistelli, Luciana Sbarbati, Lilli Gruber un Claudio Fava | 67 |
| 21/2007 | Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti un Anna Záborská | 27 |
| 22/2007 | Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini un Caroline Lucas | 47 |
| 23/2007 | Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits un Csaba Sándor Tabajdi | 14 |
| 24/2007 | Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser un Mihael Brejc | 90 |
| 25/2007 | Andreas Mölzer | 8 |
| 26/2007 | Andreas Mölzer | 5 |
| 27/2007 | Aldo Patriciello | 17 |
| 28/2007 | Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior un Marco Pannella | 50 |
| 29/2007 | Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi un Jens Holm | 38 |
| 30/2007 | Adrian-Mihai Cioroianu un Alexandru-Ioan Morţun | 8 |

Dokumenta numurs

Autors

Paraksti

85/2006

Jacky Henin, Marco Rizzo un Helmuth Markov

5

86/2006

Adriana Poli Bortone

31

87/2006

Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries un Thomas Ulmer

463

88/2006

Daniel Strož

40

89/2006

Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta un Sylvia-Yvonne Kaufmann

166

90/2006

Caroline Lucas, Jillian Evans, Luigi Cocilovo un Jean Lambert

54

91/2006

Daniel Strož

21

1/2007

Philip Claeys, Frank Vanhecke un Koenraad Dillen

13

2/2007

Robert Evans, Mojca Drčar Murko, Gitte Seeberg un Carl Schlyter

176

3/2007

Bogusław Rogalski

30

4/2007

Konrad Szymański, Charles Tannock un Marek Siwiec

76

5/2007

Eugenijus Gentvilas, Arūnas Degutis, Gintaras Didžiokas un Eugenijus Maldeikis

18

6/2007

Adriana Poli Bortone

13

7/2007

Oldřich Vlasák

11

8/2007

Jo Leinen, Frédérique Ries, Erik Meijer un Bernat Joan i Marí

38

9/2007

Jim Higgins, Dan Jørgensen, John Bowis un Linda McAvan

105

10/2007

Elmar Brok, Nicole Fontaine, Bronislaw Geremek, Jo Leinen un Iñigo Méndez de Vigo

181

11/2007

Michael Cashman, Sophia in 't Veld, Raül Romeva i Rueda, Alexander Stubb un John Bowis

139

12/2007

Graham Watson, Joseph Daul, Martin Schulz, Cristiana Muscardini un Daniel Cohn-Bendit

188

13/2007

Daniel Strož

12

14/2007

Jamila Madeira

25

15/2007

Adriana Poli Bortone

26

16/2007

Zita Gurmai, Anders Wijkman, Vittorio Prodi, Umberto Guidoni un Claude Turmes

172

17/2007

Véronique Mathieu, Anne Van Lancker, Sophie in 't Veld, Luisa Morgantini un Hiltrud Breyer

115

18/2007

Urszula Krupa un Witold Tomczak

9

19/2007

Daniel Strož, Athanasios Pafilis un Tobias Pflüger

34

20/2007

Gianni Pittella, Lapo Pistelli, Luciana Sbarbati, Lilli Gruber un Claudio Fava

67

21/2007

Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti un Anna Záborská

27

22/2007

Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini un Caroline Lucas

47

23/2007

Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits un Csaba Sándor Tabajdi

14

24/2007

Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser un Mihael Brejc

90

25/2007

Andreas Mölzer

8

26/2007

Andreas Mölzer

5

27/2007

Aldo Patriciello

17

28/2007

Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior un Marco Pannella

50

29/2007

Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi un Jens Holm

38

30/2007

Adrian-Mihai Cioroianu un Alexandru-Ioan Morţun

8

18.   Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Saskaņā ar Reglamenta 172. panta 2. punktu šīs sēdes protokolu iesniegs Parlamentam apstiprināšanai nākamās sēdes sākumā.

Parlaments ir piekritis, ka pieņemtos tekstus nosūtīs tajos minētajām struktūrām.

19.   Nākamo sēžu datumi

Nākamās sēdes notiks 28.3.2007. un 29.3.2007.

20.   Sesijas pārtraukšana

Eiropas Parlamenta sesija tika pārtraukta.

Sēde tika slēgta plkst. 17.05.

Harald Rømer

ģenerālsekretārs

Hans-Gert Pöttering

priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Paolo Costa, Cottigny, Cramer, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Haug, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hyusmenova, Hybášková, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moisuc, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Özdemir, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Posdorf, Posselt, Prets, Vittorio Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schnellhardt, Jürgen Schröder, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Tabajdi, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Titley, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Uca, Ulmer, Vaidere, Vălean, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, Wohlin, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Parlamentu sadarbības delegāciju locekļu saraksts

Priekšsēdētāju konferences priekšlikums

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

+

2.   Kopienas rīcība attiecībā uz veselības pārrobežu aprūpes nodrošināšanu

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0098/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums B6-0098/2007




  (ENVI komiteja) |
| 2. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 250, 243, 9 |
| 3 | + | |
| Aiz 3. § | 12 | ALDE | | - | |
| 4. § | 14 | Verts/ALE | | - | |
| 5. § | 4 | ALDE | | - | |
| 13 | ALDE | | - | |
| 8 | PPE-DE | | + | |
| Aiz 5. § | 2 | GUE/NGL | | + | |
| 3 | GUE/NGL | | + | |
| 6. § | 9 | PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | | - | |
| 8. § | 15 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz 8. § | 6 | ALDE | EB | + | 342, 223, 10 |
| 9. § | 10 | PPE-DE | | + | |
| Aiz 9. § | 7 | ALDE | EB | + | 349, 222, 4 |
| 11 | PPE-DE | | + | |
| Aiz A apsv. | 1 | GUE/NGL | | - | |
| 16 | PSE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums B6-0098/2007

(ENVI komiteja)

2. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

250, 243, 9

3

+

Aiz 3. §

12

ALDE

-

4. §

14

Verts/ALE

-

5. §

4

ALDE

-

13

ALDE

-

8

PPE-DE

+

Aiz 5. §

2

GUE/NGL

+

3

GUE/NGL

+

6. §

9

PPE-DE

+

5

ALDE

-

8. §

15

Verts/ALE

-

Aiz 8. §

6

ALDE

EB

+

342, 223, 10

9. §

10

PPE-DE

+

Aiz 9. §

7

ALDE

EB

+

349, 222, 4

11

PPE-DE

+

Aiz A apsv.

1

GUE/NGL

-

16

PSE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM, UEN

2. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “kā arī atgādina (..) vislabāk garantētu”

2. daļa:“kā arī atgādina (..) attiecībā uz veselību”

3. daļa:“tāpēc uzskata (..) vislabāk garantētu”

3.   Nelegālas putnu medības Maltā

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0119/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums B6-0119/2007




  (Verts/ALE, UEN) |
| 1. § | 4 | PSE | | A | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 2. § | 5 | PSE | | + | |
| Aiz 2. § | 6 | PSE | | + | |
| 7 | PSE | | - | |
| 8 | PSE | | + | |
| 3. § | 9 | PSE | | - | |
| 4. § | 10S | PSE | PS | + | 282, 269, 33 |
| Aiz 4. § | 11 | PSE | | + | |
| 12 | PPE-DE | PS | + | 317, 249, 22 |
| 13 | PPE-DE | | + | |
| 14 | PPE-DE | EB | - | 247, 344, 5 |
| C apsv. | 1 | PSE | | + | |
| D apsv. | 2 | PSE | EB | + | 359, 208, 19 |
| F apsv. | 3 | PSE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 300, 253, 35 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums B6-0119/2007

(Verts/ALE, UEN)

1. §

4

PSE

A

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

2. §

5

PSE

+

Aiz 2. §

6

PSE

+

7

PSE

-

8

PSE

+

3. §

9

PSE

-

4. §

10S

PSE

PS

+

282, 269, 33

Aiz 4. §

11

PSE

+

12

PPE-DE

PS

+

317, 249, 22

13

PPE-DE

+

14

PPE-DE

EB

-

247, 344, 5

C apsv.

1

PSE

+

D apsv.

2

PSE

EB

+

359, 208, 19

F apsv.

3

PSE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

300, 253, 35

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: groz. Nr. 10 un galīgais balsojums

PPE-DE: groz. Nr. 12

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

1. §

1. daļa:“atzīmē ziņojumu (..) pārbaude uz vietas”

2. daļa:“un atbalsta ziņojumā paustos ieteikumus;”

4.   ES un Vidusjūras reģiona valstu attiecības

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0041/2007, B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007, B6-0096/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0041/2007 (ITS) |
| B6-0041/2007 | | ITS | | - | |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0080/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| 7. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1 | PPE-DE | EB | + | 304, 271, 12 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0080/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0084/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0090/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0092/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0094/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0096/2007 | | PSE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0041/2007 (ITS)

B6-0041/2007

ITS

-

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0080/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

7. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

1

PPE-DE

EB

+

304, 271, 12

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0080/2007

ALDE

↓

B6-0084/2007

Verts/ALE

↓

B6-0090/2007

UEN

↓

B6-0092/2007

GUE/NGL

↓

B6-0094/2007

PPE-DE

↓

B6-0096/2007

PSE

↓

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

7. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “proti, bez iepriekšējiem nosacījumiem”

2. daļa: šie vārdi

5.   ES un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide

Ziņojums: Kader ARIF (A6-0468/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 14. § | 3 | PPE-DE | | + | |
| 17. § | 1 | ALDE | | A | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| 22. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EB | + | 318, 257, 4 |
| 46. § | 2 | ALDE | | - | |
| 51. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 54. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz 56. § | 4 | PPE-DE | | + | |
| 58. § | 5 | PPE-DE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 97. § | 9 | ITS | | - | |
| 98. § | 10S | ITS | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 100. § | 11 | PSE | | + | |
| 101. § | 6 | UEN | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 14. §

3

PPE-DE

+

17. §

1

ALDE

A

§

sākotnējais teksts

ats.

-

22. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3/EB

+

318, 257, 4

46. §

2

ALDE

-

51. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

54. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz 56. §

4

PPE-DE

+

58. §

5

PPE-DE

bd

1

+

2

-

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

97. §

9

ITS

-

98. §

10S

ITS

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

100. §

11

PSE

+

101. §

6

UEN

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Grozījumus Nr. 7 un 8 atcēla.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: 17. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE

Groz. Nr. 5

1. daļa:“aicina (..) tirdzniecību”

2. daļa:“(svītrojums)”

PPE-DE

22. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “ir ārkārtīgi nobažījies (..) vidējā termiņā” un “šajā pētījumā atbalstītajai”

2. daļa:“ir ārkārtīgi nobažījies (..) vidējā termiņā”

3. daļa:“šajā pētījumā atbalstītajai”

51. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “priekšroku dodot (..) komerciāliem apsvērumiem”

2. daļa: šie vārdi

54. §

1. daļa:“aicina Vidusjūras (..) un īpatnībām”

2. daļa:“aicina Komisiju (..) aspekti (TRIPS);”

98. §

1. daļa:“uzskata — lai gan (..) attīstības saistību”

2. daļa:“uzsver (..) darbiniekiem;”

Dažādi

Gianluca Susta ALDE grupas vārdā ierosināja šādu mutisku grozījumu 58. punktam:

“58. aicina Komisiju neprasīt, lai Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis atver pakalpojumu tirgu vairāk, nekā tās ir piekritušas saskaņā ar PTO Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību, un aicina atbildēt uz pozitīviem piedāvājumiem, apsverot ES normas attiecībā uz pakalpojumu jomā strādājošo uzlabotajām pārvietošanās iespējām (Vispārējā vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību, IV režīms);”

6.   Bosnija un Hercegovina

Ziņojums: Doris PACK (A6-0030/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 7 | PPE-DE | | + | |
| 2. § | 8 | PPE-DE | | + | |
| 3. § | 9S | PPE-DE | | + | |
| 4. § | 15 | Verts/ALE | | A | |
| 8. § | 5 | PPE-DE | | + | |
| Aiz 13. § | 17 | GUE/NGL | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| Aiz 14. § | 18 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 20. § | 10 | PPE-DE | | + | |
| 21. § | 11 | PPE-DE | | + | |
| 26. § | 14 | PPE-DE | | + | |
| 29. § | 12 | PPE-DE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| 32. § | 16 | Verts/ALE | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 13 | PPE-DE | | + | Papildinājums groz. Nr. 16, 2. daļa |
| 33. § | 20 | PPE-DE | | + | |
| 34. § | 1 | PSE | | + | |
| C apsv. | 2 | PPE-DE | | + | |
| D apsv. | 3 | PPE-DE | | + | |
| E apsv. | 4 | PPE-DE | | + | |
| G apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| M apsv. | 19 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | PPE-DE | | + | |
| Balsojums: ieteikums (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §

7

PPE-DE

+

2. §

8

PPE-DE

+

3. §

9S

PPE-DE

+

4. §

15

Verts/ALE

A

8. §

5

PPE-DE

+

Aiz 13. §

17

GUE/NGL

bd

1

-

2

-

Aiz 14. §

18

GUE/NGL

-

Aiz 20. §

10

PPE-DE

+

21. §

11

PPE-DE

+

26. §

14

PPE-DE

+

29. §

12

PPE-DE

+

§

sākotnējais teksts

↓

32. §

16

Verts/ALE

bd

1

-

2

+

13

PPE-DE

+

Papildinājums groz. Nr. 16, 2. daļa

33. §

20

PPE-DE

+

34. §

1

PSE

+

C apsv.

2

PPE-DE

+

D apsv.

3

PPE-DE

+

E apsv.

4

PPE-DE

+

G apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

-

M apsv.

19

GUE/NGL

-

6

PPE-DE

+

Balsojums: ieteikums (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: G apsv.

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE, Verts/ALE

Groz. Nr. 16

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “uzskata, ka (..) vietējām pašvaldībām”

2. daļa: šie vārdi

Verts/ALE

Groz. Nr. 17

1. daļa:“atzinīgi vērtē (..) praktisku atsaukšanu”

2. daļa:“uzskata, ka (..) valsts stabilitātei”

7.   Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija

Ziņojums: Johannes VOGGENHUBER (A6-0034/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. § | 1 | ITS | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/PS | + | 468, 93, 35 |
| 2/PS | + | 455, 115, 21 |
| 6. § | 5 | ITS | | - | |
| 8. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 13. § | 6S | PPE-DE | | - | |
| 15. § | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 7S | PPE-DE | | ↓ | |
| Aiz D apsv. | 8 | GUE/NGL | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| Aiz H apsv. | 2 | ITS | | - | |
| Aiz L apsv. | 3 | ITS | | - | |
| Aiz M apsv. | 4 | ITS | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 485, 87, 29 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

2. §

1

ITS

-

§

sākotnējais teksts

bd

1/PS

+

468, 93, 35

2/PS

+

455, 115, 21

6. §

5

ITS

-

8. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

13. §

6S

PPE-DE

-

15. §

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

7S

PPE-DE

↓

Aiz D apsv.

8

GUE/NGL

bd

1

-

2

-

Aiz H apsv.

2

ITS

-

Aiz L apsv.

3

ITS

-

Aiz M apsv.

4

ITS

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

485, 87, 29

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: 2. § un galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

8. §

1. daļa:“uzskata, ka (..) attiecīgā gadījumā”

2. daļa:“kā arī uzskata (..) apsvērumos”

PSE

Groz. Nr. 8

1. daļa:“tā kā visiem ES (..) Eiropas Sociālo hartu)”

2. daļa:“un no dalībvalstu (..) Eiropas tiesību pamatā”

IND/DEM

2. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “saglabāt konstitucionālā līguma galvenos panākumus”

2. daļa: šie vārdi

Dažādi

Johannes Voggenhuber (referents) ierosināja šādu mutisku grozījumu 15. punktam:

“15. šajā sakarā gatavojas grozīt Reglamenta 34. pantu, lai Pilsoņu brīvību komitejai uzticētu pārbaudīt to likumdošanas priekšlikumu, pasākumu un reglamentatīvo normu ietekmi, kuras attiecas uz pamattiesībām, kā arī grozīt Parlamenta reglamenta 91. un 115. pantu, lai Parlamenta lēmumus varētu piemērot arī dalībvalstīs, lai cik iespējams drīz noteiktu to atbildību saskaņā ar ES līguma 6. un 7. pantu;”

8.   Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm

Ziņojums: Willy MEYER PLEITE (A6-0026/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. §, b) apakšpunkts | 2 | PSE | | - | |
| 1. §, d) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1. §, t) apakšpunkts | 3S | PSE | | A | |
| 18 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 1. §, u) apakšpunkts | 4 | PSE | | A | |
| 19 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 1. §, v) apakšpunkts | 20S | Verts/ALE | | - | |
| 14 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 5 | PSE | | A | |
| 1. §, y) apakšpunkts | 6S= | PSE
  Verts/ALE | | A | |
| 21S= | PSE
  Verts/ALE | | - | |
| 15 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 1. §, z) apakšpunkts | 7S | PSE | | A | |
| 22 | Verts/ALE | | - | |
| 16 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 1. §, aa) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1. §, ab) apakšpunkts | 23 | Verts/ALE | | - | |
| 8 | PSE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, ac) apakšpunkts | 24 | Verts/ALE | | - | |
| 1. §, ad) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, ae) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, ag) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, ah) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, aj) apakšpunkts | 9 | PSE | | - | |
| 25 | Verts/ALE | | - | |
| 2. atsauce | 11 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| C apsv. | 10 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 17 | Verts/ALE | | ↓ | |
| Balsojums: ieteikums (kopumā) | PS | + | 472, 30, 75 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §, b) apakšpunkts

2

PSE

-

1. §, d) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

1. §, t) apakšpunkts

3S

PSE

A

18

Verts/ALE

-

12

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

1. §, u) apakšpunkts

4

PSE

A

19

Verts/ALE

-

13

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

1. §, v) apakšpunkts

20S

Verts/ALE

-

14

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

5

PSE

A

1. §, y) apakšpunkts

6S=

PSE

Verts/ALE

A

21S=

PSE

Verts/ALE

-

15

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

1. §, z) apakšpunkts

7S

PSE

A

22

Verts/ALE

-

16

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

1. §, aa) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

1. §, ab) apakšpunkts

23

Verts/ALE

-

8

PSE

-

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, ac) apakšpunkts

24

Verts/ALE

-

1. §, ad) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, ae) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, ag) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, ah) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, aj) apakšpunkts

9

PSE

-

25

Verts/ALE

-

2. atsauce

11

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

C apsv.

10

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

17

Verts/ALE

↓

Balsojums: ieteikums (kopumā)

PS

+

472, 30, 75

Grozījumu Nr. 1 atcēla.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: 1. § ab), ad), ae), ag) un ah) apakšpunkts

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL

1. §, d) apakšpunkts

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “cīņa pret terorismu”

2. daļa: šie vārdi

1. §, aa) apakšpunkts

1. daļa:“kā ļoti svarīgu (..) centieniem panākt”

2. daļa:“lai ratificētu (..) visā reģionā”

9.   Sarunas par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu

Ziņojums: Luis YÁÑEZ-BARNUEVO GARCÍA (A6-0025/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. §, b) apakšpunkts | 1 | PSE | | A | |
| 12 | GUE/NGL | | - | |
| 15 | Verts/ALE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 1. §, d) apakšpunkts | 2 | PSE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1. §, aiz e) apakšpunkta | 14 | GUE/NGL | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 228, 323, 4 |
| 1. §, s) apakšpunkts | 4 | PSE | | A | |
| 17 | Verts/ALE | | A | |
| § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 1. §, t) apakšpunkts | 5S=
  18S= | PSE
  Verts/ALE | | - | |
| 1. §, u) apakšpunkts | 6=
  19= | PSE
  Verts/ALE | | A | |
| § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 1. §, v) apakšpunkts | 7S=
  20S= | PSE
  Verts/ALE | | A | |
| | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 1. §, x) apakšpunkts | 8S | PSE | | A | |
| 21 | Verts/ALE | | A | |
| 13 | GUE/NGL | | - | |
| § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 1. §, y) apakšpunkts | 9 | PSE | | A | |
| 22 | Verts/ALE | | - | |
| 1. §, aa) apakšpunkts | 23 | Verts/ALE | | - | |
| 1. §, ab) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, ac) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz 7. atsauces | 10 | GUE/NGL | | - | |
| D apsv. | 11 | GUE/NGL | | - | |
| 16 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: ieteikums (kopumā) | PS | + | 470, 29, 65 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §, b) apakšpunkts

1

PSE

A

12

GUE/NGL

-

15

Verts/ALE

-

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

1. §, d) apakšpunkts

2

PSE

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

1. §, aiz e) apakšpunkta

14

GUE/NGL

bd

1

+

2/EB

-

228, 323, 4

1. §, s) apakšpunkts

4

PSE

A

17

Verts/ALE

A

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

1. §, t) apakšpunkts

5S=

18S=

PSE

Verts/ALE

-

1. §, u) apakšpunkts

6=

19=

PSE

Verts/ALE

A

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

1. §, v) apakšpunkts

7S=

20S=

PSE

Verts/ALE

A

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

1. §, x) apakšpunkts

8S

PSE

A

21

Verts/ALE

A

13

GUE/NGL

-

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

1. §, y) apakšpunkts

9

PSE

A

22

Verts/ALE

-

1. §, aa) apakšpunkts

23

Verts/ALE

-

1. §, ab) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, ac) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz 7. atsauces

10

GUE/NGL

-

D apsv.

11

GUE/NGL

-

16

Verts/ALE

-

Balsojums: ieteikums (kopumā)

PS

+

470, 29, 65

Grozījumu Nr. 3 atcēla.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: 1. § ab) un ac) apakšpunkts

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL

1. §, d) apakšpunkts

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un terorismu, it īpaši pret terorismu, kas saistīts ar narkotiku tirdzniecību”

2. daļa: šie vārdi

PPE-DE

Groz. Nr. 14

1. daļa:“noteikt prioritātes (..) veselības aizsardzības jomā”

2. daļa:“lai veicinātu (..) šāda veida politikas virzienus”

Dažādi

Luis Yáñez-Barnuevo García (referents) ierosināja šādus mutiskus grozījumus:

| — | 1. punkta b) apakšpunkts

  “b) noteikt sarunu pilnvarās, ka vienam no ES un AK asociācijas nolīguma mērķiem vajadzētu būt uzlabotas brīvās tirdzniecības zonas (BTZ) savlaicīgai izveidei, politiskam dialogam un sadarbībai, cilvēces ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, sociālajai kohēzijai, demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanai, kā arī civiltiesību, politisko, ekonomisko un sociālo tiesību pilnīgai ievērošanai, ņemot vērā arī šo tiesību kultūras un vides dimensiju;” |
| --- | --- |

—

1. punkta b) apakšpunkts

“b) noteikt sarunu pilnvarās, ka vienam no ES un AK asociācijas nolīguma mērķiem vajadzētu būt uzlabotas brīvās tirdzniecības zonas (BTZ) savlaicīgai izveidei, politiskam dialogam un sadarbībai, cilvēces ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, sociālajai kohēzijai, demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanai, kā arī civiltiesību, politisko, ekonomisko un sociālo tiesību pilnīgai ievērošanai, ņemot vērā arī šo tiesību kultūras un vides dimensiju;”

| — | 1. punkta s) apakšpunkts

  “s) paredzēt sarunu pamatnostādnēs pakāpenisku un savstarpēju tirdzniecības liberalizāciju atbilstīgi taisnīguma un savstarpēja izdevīguma nosacījumiem, kuru pamatā ir papildināmība un solidaritāte, lai gaidāmais nolīgums samazinātu pastāvošo asimetriju starp ES un Andu Kopienu, kā arī starp Andu Kopienas dalībvalstīm; tādēļ paredzēt īpašu, diferencētu un elastīgu režīmu ar termiņiem, kurus nosaka, pamatojoties uz Andu valstu reģionālās integrācijas saistībām un sasniegtajiem konkurences uzlabojumiem; paredzēt, ka ir nepieciešams spēcīgs atbalsts Andu valstu ražošanas pārveidošanai un to ekonomikas konkurētspējai, izmantojot sadarbības un attīstības instrumentus un tehnoloģiju nodošanu, iekļaujot noteikumos par izcelsmi attiecīgās valsts prasības pret to saturu un izveidojot sadarbības un tehniskā atbalsta programmas, vienlaikus veicinot stabilu juridisku vidi, kas garantētu drošību investīcijām un pušu ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām;” |
| --- | --- |

—

1. punkta s) apakšpunkts

“s) paredzēt sarunu pamatnostādnēs pakāpenisku un savstarpēju tirdzniecības liberalizāciju atbilstīgi taisnīguma un savstarpēja izdevīguma nosacījumiem, kuru pamatā ir papildināmība un solidaritāte, lai gaidāmais nolīgums samazinātu pastāvošo asimetriju starp ES un Andu Kopienu, kā arī starp Andu Kopienas dalībvalstīm; tādēļ paredzēt īpašu, diferencētu un elastīgu režīmu ar termiņiem, kurus nosaka, pamatojoties uz Andu valstu reģionālās integrācijas saistībām un sasniegtajiem konkurences uzlabojumiem; paredzēt, ka ir nepieciešams spēcīgs atbalsts Andu valstu ražošanas pārveidošanai un to ekonomikas konkurētspējai, izmantojot sadarbības un attīstības instrumentus un tehnoloģiju nodošanu, iekļaujot noteikumos par izcelsmi attiecīgās valsts prasības pret to saturu un izveidojot sadarbības un tehniskā atbalsta programmas, vienlaikus veicinot stabilu juridisku vidi, kas garantētu drošību investīcijām un pušu ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām;”

| — | 1. punkta u) apakšpunkts

  “u) ņemt vērā, ka asociācijas nolīguma noslēgšana ar AK, lai izveidotu Eiropas un Latīņamerikas pasaules mēroga starpreģionālās asociācijas zonu, ir prioritārs ES stratēģisks ārējo attiecību mērķis tādā starptautiskā situācijā, kurai raksturīga aizvien pieaugoša savstarpēja atkarība, ekonomikas izaugsme, jaunu ekonomisku spēku rašanās, kā arī virkne globālu pārrobežu izaicinājumu drošības, pasaules ekonomikas pārvaldības, vides aizsardzības un nabadzības izskaušanas jomā;” |
| --- | --- |

—

1. punkta u) apakšpunkts

“u) ņemt vērā, ka asociācijas nolīguma noslēgšana ar AK, lai izveidotu Eiropas un Latīņamerikas pasaules mēroga starpreģionālās asociācijas zonu, ir prioritārs ES stratēģisks ārējo attiecību mērķis tādā starptautiskā situācijā, kurai raksturīga aizvien pieaugoša savstarpēja atkarība, ekonomikas izaugsme, jaunu ekonomisku spēku rašanās, kā arī virkne globālu pārrobežu izaicinājumu drošības, pasaules ekonomikas pārvaldības, vides aizsardzības un nabadzības izskaušanas jomā;”

| — | 1. punkta v) apakšpunkts

  “v) apņemties izveidot Eiropas un Latīņamerikas pasaules mēroga starpreģionālās asociācijas zonu atbilstīgi jaunajam PTO pārredzamības mehānismam, kā arī tiesībām un pienākumiem, kas izriet no PTO darbības, īpaši no Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) V panta, tādējādi veicinot daudzpusējas tirdzniecības sistēmas stiprināšanu;” |
| --- | --- |

—

1. punkta v) apakšpunkts

“v) apņemties izveidot Eiropas un Latīņamerikas pasaules mēroga starpreģionālās asociācijas zonu atbilstīgi jaunajam PTO pārredzamības mehānismam, kā arī tiesībām un pienākumiem, kas izriet no PTO darbības, īpaši no Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) V panta, tādējādi veicinot daudzpusējas tirdzniecības sistēmas stiprināšanu;”

| — | 1. punkta x) apakšpunkts

  “x) apspriest vienotu un nedalāmu tirdzniecības nolīgumu, kas sniegtos tālāk par sarunu pušu pašreizējām un turpmākām saistībām attiecībā uz PTO un kas pārejas periodā atbilstīgi PTO prasībām izveidotu Eiropas un Latīņamerikas pasaules mēroga starpreģionālās asociācijas zonu, kura, neizslēdzot nevienu nozari, iespējami mazākā mērā ierobežojot, ņemtu vērā konkrētu produktu attīstības perspektīvu un īpašo jutīgumu;” |
| --- | --- |

—

1. punkta x) apakšpunkts

“x) apspriest vienotu un nedalāmu tirdzniecības nolīgumu, kas sniegtos tālāk par sarunu pušu pašreizējām un turpmākām saistībām attiecībā uz PTO un kas pārejas periodā atbilstīgi PTO prasībām izveidotu Eiropas un Latīņamerikas pasaules mēroga starpreģionālās asociācijas zonu, kura, neizslēdzot nevienu nozari, iespējami mazākā mērā ierobežojot, ņemtu vērā konkrētu produktu attīstības perspektīvu un īpašo jutīgumu;”

10.   Bezvēsts pazudušie Kiprā

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0118/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums B6-0118/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums B6-0118/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

11.   Salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme uz reģionālo politiku

Ziņojums: Francesco MUSOTTO (A6-0044/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 26. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| E apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| F apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 473, 26, 35 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

25. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

26. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

E apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

F apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

473, 26, 35

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: 25. §

GUE/NGL: 25. §, 26. §, kā arī E un F apsv.

12.   Pašvaldības un sadarbība attīstības jomā

Ziņojums: Pierre SCHAPIRA (A6-0039/2007)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

13.   Gvatemala

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007, B6-0116/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0101/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| B apsv. | | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| C apsv. | | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 57, 0, 1 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0101/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0104/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0106/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0107/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0111/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0116/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0101/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

B apsv.

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

C apsv.

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

57, 0, 1

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0101/2007

PSE

↓

B6-0104/2007

PPE-DE

↓

B6-0106/2007

UEN

↓

B6-0107/2007

GUE/NGL

↓

B6-0111/2007

ALDE

↓

B6-0116/2007

Verts/ALE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Dažādi

Marios Matsakis ALDE grupas vārdā ierosināja šādus mutiskus grozījumus:

B apsv.

“B. tā kā par šo noziegumu aizdomās turētie (Luis Arturo Herrera LópezI, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez un Marvin Escobar Méndez), kas bija Gvatemalas policijas iecirkņa kriminālizmeklēšanas nodaļas atbildīgo amatos, tika nogalināti augstas drošības pakāpes cietumā, kur viņi bija ieslodzīti dīvainos apstākļos, kuri arvien vēl nav noskaidroti;”

C apsv.

“C. tā kā pastāv aizdomas, ka šī nogalināšana ir saistīta ar mēģinājumu aizkavēt izmeklēšanu, kuras mērķis ir atklāt Centrālamerikas parlamenta (PARLACEN) deputātu slepkavības organizētājus;”

14.   Kambodža

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B6-0110/2007, B6-0112/2007, B6-0117/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0102/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| Aiz G apsv. | 1 | ALDE | PS | - | 11, 46, 2 |
| 2 | ALDE | PS | + | 40, 16, 0 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 59, 0, 0 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0102/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0103/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0108/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0110/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0112/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0117/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0102/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

Aiz G apsv.

1

ALDE

PS

-

11, 46, 2

2

ALDE

PS

+

40, 16, 0

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

59, 0, 0

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0102/2007

PSE

↓

B6-0103/2007

PPE-DE

↓

B6-0108/2007

GUE/NGL

↓

B6-0110/2007

UEN

↓

B6-0112/2007

ALDE

↓

B6-0117/2007

Verts/ALE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

ALDE: groz. Nr. 1 un 2

15.   Nigērija

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007, B6-0115/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Politiskās grupas rezolūcijas priekšlikums |
| B6-0105/2007 | | PPE-DE | AN | + | 36, 24, 1 |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0109/2007




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | ↓ | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0109/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0113/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0114/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0115/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Politiskās grupas rezolūcijas priekšlikums

B6-0105/2007

PPE-DE

AN

+

36, 24, 1

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0109/2007

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

↓

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0109/2007

GUE/NGL

↓

B6-0113/2007

ALDE

↓

B6-0114/2007

PSE

↓

B6-0115/2007

Verts/ALE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums (B6-0105/2007)

16.   Uzbrukums organizācijas “Mari Ušem” Valdes loceklei un literārā žurnāla “Ontšõko” galvenajai redaktorei Gaļinai Kozlovai

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0081/2007, B6-0086/2007, B6-0089/2007

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0081/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0081/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0086/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0089/2007 | | UEN | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0081/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0081/2007

ALDE

↓

B6-0086/2007

PPE-DE

↓

B6-0089/2007

UEN

↓

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   B6-0119/2007 — Nelegālas putnu medības Maltā

Groz. Nr. 10

Par: 282

ALDE: Costa, Ortuondo Larrea

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Krupa, Louis, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Mihăescu, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Beglitis, Bono, Bourzai, Bozkurt, Creţu Gabriela, De Keyser, Douay, Dumitrescu, Estrela, Fazakas, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Golik, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Kirilov, Koterec, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Mann Erika, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Muscat, Napoletano, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Simpson, Skinner, Tarand, Thomsen, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni

Verts/ALE: Turmes

Pret: 269

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Goudin, Lundgren

NI: Allister

PPE-DE: Belet, Brepoels, Doyle, Seeberg, Thyssen, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Batzeli, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Borrell Fontelles, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Désir, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gomes, Groote, Haug, Hedh, Hegyi, Hughes, Kindermann, Kreissl-Dörfler, Leichtfried, Leinen, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Öger, Panzeri, Paşcu, Patrie, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Stihler, Stockmann, Ţicău, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuc, Kuźmiuk, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 33

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Blokland, Bonde

ITS: Mote

PPE-DE: Hoppenstedt, McGuinness, Mitchell, Stauner

PSE: Capoulas Santos, Ferreira Elisa, Ford, Gierek, Grabowska, Gruber, Jöns, Lambrinidis, Lienemann, Martin David, Pahor, Paparizov, Peillon, Rosati, Rouček, Severin, Tabajdi, Wiersma, Zingaretti

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rogalski

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Hans-Peter Martin, Claude Turmes

2.   B6-0119/2007 — Nelegālas putnu medības Maltā

Groz. Nr. 12

Par: 317

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Tomczak, Železný

ITS: Coşea, Dillen, Mihăescu, Mussolini, Popeangă

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Helmer

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cottigny, De Rossa, Lehtinen, dos Santos

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni, Zīle

Pret: 249

ALDE: Drčar Murko

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: De Veyrac, Mathieu, Seeberg, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Gabriela, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Pinior, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Kamiński, Kuc, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 22

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mote, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

PPE-DE: Esteves, Hoppenstedt, Schierhuber, Stauner

PSE: Goebbels, Peillon

UEN: Camre, Janowski

3.   B6-0119/2007 — Nelegālas putnu medības Maltā

Rezolūcija

Par: 300

ALDE: Andria, Busk, Cavada, Christova, Cornillet, Costa, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hellvig, Jäätteenmäki, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren

ITS: Mihăescu

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Doyle, Grosch, Gyürk, Jackson, Kelemen, Kónya-Hamar, Parish, Seeberg, Stauner, Thyssen, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 253

ALDE: Ali, Alvaro, Attwooll, Bărbuleţiu, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Davies, Deprez, Guardans Cambó, Harkin, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Silaghi, Sterckx, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Maštálka

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Krupa, Louis, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

ITS: Coşea, Mussolini

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Lehtinen, Myller, Van Lancker

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone

Atturas: 35

ALDE: Fourtou, Hennis-Plasschaert, Newton Dunn

GUE/NGL: Adamou, Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Železný

ITS: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

PPE-DE: Gál, Glattfelder, Liese, Mitchell, Schierhuber, Seeber

PSE: Attard-Montalto, Cottigny, Grech, Guy-Quint, Muscat, Peillon, Piecyk

UEN: Borghezio, Janowski, Speroni

4.   J. Voggenhuber ziņojums A6-0034/2007

2. punkta 1. daļa

Par: 468

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Meyer Pleite, Remek, Uca, Zimmer

IND/DEM: Železný

ITS: Claeys, Dillen, Moisuc, Popeangă, Stănescu

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Siwiec, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Czarnecki Ryszard, Kuźmiuk, Libicki, Pęk, Rogalski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 93

ALDE: Mohácsi, Polfer, Savi

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Seppänen, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Stoyanov

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Atkins, Belet, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Petre, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

UEN: Aylward, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuc, Masiel, Ó Neachtain, Piotrowski, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Harms, Kusstatscher, Lagendijk, Özdemir, Ždanoka

Atturas: 35

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, McDonald, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Wagenknecht

ITS: Coşea, Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Buzek

PSE: Evans Robert, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, Mann Erika, Morgan, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, La Russa, Pirilli, Poli Bortone

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Tatjana Ždanoka, Marcin Libicki

Pret:
  Koenraad Dillen

5.   J. Voggenhuber ziņojums A6-0034/2007

2. punkta 2. daļa

Par: 455

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

ITS: Coşea, Mussolini

NI: Battilocchio

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Siwiec, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, McDonald, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Gargani, Hannan, Harbour, Jackson, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ferreira Anne

UEN: Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Atturas: 21

GUE/NGL: Maštálka

ITS: Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Kamall

PSE: Corbett, Corbey, Evans Robert, Gill, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, Morgan, Muscat, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Joseph Muscat

6.   J. Voggenhuber ziņojums A6-0034/2007

Rezolūcija

Par: 485

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 87

ALDE: Davies

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Dover, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Tannock, Záborská

UEN: Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski

Atturas: 29

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

PPE-DE: Cabrnoch, Ouzký, Peterle, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ferreira Anne, Hedh

UEN: Berlato, La Russa, Poli Bortone

7.   M. Meyer Pleite ziņojums A6-0026/2007

Rezolūcija

Par: 472

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Lundgren, Tomczak

ITS: Coşea

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólymi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuc, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Pret: 30

ALDE: Jensen

GUE/NGL: Brie, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

PPE-DE: Pomés Ruiz

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Atturas: 75

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Železný

ITS: Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Lauk, Ouzký, Škottová, Šťastný, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

8.   L. Yáñez-Barnuevo García ziņojums A6-0025/2007

Rezolūcija

Par: 470

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Lundgren, Tomczak, Železný

ITS: Coşea

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuc, La Russa, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Pret: 29

ALDE: Maaten

GUE/NGL: Brie, Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Maštálka, Pafilis, Pflüger, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Atturas: 65

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz

IND/DEM: Krupa

ITS: Martinez, Romagnoli

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Hannan

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jules Maaten

9.   F. Musotto ziņojums A6-0044/2007

Rezolūcija

Par: 473

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Piecyk, Pinior, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuc, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 26

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Holm, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Tomczak, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Strejček

Atturas: 35

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

ITS: Mote

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bushill-Matthews, Buzek, Chichester, Dover, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Parish, Stevenson, Tannock

PSE: Corbett

10.   RC-B6-0101/2007 — Gvatemala

Rezolūcija

Par: 57

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Atturas: 1

ITS: Stănescu

11.   RC-B6-0102/2007 — Kambodža

Groz. Nr. 1

Par: 11

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer

NI: Giertych

PSE: Casaca

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Pret: 46

GUE/NGL: Pflüger

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Atturas: 2

ITS: Stănescu

UEN: Rutowicz

12.   RC-B6-0102/2007 — Kambodža

Groz. Nr. 2

Par: 40

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

ITS: Stănescu

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Casaca

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Pret: 16

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Tobias Pflüger

13.   RC-B6-0102/2007 — Kambodža

Rezolūcija

Par: 59

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

ITS: Stănescu

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

14.   RC-B6-0105/2007 — Nigērija

Rezolūcija

Par: 36

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Hannan, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Pret: 24

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Atturas: 1

ITS: Stănescu

---

III PIELIKUMS

PARLAMENTU SADARBĪBAS DELEGĀCIJAS

Delegācija attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm

(20 locekļi)

Pilntiesīgi locekļi

| PPE-DE | BELET Ivo
  BUSHILL-MATTHEWS Philip
  DEVA Nirj
  JÁRÓKA Lívia
  MANN Thomas
  NICHOLSON James
  ... |
| --- | --- |
| PSE | BULFON Wolfgang
  EVANS Robert
  GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna
  GOEBBELS Robert
  GOLIK Bogdan
  LEINEN Jo |
| ALDE | LYNNE Elizabeth
  MULDER Jan
  ... |
| UEN | MASIEL Jan Tadeusz |
| Verts/ALE | LAMBERT Jean |
| GUE/NGL | KOHLÍČEK Jaromír |
| IND/DEM | ... |

PPE-DE

BELET Ivo

BUSHILL-MATTHEWS Philip

DEVA Nirj

JÁRÓKA Lívia

MANN Thomas

NICHOLSON James

...

PSE

BULFON Wolfgang

EVANS Robert

GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna

GOEBBELS Robert

GOLIK Bogdan

LEINEN Jo

ALDE

LYNNE Elizabeth

MULDER Jan

...

UEN

MASIEL Jan Tadeusz

Verts/ALE

LAMBERT Jean

GUE/NGL

KOHLÍČEK Jaromír

IND/DEM

...

Delegācija attiecībām ar Indiju

(22 locekļi)

Pilntiesīgi locekļi

| PPE-DE | BAUER Edit
  DEMETRIOU Panayiotis
  EHLER Jan Christian
  IBRISAGIC Anna
  LAMASSOURE Alain
  LECHNER Kurt
  McGUINNESS Mairead
  VAKALIS Nikolaos |
| --- | --- |
| PSE | CHRISTENSEN Ole
  DE VITS Mia
  ETTL Harald
  GILL Neena
  ŢICĂU Silvia-Adriana
  VAUGRENARD Yannick |
| ALDE | CIORNEI Silvia
  COSTA Paolo
  DUQUESNE Antoine |
| UEN | RYAN Eoin |
| Verts/ALE | LAMBERT Jean |
| GUE/NGL | PAFILIS Athanasios |
| IND/DEM | BELDER Bastiaan |
| ITS | MOTE Ashley |

PPE-DE

BAUER Edit

DEMETRIOU Panayiotis

EHLER Jan Christian

IBRISAGIC Anna

LAMASSOURE Alain

LECHNER Kurt

McGUINNESS Mairead

VAKALIS Nikolaos

PSE

CHRISTENSEN Ole

DE VITS Mia

ETTL Harald

GILL Neena

ŢICĂU Silvia-Adriana

VAUGRENARD Yannick

ALDE

CIORNEI Silvia

COSTA Paolo

DUQUESNE Antoine

UEN

RYAN Eoin

Verts/ALE

LAMBERT Jean

GUE/NGL

PAFILIS Athanasios

IND/DEM

BELDER Bastiaan

ITS

MOTE Ashley

Delegācija attiecībām ar Afganistānu

(16 locekļi)

Pilntiesīgi locekļi

| PPE-DE | FONTAINE Nicole
  HÖKMARK Gunnar
  PODESTÀ Guido
  TAJANI Antonio
  ...
  ... |
| --- | --- |
| PSE | ATTARD-MONTALTO John
  CHIESA Giulietto
  MENÉNDEZ del VALLE Emilio
  ...
  ... |
| ALDE | JUKNEVIČIENĖ Ona
  MORILLON Philippe |
| UEN | ANGELILLI Roberta |
| Verts/ALE | BEER Angelika |
| GUE/NGL | BRIE André |

PPE-DE

FONTAINE Nicole

HÖKMARK Gunnar

PODESTÀ Guido

TAJANI Antonio

...

...

PSE

ATTARD-MONTALTO John

CHIESA Giulietto

MENÉNDEZ del VALLE Emilio

...

...

ALDE

JUKNEVIČIENĖ Ona

MORILLON Philippe

UEN

ANGELILLI Roberta

Verts/ALE

BEER Angelika

GUE/NGL

BRIE André

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2007)0073

Pārrobežu veselības aprūpe

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Kopienas rīcību attiecībā uz pārrobežu veselības aprūpes nodrošināšanu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Apspriešanās par Kopienas rīcību veselības aprūpes pakalpojumu jomā” (SEC(2006)1195/4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Apspriešanās par Kopienas rīcību veselības aprūpes pakalpojumu jomā” (SEC(2006)1195/4),

| — | ņemot vērā EK līguma 152. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 152. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus Decker (C-120/95, 1998. gada 28. aprīlī), Kohll (C-158/96, 1998. gada 28. aprīlī), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 2001. gada 12. jūlijā), Vanbraekel (C-368/98, 2001. gada 12. jūlijā), IKA (C-326/00, 2003. gada 25. februārī), Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 2003. gada 13. maijā), Inizan (C-56/01, 2003. gada 23. oktobrī), Leichtle (C-8/02, 2004. gada 18. martā) un Watts (C-327/04, 2005. gada 16. maijā) lietās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus Decker (C-120/95, 1998. gada 28. aprīlī), Kohll (C-158/96, 1998. gada 28. aprīlī), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 2001. gada 12. jūlijā), Vanbraekel (C-368/98, 2001. gada 12. jūlijā), IKA (C-326/00, 2003. gada 25. februārī), Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 2003. gada 13. maijā), Inizan (C-56/01, 2003. gada 23. oktobrī), Leichtle (C-8/02, 2004. gada 18. martā) un Watts (C-327/04, 2005. gada 16. maijā) lietās,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā (1),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas mutisko jautājumu B6-0013/2007 saskaņā ar Reglamenta 108. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas mutisko jautājumu B6-0013/2007 saskaņā ar Reglamenta 108. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā veselības aprūpes pakalpojumus izslēdza no Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (2); |
| --- | --- |

A.

tā kā veselības aprūpes pakalpojumus izslēdza no Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (2);

| B. | tā kā Eiropas Parlamentā pašlaik apspriež projektu ziņojumam par ietekmi un sekām, kādas varētu būt veselības aprūpes pakalpojumu izslēgšanai no Direktīvas 2006/123/EK; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlamentā pašlaik apspriež projektu ziņojumam par ietekmi un sekām, kādas varētu būt veselības aprūpes pakalpojumu izslēgšanai no Direktīvas 2006/123/EK;

| C. | tā kā Eiropas Kopienu Tiesa kopš 1998. gada ir pieņēmusi vairākus nolēmumus saskaņā ar kuriem pacienti var brīvi pārvietoties ārstnieciskās palīdzības un veselības aprūpes meklējumos, tādējādi piemērojot brīvas aprites principu atlīdzināšanai par ārvalstīs sniegto veselības aprūpi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Kopienu Tiesa kopš 1998. gada ir pieņēmusi vairākus nolēmumus saskaņā ar kuriem pacienti var brīvi pārvietoties ārstnieciskās palīdzības un veselības aprūpes meklējumos, tādējādi piemērojot brīvas aprites principu atlīdzināšanai par ārvalstīs sniegto veselības aprūpi;

| D. | tā kā Eiropas Kopienu Tiesa vispirms lēma, ka citā dalībvalstī radušos izmaksu atlīdzināšana tikai, ja tiem saņemta iepriekšēja atļauja, ir šķērslis pakalpojumu nodrošināšanai, bet vēlāk attīstīja tālāk atlīdzināšanas un iepriekšējas atļaujas saņemšanas nepieciešamības principus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Kopienu Tiesa vispirms lēma, ka citā dalībvalstī radušos izmaksu atlīdzināšana tikai, ja tiem saņemta iepriekšēja atļauja, ir šķērslis pakalpojumu nodrošināšanai, bet vēlāk attīstīja tālāk atlīdzināšanas un iepriekšējas atļaujas saņemšanas nepieciešamības principus;

| E. | tā kā veselības aprūpes sistēmas Eiropas Savienībā ir balstītas uz solidaritātes, taisnīguma un universāluma principiem, lai visiem cilvēkiem, neatkarīgi no viņu ienākumiem, sociālā stāvokļa un vecuma, būtu garantēta pienācīga un augstas kvalitātes aprūpes saņemšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā veselības aprūpes sistēmas Eiropas Savienībā ir balstītas uz solidaritātes, taisnīguma un universāluma principiem, lai visiem cilvēkiem, neatkarīgi no viņu ienākumiem, sociālā stāvokļa un vecuma, būtu garantēta pienācīga un augstas kvalitātes aprūpes saņemšana;

| F. | tā kā veselības aprūpes nodrošināšanas kārtība katrā valstī ir atšķirīga, |
| --- | --- |

F.

tā kā veselības aprūpes nodrošināšanas kārtība katrā valstī ir atšķirīga,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu uzsākt apspriežu procedūru par labāko Kopienas rīcības veidu, lai nodrošinātu satvaru veselības aprūpes pārrobežu aspektiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu uzsākt apspriežu procedūru par labāko Kopienas rīcības veidu, lai nodrošinātu satvaru veselības aprūpes pārrobežu aspektiem;

| 2. | atgādina Līgumā noteiktās saistības — visos Kopienas politikas virzienos nodrošināt cilvēku veselības aizsardzību augstā līmenī; kā arī atgādina Līguma 95. panta 3. punktu, kurā noteikts juridiskais pamats iekšējā tirgus pasākumiem attiecībā uz veselību; tāpēc uzskata, ka nepieciešams izveidot tiesisko regulējumu pārrobežu veselības aprūpes nodrošināšanai, kas vislabāk garantētu pacientu savlaicīgu piekļuvi pienācīgai un augsta līmeņa veselības aprūpei, pārrobežu veselības aprūpes nodrošināšanas attīstību un veselības aprūpes finansējuma ilgtspējību; |
| --- | --- |

2.

atgādina Līgumā noteiktās saistības — visos Kopienas politikas virzienos nodrošināt cilvēku veselības aizsardzību augstā līmenī; kā arī atgādina Līguma 95. panta 3. punktu, kurā noteikts juridiskais pamats iekšējā tirgus pasākumiem attiecībā uz veselību; tāpēc uzskata, ka nepieciešams izveidot tiesisko regulējumu pārrobežu veselības aprūpes nodrošināšanai, kas vislabāk garantētu pacientu savlaicīgu piekļuvi pienācīgai un augsta līmeņa veselības aprūpei, pārrobežu veselības aprūpes nodrošināšanas attīstību un veselības aprūpes finansējuma ilgtspējību;

| 3. | norāda uz to, ka pārrobežu veselības aprūpes aspekti ir saistīti gan ar pacientu mobilitāti, gan veselības aprūpes darbinieku mobilitāti, kā arī ar veselības aprūpes nodrošināšanu no citas valsts; kā arī norāda uz to, ka Eiropas Kopienu Tiesas lēmumi specifiski risina problēmu, kas saistīta ar pacientu tiesībām ārstēties ārvalstīs un pēc tam saņemt atlīdzinājumu no savas valsts veselības apdrošināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

3.

norāda uz to, ka pārrobežu veselības aprūpes aspekti ir saistīti gan ar pacientu mobilitāti, gan veselības aprūpes darbinieku mobilitāti, kā arī ar veselības aprūpes nodrošināšanu no citas valsts; kā arī norāda uz to, ka Eiropas Kopienu Tiesas lēmumi specifiski risina problēmu, kas saistīta ar pacientu tiesībām ārstēties ārvalstīs un pēc tam saņemt atlīdzinājumu no savas valsts veselības apdrošināšanas sistēmas;

| 4. | tāpēc uzskata, ka juridiskās noteiktības nodrošināšana attiecībā uz izdevumu atlīdzināšanu par pārrobežu veselības aprūpi, ir prioritārs jautājums ne tikai pacientiem, bet arī valstu veselības apdrošināšanas sistēmām, gan veselības aprūpes nodrošinātājiem; uzsver, ka nepieciešams precizēt kārtību un nosacījumus izdevumu atlīdzināšanai dažādos gadījumos; |
| --- | --- |

4.

tāpēc uzskata, ka juridiskās noteiktības nodrošināšana attiecībā uz izdevumu atlīdzināšanu par pārrobežu veselības aprūpi, ir prioritārs jautājums ne tikai pacientiem, bet arī valstu veselības apdrošināšanas sistēmām, gan veselības aprūpes nodrošinātājiem; uzsver, ka nepieciešams precizēt kārtību un nosacījumus izdevumu atlīdzināšanai dažādos gadījumos;

| 5. | mudina Komisiju izstrādāt veselības aprūpei kopīgus principus un pamatnostādnes, lai garantētu pacientu drošību; uzskata, ka arī saskaņotu veselības rādītāju (piemēram, asins analīžu standartu) izstrāde Kopienas līmenī ir ļoti svarīga, lai uzlabotu paraugprakses apmaiņu, it īpaši starp veselības speciālistiem; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju izstrādāt veselības aprūpei kopīgus principus un pamatnostādnes, lai garantētu pacientu drošību; uzskata, ka arī saskaņotu veselības rādītāju (piemēram, asins analīžu standartu) izstrāde Kopienas līmenī ir ļoti svarīga, lai uzlabotu paraugprakses apmaiņu, it īpaši starp veselības speciālistiem;

| 6. | uzskata, ka ES lomai jābūt nozīmīgai, lai uzlabotu pacientiem paredzētās informācijas par pārrobežu mobilitāti pieejamību, koordinējot dalībvalstu sadarbību šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ES lomai jābūt nozīmīgai, lai uzlabotu pacientiem paredzētās informācijas par pārrobežu mobilitāti pieejamību, koordinējot dalībvalstu sadarbību šajā jomā;

| 7. | uzskata, ka pacientu mobilitātei vienmēr jābūt pacientu brīvas izvēles ziņā, un šo pacientu brīvo izvēli nekādā veidā nevajag ierobežot; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka pacientu mobilitātei vienmēr jābūt pacientu brīvas izvēles ziņā, un šo pacientu brīvo izvēli nekādā veidā nevajag ierobežot;

| 8. | uzsver, ka nepieciešams vienmēr nodrošināt pacientu drošību, neatkarīgi no tā, kur un kā veselības aprūpe tiek nodrošināta; aicina precīzi noteikt to iestāžu pienākumus, kas pārrauga veselības aprūpes nodrošināšanu un nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu starp valstu iestādēm par veselības aprūpes speciālistu reģistrāciju un disciplināro statusu; uzskata, ka nepieciešams izveidot neatbilstīgas prakses pārsūdzēšanas mehānismu pārrobežu veselības aprūpei; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka nepieciešams vienmēr nodrošināt pacientu drošību, neatkarīgi no tā, kur un kā veselības aprūpe tiek nodrošināta; aicina precīzi noteikt to iestāžu pienākumus, kas pārrauga veselības aprūpes nodrošināšanu un nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu starp valstu iestādēm par veselības aprūpes speciālistu reģistrāciju un disciplināro statusu; uzskata, ka nepieciešams izveidot neatbilstīgas prakses pārsūdzēšanas mehānismu pārrobežu veselības aprūpei;

| 9. | norāda uz to, ka gandrīz visos gadījumos, veselības aprūpe un ārstēšana jāturpina arī pēc konkrētā pakalpojuma saņemšanas un tas var būt ilgstošs process; atzīst to, ka nepieciešami skaidri noteikumi par uzdevumu un pienākumu sadali starp veselības aprūpes sniedzējiem dažādos ārstēšanas vai aprūpes posmos; |
| --- | --- |

9.

norāda uz to, ka gandrīz visos gadījumos, veselības aprūpe un ārstēšana jāturpina arī pēc konkrētā pakalpojuma saņemšanas un tas var būt ilgstošs process; atzīst to, ka nepieciešami skaidri noteikumi par uzdevumu un pienākumu sadali starp veselības aprūpes sniedzējiem dažādos ārstēšanas vai aprūpes posmos;

| 10. | uzskata, ka tiesiskā regulējuma izveide Kopienas līmenī ir labākais veids, kā nodrošināt juridisko noteiktību pacientiem, valstu veselības aizsardzības sistēmām un privātā sektora veselības aprūpes sniedzējiem; uzskata, ka tas ir arīdzan labākais veids, kā veicināt optimālu veselības aprūpes resursu izmantošanu un paātrināt iespēju saņemt ārstēšanu; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka tiesiskā regulējuma izveide Kopienas līmenī ir labākais veids, kā nodrošināt juridisko noteiktību pacientiem, valstu veselības aizsardzības sistēmām un privātā sektora veselības aprūpes sniedzējiem; uzskata, ka tas ir arīdzan labākais veids, kā veicināt optimālu veselības aprūpes resursu izmantošanu un paātrināt iespēju saņemt ārstēšanu;

| 11. | uzskata, ka topošajās Kopienas nostādnēs jāiekļauj kopēja pacientu tiesību harta, lai nodrošinātu, ka šīs tiesības tiek ievērotas praksē, gan ārvalstīs, gan mītnes zemē; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka topošajās Kopienas nostādnēs jāiekļauj kopēja pacientu tiesību harta, lai nodrošinātu, ka šīs tiesības tiek ievērotas praksē, gan ārvalstīs, gan mītnes zemē;

| 12. | uzskata, ka šajā tiesiskajā regulējumā nepieciešams iekļaut arī datu apkopošanas un informācijas apmaiņas mehānismu starp valstu iestādēm par veselības aprūpes sniedzējiem, to reģistrāciju un disciplināro statusu, un pieejamajiem ekspertiem; tāpat uzskata, ka Eiropas uzziņu centru tīkla izveide būtiski uzlabos slimību ārstēšanas iespējas; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka šajā tiesiskajā regulējumā nepieciešams iekļaut arī datu apkopošanas un informācijas apmaiņas mehānismu starp valstu iestādēm par veselības aprūpes sniedzējiem, to reģistrāciju un disciplināro statusu, un pieejamajiem ekspertiem; tāpat uzskata, ka Eiropas uzziņu centru tīkla izveide būtiski uzlabos slimību ārstēšanas iespējas;

| 13. | uzskata, ka pacientu drošībai ir nepieciešams iekļaut tiesiskajā regulējumā valsts iestāžu pienākumu apmainīties ar informāciju par pārrobežu veselības speciālistu reģistrāciju un disciplināru informāciju; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka pacientu drošībai ir nepieciešams iekļaut tiesiskajā regulējumā valsts iestāžu pienākumu apmainīties ar informāciju par pārrobežu veselības speciālistu reģistrāciju un disciplināru informāciju;

| 14. | aicina dalībvalstis ieviest vienas institūcijas apstiprinājuma kārtību, izskatot pacientu sūdzības; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis ieviest vienas institūcijas apstiprinājuma kārtību, izskatot pacientu sūdzības;

| 15. | aicina Komisiju īpašu uzmanību veltīt pacientu informēšanai par viņu tiesībām un pienākumiem, kā arī ieviest atbilstīgus noteikumus savā likumdošanas priekšlikumā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju īpašu uzmanību veltīt pacientu informēšanai par viņu tiesībām un pienākumiem, kā arī ieviest atbilstīgus noteikumus savā likumdošanas priekšlikumā;

| 16. | uzskata, ka topošais Kopienas regulējums var palīdzēt nostiprināt Eiropas pilsoņu kā pacientu tiesības, kā arī mudināt dalībvalstis attīstīt savas veselības aprūpes sistēmas; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka topošais Kopienas regulējums var palīdzēt nostiprināt Eiropas pilsoņu kā pacientu tiesības, kā arī mudināt dalībvalstis attīstīt savas veselības aprūpes sistēmas;

| 17. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 124 E, 25.5.2006., 543. lpp.

(2)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

P6_TA(2007)0074

Nelegālas putnu medības Maltā

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par migrējošo putnu pavasara medībām un ķeršanu ar lamatām Maltā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Petīciju Nr. 794/2004, Petīciju Nr. 334/2005 un Petīciju Nr. 886/2005, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Petīciju Nr. 794/2004, Petīciju Nr. 334/2005 un Petīciju Nr. 886/2005,

| — | ņemot vērā Petīciju komitejas ziņojumu par faktu atklāšanas misiju Maltā no 2006. gada 9. līdz 12. maijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Petīciju komitejas ziņojumu par faktu atklāšanas misiju Maltā no 2006. gada 9. līdz 12. maijam,

| — | ņemot vērā 1979. gada 2. aprīļa Padomes Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību (1) (“Putnu direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada 2. aprīļa Padomes Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību (1) (“Putnu direktīva”),

| — | ņemot vērā 1992. gada 21. maija Padomes Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (2) (“Dzīvotņu direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada 21. maija Padomes Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (2) (“Dzīvotņu direktīva”),

| — | ņemot vērā EK līguma 10., 226. un 242. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 10., 226. un 242. pantu,

| — | ņemot vērā mutisko jautājumu B6-0015/2007, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mutisko jautājumu B6-0015/2007,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Parlaments ir saņēmis vairākas petīcijas pret migrējošo putnu pavasara medībām un ķeršanu ar lamatām Maltā, tostarp petīciju no Beļģijas Karaliskās dzīvnieku aizsardzības biedrības, kuru ir parakstījuši 300 000 cilvēku Eiropā un no kuriem vairāk nekā 4000 ir no Maltas; tā kā 2007. gada februārī 115 000 cilvēki Eiropā, galvenokārt no AK, Maltas varas iestādēm iesniedza petīciju, protestējot pret pavasara medībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments ir saņēmis vairākas petīcijas pret migrējošo putnu pavasara medībām un ķeršanu ar lamatām Maltā, tostarp petīciju no Beļģijas Karaliskās dzīvnieku aizsardzības biedrības, kuru ir parakstījuši 300 000 cilvēku Eiropā un no kuriem vairāk nekā 4000 ir no Maltas; tā kā 2007. gada februārī 115 000 cilvēki Eiropā, galvenokārt no AK, Maltas varas iestādēm iesniedza petīciju, protestējot pret pavasara medībām;

| B. | tā kā Petīciju komiteja ir pārbaudījusi petīcijās izteiktās sūdzības un saskaņā ar Reglamenta 192. panta 3. punktu nosūtīja uz Maltu delegāciju faktu pārbaudei uz vietas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Petīciju komiteja ir pārbaudījusi petīcijās izteiktās sūdzības un saskaņā ar Reglamenta 192. panta 3. punktu nosūtīja uz Maltu delegāciju faktu pārbaudei uz vietas;

| C. | tā kā ziņojumā par misiju faktu atklāšanai Maltā ir secināts, ka, lai gan Maltas varas iestādes, kuras ir atbildīgas par valsts tiesību aktu piemērošanu atbilstoši Kopienas tiesību aktiem, ir veikušas noteiktus pasākumus, vairāku migrējošo putnu populāciju ilgtspējību un izdzīvošanu joprojām nopietni apdraud nelegālas un nekontrolētas putnu medības un ķeršana ar lamatām, kad pavasarī migrējošie putni lido pāri Maltai; |
| --- | --- |

C.

tā kā ziņojumā par misiju faktu atklāšanai Maltā ir secināts, ka, lai gan Maltas varas iestādes, kuras ir atbildīgas par valsts tiesību aktu piemērošanu atbilstoši Kopienas tiesību aktiem, ir veikušas noteiktus pasākumus, vairāku migrējošo putnu populāciju ilgtspējību un izdzīvošanu joprojām nopietni apdraud nelegālas un nekontrolētas putnu medības un ķeršana ar lamatām, kad pavasarī migrējošie putni lido pāri Maltai;

| D. | tā kā Petīciju komitejas ziņojumā par misiju faktu atklāšanai Maltā ir paustas bažas arī par to, vai Malta ievēro Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu un par aizsargāto sugu nelegālu medīšanu un nekontrolētu ķeršanu, jo īpaši attiecībā uz aizsargāto sugu putnu ķeršanu ar lamatām un nelegālu medīšanu, it īpaši plēsējputnu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Petīciju komitejas ziņojumā par misiju faktu atklāšanai Maltā ir paustas bažas arī par to, vai Malta ievēro Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu un par aizsargāto sugu nelegālu medīšanu un nekontrolētu ķeršanu, jo īpaši attiecībā uz aizsargāto sugu putnu ķeršanu ar lamatām un nelegālu medīšanu, it īpaši plēsējputnu;

| E. | tā kā mednieki Maltā aizstāv pavasara medības un ķeršanu ar lamatām kā kultūras tradīciju daļu; tā kā pilsētu attīstības dēļ pēdējos gados ir ievērojami samazinājušās migrējošo putnu atpūtas vietas un tā kā medības efektivitāti ir sekmējuši jauni medību paņēmieni un medību ieroči, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot migrējošo putnu populācijas un izraisot tikai šajā vietā sastopamu putnu, piemēram, medību piekūna un plīvurpūces, izskaušanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā mednieki Maltā aizstāv pavasara medības un ķeršanu ar lamatām kā kultūras tradīciju daļu; tā kā pilsētu attīstības dēļ pēdējos gados ir ievērojami samazinājušās migrējošo putnu atpūtas vietas un tā kā medības efektivitāti ir sekmējuši jauni medību paņēmieni un medību ieroči, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot migrējošo putnu populācijas un izraisot tikai šajā vietā sastopamu putnu, piemēram, medību piekūna un plīvurpūces, izskaušanu;

| F. | tā kā pēc aptaujas rezultātiem ir redzams, ka Maltas iedzīvotāju vairākums ir pret pašreizējo medību praksi; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēc aptaujas rezultātiem ir redzams, ka Maltas iedzīvotāju vairākums ir pret pašreizējo medību praksi;

| G. | tā kā Maltas varas iestādes ir izlēmušas no 2007. gada 10. aprīļa līdz 20. maijam atklāt izzūdošo sugu putnu — parasto ūbeļu un paipalu pavasara medību sezonu un no 2007. gada 26. marta līdz 20. maijam atklāt sezonu ķeršanai ar lamatām; |
| --- | --- |

G.

tā kā Maltas varas iestādes ir izlēmušas no 2007. gada 10. aprīļa līdz 20. maijam atklāt izzūdošo sugu putnu — parasto ūbeļu un paipalu pavasara medību sezonu un no 2007. gada 26. marta līdz 20. maijam atklāt sezonu ķeršanai ar lamatām;

| H. | tā kā Malta ir viena no galvenajām vietām, kuru pārlido putni, kas migrē starp Eiropu un Āfriku; tā kā nesenajā pētījumā ir fakti par daudziem reti sastopamiem vai apdraudētiem putniem, kurus medī 35 valstīs — galvenokārt Eiropas valstīs un 19 valstīs ķer ar lamatām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Malta ir viena no galvenajām vietām, kuru pārlido putni, kas migrē starp Eiropu un Āfriku; tā kā nesenajā pētījumā ir fakti par daudziem reti sastopamiem vai apdraudētiem putniem, kurus medī 35 valstīs — galvenokārt Eiropas valstīs un 19 valstīs ķer ar lamatām;

| I. | tā kā Komisija pārbauda, vai Malta ir transponējusi Putnu direktīvu saskaņā ar Direktīvas prasībām un vai šo tiesību aktu pareizi piemēro, un pret Maltu ir uzsākusi pārkāpuma procedūru par to, ka nav pilnībā ievērots Direktīvas 9. pants; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija pārbauda, vai Malta ir transponējusi Putnu direktīvu saskaņā ar Direktīvas prasībām un vai šo tiesību aktu pareizi piemēro, un pret Maltu ir uzsākusi pārkāpuma procedūru par to, ka nav pilnībā ievērots Direktīvas 9. pants;

| J. | tā kā Komisija ir ieteikusi Maltas varas iestādēm šogad neatļaut pavasara medības un ir paziņojusi, ja Malta atļaus pavasara medības 2007. gadā, Komisija pārbaudīs arī 2004., 2005. un 2006. gada pavasarī atļautās medības un Maltai nosūtīs argumentu atzinumu par šo lietu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija ir ieteikusi Maltas varas iestādēm šogad neatļaut pavasara medības un ir paziņojusi, ja Malta atļaus pavasara medības 2007. gadā, Komisija pārbaudīs arī 2004., 2005. un 2006. gada pavasarī atļautās medības un Maltai nosūtīs argumentu atzinumu par šo lietu;

| K. | tā kā dalībvalstīm ir saistības pilnībā sadarboties ar Komisiju, kad tā rīkojas saskaņā ar EK līguma 226. pantā noteiktajām pilnvarām, ievērojot EK līguma 10. pantā izklāstīto sadarbības labā ticībā principu, |
| --- | --- |

K.

tā kā dalībvalstīm ir saistības pilnībā sadarboties ar Komisiju, kad tā rīkojas saskaņā ar EK līguma 226. pantā noteiktajām pilnvarām, ievērojot EK līguma 10. pantā izklāstīto sadarbības labā ticībā principu,

| 1. | atzīmē ziņojumu par Petīciju komitejas misiju faktu atklāšanai, kuras laikā no 2006. gada 9. līdz 12. maijam notika faktu pārbaude uz vietas, un atbalsta ziņojumā paustos ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

atzīmē ziņojumu par Petīciju komitejas misiju faktu atklāšanai, kuras laikā no 2006. gada 9. līdz 12. maijam notika faktu pārbaude uz vietas, un atbalsta ziņojumā paustos ieteikumus;

| 2. | pievienojas bažām, kas paustas ziņojumā par misiju faktu atklāšanai, it īpaši, attiecībā uz migrējošo putnu, kuri atpūšas pēc lidojuma, pavasara medību atļaušanu, ķeršanu ar lamatām un aizsargāto sugu nelegālu medīšanu, tostarp teritorijās, kas aizsargātas ar Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

2.

pievienojas bažām, kas paustas ziņojumā par misiju faktu atklāšanai, it īpaši, attiecībā uz migrējošo putnu, kuri atpūšas pēc lidojuma, pavasara medību atļaušanu, ķeršanu ar lamatām un aizsargāto sugu nelegālu medīšanu, tostarp teritorijās, kas aizsargātas ar Kopienas tiesību aktiem;

| 3. | nosoda visu veidu nelegālas medības visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

3.

nosoda visu veidu nelegālas medības visās dalībvalstīs;

| 4. | aicina Maltas varas iestādes un Komisiju publicēt savas nostājas attiecībā uz šo jautājumu; |
| --- | --- |

4.

aicina Maltas varas iestādes un Komisiju publicēt savas nostājas attiecībā uz šo jautājumu;

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu pārbaudīt Maltas tiesību aktu atbilstību un to piemērošanu Putnu direktīvai un mudina Komisiju divkāršot centienus, lai pārliecinātu Maltas varas iestādes pilnībā ievērot Kopienas tiesību aktus; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu pārbaudīt Maltas tiesību aktu atbilstību un to piemērošanu Putnu direktīvai un mudina Komisiju divkāršot centienus, lai pārliecinātu Maltas varas iestādes pilnībā ievērot Kopienas tiesību aktus;

| 6. | aicina Maltas varas iestādes pilnībā ievērot ES direktīvu par savvaļas putniem, attiecīgos Kopienas tiesību aktus un Pievienošanās līguma noteikumus, kurus ir parakstījusi Maltas valdība; |
| --- | --- |

6.

aicina Maltas varas iestādes pilnībā ievērot ES direktīvu par savvaļas putniem, attiecīgos Kopienas tiesību aktus un Pievienošanās līguma noteikumus, kurus ir parakstījusi Maltas valdība;

| 7. | atzinīgi vērtē Maltas varas iestāžu lēmumu risināt pārkāpumu gadījumus, palielinot soda naudu līdz maksimālajai summai 14 000 euro un nosakot ieslodzījuma termiņu līdz pat diviem gadiem, kā arī medību licences anulēšanu atkārtota pārkāpuma gadījumā; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Maltas varas iestāžu lēmumu risināt pārkāpumu gadījumus, palielinot soda naudu līdz maksimālajai summai 14 000 euro un nosakot ieslodzījuma termiņu līdz pat diviem gadiem, kā arī medību licences anulēšanu atkārtota pārkāpuma gadījumā;

| 8. | atzinīgi vērtē Maltas varas iestāžu lēmumu aizliegt žubīšu ķeršanu ar lamatām un pavasara laikā putnu medības jūrā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Maltas varas iestāžu lēmumu aizliegt žubīšu ķeršanu ar lamatām un pavasara laikā putnu medības jūrā;

| 9. | atgādina par EK līguma 10. pantā minēto sadarbības labā ticībā principu, saskaņā ar kuru dalībvalstis ir vienojušās pilnībā sadarboties ar Kopienas iestādēm; |
| --- | --- |

9.

atgādina par EK līguma 10. pantā minēto sadarbības labā ticībā principu, saskaņā ar kuru dalībvalstis ir vienojušās pilnībā sadarboties ar Kopienas iestādēm;

| 10. | piezīmē, ka sadarbības labā ticībā princips ir jo īpaši svarīgs, kad Komisija rīkojas kā līgumu sargātāja iestāde un pārbauda kā dalībvalstis ievēro Kopienas tiesību aktus saskaņā ar EK līguma 226. pantu; |
| --- | --- |

10.

piezīmē, ka sadarbības labā ticībā princips ir jo īpaši svarīgs, kad Komisija rīkojas kā līgumu sargātāja iestāde un pārbauda kā dalībvalstis ievēro Kopienas tiesību aktus saskaņā ar EK līguma 226. pantu;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Maltas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Maltas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.

(2)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

P6_TA(2007)0075

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecības

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībām

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par gatavošanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferencei Tamperē (COM(2006)0620), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par gatavošanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferencei Tamperē (COM(2006)0620),

| — | ņemot vērā 2006. gada 27. un 28. novembrī Tamperē notikušās Astotās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferences secinājumus (Astotā Eiropas un Vidusjūras reģionu valstu konference), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 27. un 28. novembrī Tamperē notikušās Astotās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferences secinājumus (Astotā Eiropas un Vidusjūras reģionu valstu konference),

| — | ņemot vērā Komisijas Paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) nostiprināšanu (COM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) nostiprināšanu (COM(2006)0726),

| — | ņemot vērā 2005. gada 27. un 28. novembrī notikušās Eiropas un Vidusjūras reģionu valstu attiecību desmitajai gadadienai veltītās augstāko galotņu sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 27. un 28. novembrī notikušās Eiropas un Vidusjūras reģionu valstu attiecību desmitajai gadadienai veltītās augstāko galotņu sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā 2006. gada 24. martā Marakešā notikušās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konferences par tirdzniecības jautājumiem secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 24. martā Marakešā notikušās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konferences par tirdzniecības jautājumiem secinājumus,

| — | ņemot vērā 2006. gada 4.—7. novembrī Marakešā notikušā Pilsoņu foruma noslēguma deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 4.—7. novembrī Marakešā notikušā Pilsoņu foruma noslēguma deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas un Āfrikas valstu konferenci 2006. gada 10. un 11. jūlijā Rabātā un Tripoles konferenci 2006. gada 22. un 23. novembrī par imigrācijas un attīstības jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Āfrikas valstu konferenci 2006. gada 10. un 11. jūlijā Rabātā un Tripoles konferenci 2006. gada 22. un 23. novembrī par imigrācijas un attīstības jautājumiem,

| — | ņemot vērā Vācijas prezidentūras programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas prezidentūras programmu,

| — | ņemot vērā 2007. gada 8. un 9. marta Padomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 8. un 9. marta Padomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Vidusjūras reģions un Vidējie Austrumi Eiropas Savienībai ir stratēģiski nozīmīgi un tā kā ir nepieciešama solidāra Vidusjūras reģiona politika, lai risinātu daudzos kopējos uzdevumus, kā arī īstenotu mērķus saistībā ar kopīgas miera, stabilitātes un labklājības zonas izveidi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Vidusjūras reģions un Vidējie Austrumi Eiropas Savienībai ir stratēģiski nozīmīgi un tā kā ir nepieciešama solidāra Vidusjūras reģiona politika, lai risinātu daudzos kopējos uzdevumus, kā arī īstenotu mērķus saistībā ar kopīgas miera, stabilitātes un labklājības zonas izveidi;

| B. | tā ka valstu un valdību vadītāji 2005. gada 28. novembrī pieņēma piecgades darba programmu par Barselonas procesa atjauninašanu; |
| --- | --- |

B.

tā ka valstu un valdību vadītāji 2005. gada 28. novembrī pieņēma piecgades darba programmu par Barselonas procesa atjauninašanu;

| C. | tā kā ilgtspējīga attīstība nav iespējama bez miera, stabilitātes, solidaritātes un pareizas pārvaldības īstenošanas un tā kā ilgtspējīgai attīstībai jābūt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības pamatam; |
| --- | --- |

C.

tā kā ilgtspējīga attīstība nav iespējama bez miera, stabilitātes, solidaritātes un pareizas pārvaldības īstenošanas un tā kā ilgtspējīgai attīstībai jābūt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības pamatam;

| D. | tā kā pēdējos gados ir saasinājies Izraēlas un Palestīnas konflikts, kā rezultātā ievērojami pasliktinājās humanitārā situācija Gazas sektorā un Jordānas Rietumkrastā un kas ļoti negatīvi ietekmēja drošību visā reģionā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēdējos gados ir saasinājies Izraēlas un Palestīnas konflikts, kā rezultātā ievērojami pasliktinājās humanitārā situācija Gazas sektorā un Jordānas Rietumkrastā un kas ļoti negatīvi ietekmēja drošību visā reģionā;

| E. | tā kā Astotajā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē nolēma 2007. gadā organizēt konferenci par cilvēktiesību ievērošanu saistībā ar cīņu pret terorismu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām kā pasākumu 2005. gada novembra Barselonas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtā Euromed rīcības kodeksa piemērošanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā Astotajā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē nolēma 2007. gadā organizēt konferenci par cilvēktiesību ievērošanu saistībā ar cīņu pret terorismu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām kā pasākumu 2005. gada novembra Barselonas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtā Euromed rīcības kodeksa piemērošanai;

| F. | tā kā ES joprojām nav kopējas imigrācijas politikas un katra dalībvalsts attiecīgajā jomā piemēro atšķirīgus noteikumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES joprojām nav kopējas imigrācijas politikas un katra dalībvalsts attiecīgajā jomā piemēro atšķirīgus noteikumus;

| G. | tā kā nelegālā imigrācija var izraisīt cilvēku ekspluatāciju, piespiedu nodarbināšanu un cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

G.

tā kā nelegālā imigrācija var izraisīt cilvēku ekspluatāciju, piespiedu nodarbināšanu un cilvēku tirdzniecību;

| H. | tā kā sieviešu iesaistīšana ekonomikas un sociālajā dzīvē ir būtisks faktors jebkuras sabiedrības attīstībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā sieviešu iesaistīšana ekonomikas un sociālajā dzīvē ir būtisks faktors jebkuras sabiedrības attīstībai;

| I. | tā kā negatīvo ietekmi uz vairākuma Vidusjūras reģiona dienvidu valstu attīstību, kāda ir parādam un tirdzniecības deficītam attiecībās ar ES; |
| --- | --- |

I.

tā kā negatīvo ietekmi uz vairākuma Vidusjūras reģiona dienvidu valstu attīstību, kāda ir parādam un tirdzniecības deficītam attiecībās ar ES;

| J. | ņemot vērā iepriekš minēto Komisijas paziņojumu par EKP nostiprināšanu, kurš ietver virkni priekšlikumu ar mērķi būtiski uzlabot partnerības politikas ietekmi, rast jaunas attiecību padziļināšanas iespējas, pastiprināt politisko dialogu un aizvien vairāk integrēt partnervalstis ES politikas jomās; |
| --- | --- |

J.

ņemot vērā iepriekš minēto Komisijas paziņojumu par EKP nostiprināšanu, kurš ietver virkni priekšlikumu ar mērķi būtiski uzlabot partnerības politikas ietekmi, rast jaunas attiecību padziļināšanas iespējas, pastiprināt politisko dialogu un aizvien vairāk integrēt partnervalstis ES politikas jomās;

| K. | tā kā finanšu līdzekļi, ko ES piešķīrusi Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, ir jāsaglabā atbilstīgi šī reģiona tirdzniecības, ekonomikas un stratēģiskajai nozīmei tā attiecībās ar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

K.

tā kā finanšu līdzekļi, ko ES piešķīrusi Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, ir jāsaglabā atbilstīgi šī reģiona tirdzniecības, ekonomikas un stratēģiskajai nozīmei tā attiecībās ar Eiropas Savienību;

| L. | uzsverot būtiskās priekšrocības, ko visiem iesaistītajiem partneriem sniegs pilnībā savstarpēji savienota un integrēta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu enerģijas tirgus izveide, paplašinot un integrējot enerģijas tirgus Eiropas un Vidusjūras reģionā un valstīs, kuras atrodas uz dienvidiem no Sahāras, kā arī nepieciešamās enerģijas infrastruktūras projektu īstenošana; |
| --- | --- |

L.

uzsverot būtiskās priekšrocības, ko visiem iesaistītajiem partneriem sniegs pilnībā savstarpēji savienota un integrēta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu enerģijas tirgus izveide, paplašinot un integrējot enerģijas tirgus Eiropas un Vidusjūras reģionā un valstīs, kuras atrodas uz dienvidiem no Sahāras, kā arī nepieciešamās enerģijas infrastruktūras projektu īstenošana;

| M. | tā kā varētu izrādīties lietderīgi izveidot saikni starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu politikas mērķiem, it īpaši finanšu un ekonomikas jomā, un mērķiem, kas saistīti ar ES attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomes dalībvalstīm; |
| --- | --- |

M.

tā kā varētu izrādīties lietderīgi izveidot saikni starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu politikas mērķiem, it īpaši finanšu un ekonomikas jomā, un mērķiem, kas saistīti ar ES attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomes dalībvalstīm;

| N. | tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārā foruma pārveidošana par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentāro asambleju (EMPA) ar trīs komitejām stiprina tās lomu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu procesos, sniedz ieguldījumu atbildīgas demokrātijas veicināšanā; tā kā šī jaunā institūcija ļaus pastiprināt vispārējo dialogu starp šiem diviem reģioniem, |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārā foruma pārveidošana par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentāro asambleju (EMPA) ar trīs komitejām stiprina tās lomu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu procesos, sniedz ieguldījumu atbildīgas demokrātijas veicināšanā; tā kā šī jaunā institūcija ļaus pastiprināt vispārējo dialogu starp šiem diviem reģioniem,

| 1. | uzskata, ka ir jāpastiprina kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensija, ņemot vērā pieaugošo sarežģītību, kas raksturīga attiecībām ar Vidusjūras reģionu, kurās Barselonas procesam bija būtiska nozīme; atzīmē, ka vēl ir daudz darāmā, lai sasniegtu “Draugu loka” izveides mērķi, ar ko tika sākta šīs politikas īstenošana nolūkā izveidot stabilas, uz kopējām vērtībām balstītas attiecības, kurās tiktu iesaistītas paplašinātās Eiropas jaunās kaimiņvalstis; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ir jāpastiprina kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensija, ņemot vērā pieaugošo sarežģītību, kas raksturīga attiecībām ar Vidusjūras reģionu, kurās Barselonas procesam bija būtiska nozīme; atzīmē, ka vēl ir daudz darāmā, lai sasniegtu “Draugu loka” izveides mērķi, ar ko tika sākta šīs politikas īstenošana nolūkā izveidot stabilas, uz kopējām vērtībām balstītas attiecības, kurās tiktu iesaistītas paplašinātās Eiropas jaunās kaimiņvalstis;

| 2. | uzskata, ka šīs politikas attīstība nedrīkst aprobežoties ar asociācijas un sadarbības nolīgumu, kas noslēgti ar katru attiecīgo valsti, īstenošanu, uzsverot tikai divpusējo dimensiju, un aicina visus iesaistītos partnerus aktualizēt Barselonas procesa stratēģiskos un politiskos mērķus, tai skaitā sadarbības tīklu izveidi un reģionālās integrācijas veicināšanu, un atsākt to īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka šīs politikas attīstība nedrīkst aprobežoties ar asociācijas un sadarbības nolīgumu, kas noslēgti ar katru attiecīgo valsti, īstenošanu, uzsverot tikai divpusējo dimensiju, un aicina visus iesaistītos partnerus aktualizēt Barselonas procesa stratēģiskos un politiskos mērķus, tai skaitā sadarbības tīklu izveidi un reģionālās integrācijas veicināšanu, un atsākt to īstenošanu;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu piešķirt EKP tematisku dimensiju, turpināt brīvas tirdzniecības nolīgumu padziļināšanu un pastiprināt atbalstu reformām, kas uzlabo regulatīvo vidi un ieguldījumu apstākļus; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu piešķirt EKP tematisku dimensiju, turpināt brīvas tirdzniecības nolīgumu padziļināšanu un pastiprināt atbalstu reformām, kas uzlabo regulatīvo vidi un ieguldījumu apstākļus;

| 4. | prasa Komisijai konkretizēt saikni starp EKP un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību, pievienojot jaunus daudzpusējus nolīgumus un programmas enerģijas un transporta jomā un pastiprinot jau esošos; jo īpaši uzsver Eiropas un Vidusjūras reģiona vides ievainojamību, konkrēti par klimata izmaiņām, un, pamatojoties uz šo, pieprasa Komisijai iesniegt darbības plānu par atjaunīgo enerģiju visam šim reģionam; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai konkretizēt saikni starp EKP un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību, pievienojot jaunus daudzpusējus nolīgumus un programmas enerģijas un transporta jomā un pastiprinot jau esošos; jo īpaši uzsver Eiropas un Vidusjūras reģiona vides ievainojamību, konkrēti par klimata izmaiņām, un, pamatojoties uz šo, pieprasa Komisijai iesniegt darbības plānu par atjaunīgo enerģiju visam šim reģionam;

| 5. | vēlreiz apliecina nepieciešamību uzsākt miera procesu Tuvajos Austrumos, ņemot vērā situācijas nopietnību politiskajā un humanitārajā jomā, un pievērš uzmanību starptautiskā pagaidu mehānisma (TIM) ierobežojumiem; uzskata, ka uz ceļakarti balstīto sarunu atsākšana nebūs pietiekama, ja netiks ņemti vērā citi ierosinājumi, piemēram, 2002. gada Arābu iniciatīva mieram, un ja sarunās nepiedalīsies visi attiecīgie reģiona dalībnieki; atbalsta iespēju organizēt starptautisku konferenci, kas ļautu pilnībā atrisināt konfliktu; |
| --- | --- |

5.

vēlreiz apliecina nepieciešamību uzsākt miera procesu Tuvajos Austrumos, ņemot vērā situācijas nopietnību politiskajā un humanitārajā jomā, un pievērš uzmanību starptautiskā pagaidu mehānisma (TIM) ierobežojumiem; uzskata, ka uz ceļakarti balstīto sarunu atsākšana nebūs pietiekama, ja netiks ņemti vērā citi ierosinājumi, piemēram, 2002. gada Arābu iniciatīva mieram, un ja sarunās nepiedalīsies visi attiecīgie reģiona dalībnieki; atbalsta iespēju organizēt starptautisku konferenci, kas ļautu pilnībā atrisināt konfliktu;

| 6. | ar interesi sekoja paziņojumam, kam vajadzētu novest pie jaunas palestīniešu koalīcijas valdības izveidi un atzinīgi vērtē Saūda Arābijas iniciatīvu ar Mekā 2007. gada 8. februārī parakstīto nolīgumu; |
| --- | --- |

6.

ar interesi sekoja paziņojumam, kam vajadzētu novest pie jaunas palestīniešu koalīcijas valdības izveidi un atzinīgi vērtē Saūda Arābijas iniciatīvu ar Mekā 2007. gada 8. februārī parakstīto nolīgumu;

| 7. | atkārtoti apstiprina, ka Tuvo Austrumu konfliktu var atrisināt tikai sarunās par stabilu un galīgu miera līgumu, ko paredz ceļakarte, proti, bez iepriekšējiem nosacījumiem, balstītu uz divu demokrātisku, suverēnu un dzīvotspējīgu valstu pastāvēšanu mierīgu kaimiņattiecību apstākļos un ar drošām un starptautiski atzītām robežām; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti apstiprina, ka Tuvo Austrumu konfliktu var atrisināt tikai sarunās par stabilu un galīgu miera līgumu, ko paredz ceļakarte, proti, bez iepriekšējiem nosacījumiem, balstītu uz divu demokrātisku, suverēnu un dzīvotspējīgu valstu pastāvēšanu mierīgu kaimiņattiecību apstākļos un ar drošām un starptautiski atzītām robežām;

| 8. | no jauna pauž bažas par dabas resursu un cilvēku potenciāla sistemātiskas iznīcināšanas smagajām sekām, ko izraisa pašreizējie konflikti; prasa pastiprināti mobilizēt politiskos un ekonomikas pasākumus šo konfliktu risināšanai Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības un piecgadu rīcības programmas ietvaros; |
| --- | --- |

8.

no jauna pauž bažas par dabas resursu un cilvēku potenciāla sistemātiskas iznīcināšanas smagajām sekām, ko izraisa pašreizējie konflikti; prasa pastiprināti mobilizēt politiskos un ekonomikas pasākumus šo konfliktu risināšanai Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības un piecgadu rīcības programmas ietvaros;

| 9. | uzsver, cik svarīgs ir kultūru un reliģiju dialogs, no jauna apstiprinot nepieciešamību ievērot kopējās vērtības un vajadzību veidot tiesisku valsti un demokrātiju, kā arī ievērot cilvēktiesības; atgādina visām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu valdībām saistības, kas tām noteiktas 1995. gada Barselonas Deklarācijā attiecībā uz daudzveidības, citu uzskatu un kultūru ievērošanas un tolerances veicināšanas principu, kā arī pamatbrīvību, tostarp vārda brīvības, principa ievērošanu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, cik svarīgs ir kultūru un reliģiju dialogs, no jauna apstiprinot nepieciešamību ievērot kopējās vērtības un vajadzību veidot tiesisku valsti un demokrātiju, kā arī ievērot cilvēktiesības; atgādina visām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu valdībām saistības, kas tām noteiktas 1995. gada Barselonas Deklarācijā attiecībā uz daudzveidības, citu uzskatu un kultūru ievērošanas un tolerances veicināšanas principu, kā arī pamatbrīvību, tostarp vārda brīvības, principa ievērošanu;

| 10. | uzskata, ka nekādos apstākļos nav attaisnojams neviens terora akts, tos nevar attaisnot politisku vai reliģisku mērķu vārdā un it īpaši uzskata, ka ar cīņu pret terorismu nevar attaisnot nevienas kultūras, civilizācijas vai reliģijas pazemošanu; aicina visas valstis atbilstīgi pildīt savus tiesiskos pienākumus attiecībā uz starptautisko tiesību ievērošanu, it īpaši cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka nekādos apstākļos nav attaisnojams neviens terora akts, tos nevar attaisnot politisku vai reliģisku mērķu vārdā un it īpaši uzskata, ka ar cīņu pret terorismu nevar attaisnot nevienas kultūras, civilizācijas vai reliģijas pazemošanu; aicina visas valstis atbilstīgi pildīt savus tiesiskos pienākumus attiecībā uz starptautisko tiesību ievērošanu, it īpaši cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu cīņā pret terorismu;

| 11. | prasa Komisijai darīt visu iespējamo, lai kopīgi ar visām Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna parakstītājvalstīm izveidotu demokrātijas un cilvēktiesību komitejas, un prasa attiecīgajām partnervalstīm ievērot savas saistības šajā jomā, it īpaši attiecībā uz individuāliem gadījumiem; atkārtoti aicina visas Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumos iesaistītās līgumslēdzējas puses noteikumus cilvēktiesību jomā iekļaut rīcības programmā, kuras mērķis ir pastiprināt un veicināt cilvēktiesību ievērošanu un ieviest mehānismu, ar ko regulāri pārbauda asociācijas nolīguma 2. panta ievērošanu, lai to padarītu efektīvāku un juridiski saistošāku; |
| --- | --- |

11.

prasa Komisijai darīt visu iespējamo, lai kopīgi ar visām Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna parakstītājvalstīm izveidotu demokrātijas un cilvēktiesību komitejas, un prasa attiecīgajām partnervalstīm ievērot savas saistības šajā jomā, it īpaši attiecībā uz individuāliem gadījumiem; atkārtoti aicina visas Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumos iesaistītās līgumslēdzējas puses noteikumus cilvēktiesību jomā iekļaut rīcības programmā, kuras mērķis ir pastiprināt un veicināt cilvēktiesību ievērošanu un ieviest mehānismu, ar ko regulāri pārbauda asociācijas nolīguma 2. panta ievērošanu, lai to padarītu efektīvāku un juridiski saistošāku;

| 12. | uzsver vajadzību saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu dialogu apspriest sieviešu tiesību jautājumu un uzsver likumdošanas reformu lomu, lai veicinātu vīriešu un sieviešu vienlīdzību; uzsver, ka ir ļoti svarīgi, ka sievietes piedalās politiskajā, ekonomiskajā un sociālajā dzīvē, kā arī tiek atspoguļotas plašsaziņas līdzekļos; aicina uzlabot izglītības un veselības aprūpes pieejamību sievietēm, it īpaši dienvidu partnervalstīs; uzsver nepieciešamību atbalstīt gan valsts, gan nevalstiskās organizācijas sieviešu tiesību veicināšanā, kā arī astotajā Euromed konferencē pieņemtās rīcības programmas īstenošanā; |
| --- | --- |

12.

uzsver vajadzību saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu dialogu apspriest sieviešu tiesību jautājumu un uzsver likumdošanas reformu lomu, lai veicinātu vīriešu un sieviešu vienlīdzību; uzsver, ka ir ļoti svarīgi, ka sievietes piedalās politiskajā, ekonomiskajā un sociālajā dzīvē, kā arī tiek atspoguļotas plašsaziņas līdzekļos; aicina uzlabot izglītības un veselības aprūpes pieejamību sievietēm, it īpaši dienvidu partnervalstīs; uzsver nepieciešamību atbalstīt gan valsts, gan nevalstiskās organizācijas sieviešu tiesību veicināšanā, kā arī astotajā Euromed konferencē pieņemtās rīcības programmas īstenošanā;

| 13. | no jauna apliecina sociālās politikas — darbavietu radītājas — nozīmi, īpaši attiecībā uz jauniem cilvēkiem, radot jo īpaši labvēlīgu klimatu tiešo ārzemju investīciju pieaugumam un jaunu cilvēku mudināšanai veidot uzņēmumus vietējā līmenī, nododot viņu rīcībā jaunus piemērotus instrumentus, piemēram, mikrokredītus; |
| --- | --- |

13.

no jauna apliecina sociālās politikas — darbavietu radītājas — nozīmi, īpaši attiecībā uz jauniem cilvēkiem, radot jo īpaši labvēlīgu klimatu tiešo ārzemju investīciju pieaugumam un jaunu cilvēku mudināšanai veidot uzņēmumus vietējā līmenī, nododot viņu rīcībā jaunus piemērotus instrumentus, piemēram, mikrokredītus;

| 14. | uzskata, ka apmācības un izglītības politika joprojām ir ļoti svarīga Vidusjūras dienvidu krasta valstu attīstībai, nabadzības izskaušanai un jaunu cilvēku pilnīgai integrācijai; aicina paplašināt kultūras, universitāšu mācībspēku un zinātnieku apmaiņu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu teritorijā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka apmācības un izglītības politika joprojām ir ļoti svarīga Vidusjūras dienvidu krasta valstu attīstībai, nabadzības izskaušanai un jaunu cilvēku pilnīgai integrācijai; aicina paplašināt kultūras, universitāšu mācībspēku un zinātnieku apmaiņu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu teritorijā;

| 15. | prasa ES un Vidusjūras reģiona partnervalstu iestādēm nodrošināt, ka to stratēģisko, politisko un ekonomikas principu noteikšanā tiek ņemti vērā Lisabonas, Gēteborgas stratēģiju mērķi attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un Vidusjūras reģiona ilgtspējīgas attīstības stratēģijas mērķi, kā arī vienlaicīgi tiek ņemta vērā nepieciešamība samazināt nevienlīdzību un atšķirības starp abiem Vidusjūras krastiem; |
| --- | --- |

15.

prasa ES un Vidusjūras reģiona partnervalstu iestādēm nodrošināt, ka to stratēģisko, politisko un ekonomikas principu noteikšanā tiek ņemti vērā Lisabonas, Gēteborgas stratēģiju mērķi attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un Vidusjūras reģiona ilgtspējīgas attīstības stratēģijas mērķi, kā arī vienlaicīgi tiek ņemta vērā nepieciešamība samazināt nevienlīdzību un atšķirības starp abiem Vidusjūras krastiem;

| 16. | prasa Padomei un Komisijai, kā arī attiecīgo partnervalstu valdībām piešķirt būtisku nozīmi vides problēmām un it īpaši cīnīties pret pilsētbūves koncentrācijas un rūpnieciskās, kā arī komercdarbības sekām abos Vidusjūras krastos; |
| --- | --- |

16.

prasa Padomei un Komisijai, kā arī attiecīgo partnervalstu valdībām piešķirt būtisku nozīmi vides problēmām un it īpaši cīnīties pret pilsētbūves koncentrācijas un rūpnieciskās, kā arī komercdarbības sekām abos Vidusjūras krastos;

| 17. | prasa Komisijai un dalībvalstīm, sniedzot atbalstu partnervalstīm, sekmēt sociālo un profesionālo apvienību tiesību ievērošanu; prasa Komisijai īstenot reģionālu programmu tādas sociālās un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu telpas izveidē, kas balstīta uz visu to partneru sociālo dialogu, kuru galvenais mērķis ir nodarbinātība; atbalsta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu uzņēmumu rīcības kodeksa izveidi attiecībā uz pienācīgu darbu un uzņēmumu sociālo atbildību; |
| --- | --- |

17.

prasa Komisijai un dalībvalstīm, sniedzot atbalstu partnervalstīm, sekmēt sociālo un profesionālo apvienību tiesību ievērošanu; prasa Komisijai īstenot reģionālu programmu tādas sociālās un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu telpas izveidē, kas balstīta uz visu to partneru sociālo dialogu, kuru galvenais mērķis ir nodarbinātība; atbalsta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu uzņēmumu rīcības kodeksa izveidi attiecībā uz pienācīgu darbu un uzņēmumu sociālo atbildību;

| 18. | prasa, lai Eiropas stratēģija šajā reģionā veicinātu ievērojamu politisko un finanšu resursu ieguldījumu partnerattiecību reģionu un viena reģiona dimensijā, kas ir šīs stratēģijas pievienotā vērtība; aicina Komisiju saskaņā ar 2007. gadam pieņemto ES budžetu raudzīties, lai attiecīgās jomas stratēģijas dokumentu un ar tiem saistīto programmu izstrādē reģionālajiem un daudzpusējiem pasākumiem paredzēto līdzekļu kopapjoms tiktu saglabāts 2000.—2006. gada līmenī, ņemot vērā to, ka atbilstīgi Komisijas sniegtajai informācijai, šis līmenis sasniedza 20 % no kopējās summas; |
| --- | --- |

18.

prasa, lai Eiropas stratēģija šajā reģionā veicinātu ievērojamu politisko un finanšu resursu ieguldījumu partnerattiecību reģionu un viena reģiona dimensijā, kas ir šīs stratēģijas pievienotā vērtība; aicina Komisiju saskaņā ar 2007. gadam pieņemto ES budžetu raudzīties, lai attiecīgās jomas stratēģijas dokumentu un ar tiem saistīto programmu izstrādē reģionālajiem un daudzpusējiem pasākumiem paredzēto līdzekļu kopapjoms tiktu saglabāts 2000.—2006. gada līmenī, ņemot vērā to, ka atbilstīgi Komisijas sniegtajai informācijai, šis līmenis sasniedza 20 % no kopējās summas;

| 19. | uzstāj, ka ir nepieciešama kopēja Eiropas imigrācijas un patvēruma politika un ka visaptverošā un līdzsvarotā veidā jāpastiprina migrācijas plūsmu pārvaldība, lai tā būtu labvēlīga Vidusjūras reģiona iedzīvotājiem; uzstāj, ka ir svarīgi partnerības gaisotnē un pamatojoties uz Barselonas piecu gadu darba programmu, efektīvi atvērt legālas imigrācijas ceļus, vienlaicīgi cīnoties pret nelegālo imigrāciju, un aizsargāt imigrantu un patvēruma meklētāju pamattiesības; aicina cīnīties pret cilvēku ekspluatāciju un tirdzniecību; aicina Barselonas procesa dalībvalstis un it īpaši ES dalībvalstis pēc iespējas drīzāk ratificēt ANO Konvenciju par nodarbināto migrantu tiesībām; |
| --- | --- |

19.

uzstāj, ka ir nepieciešama kopēja Eiropas imigrācijas un patvēruma politika un ka visaptverošā un līdzsvarotā veidā jāpastiprina migrācijas plūsmu pārvaldība, lai tā būtu labvēlīga Vidusjūras reģiona iedzīvotājiem; uzstāj, ka ir svarīgi partnerības gaisotnē un pamatojoties uz Barselonas piecu gadu darba programmu, efektīvi atvērt legālas imigrācijas ceļus, vienlaicīgi cīnoties pret nelegālo imigrāciju, un aizsargāt imigrantu un patvēruma meklētāju pamattiesības; aicina cīnīties pret cilvēku ekspluatāciju un tirdzniecību; aicina Barselonas procesa dalībvalstis un it īpaši ES dalībvalstis pēc iespējas drīzāk ratificēt ANO Konvenciju par nodarbināto migrantu tiesībām;

| 20. | pieprasa palielināt FRONTEX, kā arī ar imigrācijas politiku saistītu projektu finansējumu Vidusjūras reģiona valstīs un pieprasa stiprināt tā spēju nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

20.

pieprasa palielināt FRONTEX, kā arī ar imigrācijas politiku saistītu projektu finansējumu Vidusjūras reģiona valstīs un pieprasa stiprināt tā spēju nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu;

| 21. | atzīmē, ka, saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi, dalībvalstis nekādā gadījumā bez izcelsmes valstu diplomātiskām garantijām nedrīkst personu, kura ir lūgusi patvērumu, nosūtīt atpakaļ uz valsti, kur viņai draud spīdzināšana vai nežēlīga, cieņu pazemojoša vai necilvēcīga apiešanās, tostarp nāvessods; |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka, saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi, dalībvalstis nekādā gadījumā bez izcelsmes valstu diplomātiskām garantijām nedrīkst personu, kura ir lūgusi patvērumu, nosūtīt atpakaļ uz valsti, kur viņai draud spīdzināšana vai nežēlīga, cieņu pazemojoša vai necilvēcīga apiešanās, tostarp nāvessods;

| 22. | aicina ES dalībvalstis un to Vidusjūras reģiona partnervalstis veikt nepieciešamos pētījumus par Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instrumenta (FEMIP) pārveidi par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attīstības banku, ņemot vērā šīs bankas nozīmi privātā sektora virzīšanā un pieaugošā ieguldījumu attīstībā šajā reģionā; |
| --- | --- |

22.

aicina ES dalībvalstis un to Vidusjūras reģiona partnervalstis veikt nepieciešamos pētījumus par Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instrumenta (FEMIP) pārveidi par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attīstības banku, ņemot vērā šīs bankas nozīmi privātā sektora virzīšanā un pieaugošā ieguldījumu attīstībā šajā reģionā;

| 23. | aicina Komisiju un Padomi nākt klajā ar priekšlikumu, lai pārbaudītu sadarbības iespēju, it īpaši finanšu un tautsaimniecības jomā, starp visām partnervalstīm un Persijas līča sadarbības padomes dalībvalstīm; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un Padomi nākt klajā ar priekšlikumu, lai pārbaudītu sadarbības iespēju, it īpaši finanšu un tautsaimniecības jomā, starp visām partnervalstīm un Persijas līča sadarbības padomes dalībvalstīm;

| 24. | aicina Padomi un Komisiju, kā arī partnervalstis turpināt darbu, lai pakāpeniski integrētu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu enerģijas tirgus, lai īstenotu vispārējas nozīmes enerģētikas programmas, lai attīstītu atjaunīgās enerģijas avotus, saskaņā ar valstu un vietējo pašvaldību plāniem un programmām; |
| --- | --- |

24.

aicina Padomi un Komisiju, kā arī partnervalstis turpināt darbu, lai pakāpeniski integrētu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu enerģijas tirgus, lai īstenotu vispārējas nozīmes enerģētikas programmas, lai attīstītu atjaunīgās enerģijas avotus, saskaņā ar valstu un vietējo pašvaldību plāniem un programmām;

| 25. | uzsver nepieciešamību stiprināt sadarbību enerģijas piegādes drošības jomā Vidusjūras reģionā, izmantojot pasākumus, kas attiecas uz vietējo enerģijas resursu dažādošanu, it īpaši vietējā un reģionu līmenī, enerģijas efektivitātes veicināšanu, uzglabāšanas metožu un jaunu tehnoloģiju attīstību, neapdraudot iedzīvotājus un vidi, pētījumiem un attīstību, kā arī finansiālo iespēju veicināšanu ilgtspējīgiem enerģētikas projektiem; |
| --- | --- |

25.

uzsver nepieciešamību stiprināt sadarbību enerģijas piegādes drošības jomā Vidusjūras reģionā, izmantojot pasākumus, kas attiecas uz vietējo enerģijas resursu dažādošanu, it īpaši vietējā un reģionu līmenī, enerģijas efektivitātes veicināšanu, uzglabāšanas metožu un jaunu tehnoloģiju attīstību, neapdraudot iedzīvotājus un vidi, pētījumiem un attīstību, kā arī finansiālo iespēju veicināšanu ilgtspējīgiem enerģētikas projektiem;

| 26. | atkārtoti apstiprina nepieciešamību piešķirt jaunu impulsu partnerattiecību procesam, it īpaši atsākot Eiropas un Vidusjūras valstu parlamentārās asamblejas darbu, kas ir parlamentāras darbības demokrātisks pamats; uzsver, ka asamblejas rīcībā ir janodod tai nepieciešamajie līdzekļi un administratīvās struktūras, lai nodrošinātu tās pārskatāmību un veiksmīgu darbību; apsveic pirmās Vidusjūras reģiona valstu jauniešu asamblejas sanāksmi; |
| --- | --- |

26.

atkārtoti apstiprina nepieciešamību piešķirt jaunu impulsu partnerattiecību procesam, it īpaši atsākot Eiropas un Vidusjūras valstu parlamentārās asamblejas darbu, kas ir parlamentāras darbības demokrātisks pamats; uzsver, ka asamblejas rīcībā ir janodod tai nepieciešamajie līdzekļi un administratīvās struktūras, lai nodrošinātu tās pārskatāmību un veiksmīgu darbību; apsveic pirmās Vidusjūras reģiona valstu jauniešu asamblejas sanāksmi;

| 27. | prasa Padomei Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejai paredzēt aktīvu dalību starp tiem, kas uzaicināti uz Euromed sanāksmēm un ministru konferencēm; |
| --- | --- |

27.

prasa Padomei Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejai paredzēt aktīvu dalību starp tiem, kas uzaicināti uz Euromed sanāksmēm un ministru konferencēm;

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas birojam, visu dalībvalstu parlamentiem un valdībām, kā arī Euromed partnervalstīm. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas birojam, visu dalībvalstu parlamentiem un valdībām, kā arī Euromed partnervalstīm.

P6_TA(2007)0076

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi (2006/2173(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1995. gada 28. novembra Barselonas deklarāciju, ar kuru izveido partnerattiecības starp Eiropas Savienību un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm, kā arī šīs konferences laikā pieņemto darba programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 28. novembra Barselonas deklarāciju, ar kuru izveido partnerattiecības starp Eiropas Savienību un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm, kā arī šīs konferences laikā pieņemto darba programmu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 27. oktobra rezolūciju par atskatu uz Barselonas procesu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 27. oktobra rezolūciju par atskatu uz Barselonas procesu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības desmitā gadadiena. Darba programma nākamo piecu gadu uzdevumu izpildei” (COM(2005)0139) un šā paziņojuma 2005. gada 12. aprīļa pielikumus (SEC(2005)0482 un SEC(2005)0483), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības desmitā gadadiena. Darba programma nākamo piecu gadu uzdevumu izpildei” (COM(2005)0139) un šā paziņojuma 2005. gada 12. aprīļa pielikumus (SEC(2005)0482 un SEC(2005)0483),

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Plašākas Eiropas kaimiņattiecības: jauns pamats attiecībām ar austrumu un dienvidu kaimiņiem” (COM(2003)0104), 2004. gada 12. maija Komisijas paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politiku (COM(2004)0373), Komisijas 2004. gada 9. decembra paziņojumu Padomei par priekšlikumiem rīcības plāniem saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku (COM(2004)0795), kā arī rīcības plānus attiecībā uz Izraēlu, Jordāniju, Maroku, Palestīnas pašpārvaldi, Tunisiju un Libānu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Plašākas Eiropas kaimiņattiecības: jauns pamats attiecībām ar austrumu un dienvidu kaimiņiem” (COM(2003)0104), 2004. gada 12. maija Komisijas paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politiku (COM(2004)0373), Komisijas 2004. gada 9. decembra paziņojumu Padomei par priekšlikumiem rīcības plāniem saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku (COM(2004)0795), kā arī rīcības plānus attiecībā uz Izraēlu, Jordāniju, Maroku, Palestīnas pašpārvaldi, Tunisiju un Libānu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (2),

| — | ņemot vērā secinājumus, kas ir izdarīti Eiropas un Vidusjūras ministriju konferencēs un ministriju sektorālajās konferencēs, kuras ir notikušas kopš Barselonas procesa sākuma, un it īpaši secinājumus, kas ir izdarīti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ārlietu ministru VII konferencē, kura notika 2005. gada 30. un 31. maijā Luksemburgā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, kas ir izdarīti Eiropas un Vidusjūras ministriju konferencēs un ministriju sektorālajās konferencēs, kuras ir notikušas kopš Barselonas procesa sākuma, un it īpaši secinājumus, kas ir izdarīti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ārlietu ministru VII konferencē, kura notika 2005. gada 30. un 31. maijā Luksemburgā,

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumus starp EK un tās dalībvalstīm un Tunisiju (3), Izraēlu (4), Maroku (5), Jordāniju (6), Ēģipti (7), Libānu (8) un Alžīriju (9), kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (Palestīnas pašpārvaldes vajadzībām) (10); ņemot vērā 1995. gada 22. decembra EK un Turcijas Asociācijas padomes lēmumu Nr. 1/95 par Muitas savienības noslēguma fāzes īstenošanu (96/142/EK) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumus starp EK un tās dalībvalstīm un Tunisiju (3), Izraēlu (4), Maroku (5), Jordāniju (6), Ēģipti (7), Libānu (8) un Alžīriju (9), kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (Palestīnas pašpārvaldes vajadzībām) (10); ņemot vērā 1995. gada 22. decembra EK un Turcijas Asociācijas padomes lēmumu Nr. 1/95 par Muitas savienības noslēguma fāzes īstenošanu (96/142/EK) (11),

| — | ņemot vērā brīvās tirdzniecības līgumu — tā saukto Agadiras līgumu, kuru 2004. gada 25. februārī parakstīja Jordānija, Ēģipte, Tunisija un Maroka, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā brīvās tirdzniecības līgumu — tā saukto Agadiras līgumu, kuru 2004. gada 25. februārī parakstīja Jordānija, Ēģipte, Tunisija un Maroka,

| — | ņemot vērā ziņojumu par stratēģiskajām partnerattiecībām Vidusjūras un Tuvo Austrumu reģionam, ko Padome pieņēma 2004. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par stratēģiskajām partnerattiecībām Vidusjūras un Tuvo Austrumu reģionam, ko Padome pieņēma 2004. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā MEDA Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības reģionālo stratēģijas dokumentu 2002.—2006. gadam un reģionālo indikatīvo programmu 2005.—2006. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā MEDA Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības reģionālo stratēģijas dokumentu 2002.—2006. gadam un reģionālo indikatīvo programmu 2005.—2006. gadam,

| — | ņemot vērā Mančestras Universitātes Attīstības politikas un pārvaldes institūta sagatavoto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas ilgtspējības ietekmes novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mančestras Universitātes Attīstības politikas un pārvaldes institūta sagatavoto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas ilgtspējības ietekmes novērtējumu,

| — | ņemot vērā 1995. gada 17. novembra rezolūciju par ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām starp ES un Vidusjūras reģiona valstīm (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 17. novembra rezolūciju par ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām starp ES un Vidusjūras reģiona valstīm (12),

| — | ņemot vērā 2000. gada 30. marta rezolūciju par Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona politiku (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 30. marta rezolūciju par Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona politiku (13),

| — | ņemot vērā 2005. gada 27. un 28. novembrī notikušā Barselonas sammita secinājumus un ieteikumus (tostarp Komisijas sagatavoto piecu gadu darba programmu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 27. un 28. novembrī notikušā Barselonas sammita secinājumus un ieteikumus (tostarp Komisijas sagatavoto piecu gadu darba programmu),

| — | ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas Ekonomikas, finanšu, sociālo lietu un izglītības komitejas 2006. gada 11. maija rezolūciju par nosacījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instrumenta pārveidei par Eiropas un Vidusjūras reģiona investīciju un attīstības banku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas Ekonomikas, finanšu, sociālo lietu un izglītības komitejas 2006. gada 11. maija rezolūciju par nosacījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instrumenta pārveidei par Eiropas un Vidusjūras reģiona investīciju un attīstības banku,

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas darbu,

| — | ņemot vērā 2004. gada 14. decembra nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem, kas papildina ekonomisko un sociālo struktūru reformu saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecībām (MEDA) (kodificētā versija) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 14. decembra nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem, kas papildina ekonomisko un sociālo struktūru reformu saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecībām (MEDA) (kodificētā versija) (14),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0468/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0468/2006),

| A. | tā kā 1995. gada 27. un 28. novembrī notikušajā Barselonas konferencē radās ļoti vērienīgs un unikāls projekts — jaunu un noteiktāku politisku, ekonomisku, sociālu un kultūras saišu izveide starp Vidusjūras ziemeļu un dienvidu krastu; un tā kā šis projekts ir bijis pamatā nozīmīgam progresam šajā reģionā, tomēr līdz tā pabeigšanai vēl ir daudz darāmā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 1995. gada 27. un 28. novembrī notikušajā Barselonas konferencē radās ļoti vērienīgs un unikāls projekts — jaunu un noteiktāku politisku, ekonomisku, sociālu un kultūras saišu izveide starp Vidusjūras ziemeļu un dienvidu krastu; un tā kā šis projekts ir bijis pamatā nozīmīgam progresam šajā reģionā, tomēr līdz tā pabeigšanai vēl ir daudz darāmā;

| B. | tā kā politiskie apstākļi (Oslo nolīgumi), kas veicināja Barselonas procesa rašanos, kopš tā laika ir radikāli mainījušies un tā kā iespēja, ka Vidējos Austrumos tiks noslēgts miers, pašreiz ir vēl mazāk ticama nekā iepriekš; |
| --- | --- |

B.

tā kā politiskie apstākļi (Oslo nolīgumi), kas veicināja Barselonas procesa rašanos, kopš tā laika ir radikāli mainījušies un tā kā iespēja, ka Vidējos Austrumos tiks noslēgts miers, pašreiz ir vēl mazāk ticama nekā iepriekš;

| C. | tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir ieinteresētas, lai attīstība Vidusjūras reģionā notiktu savstarpēji izdevīgā integrētā ekonomiskā un sociālā vidē; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir ieinteresētas, lai attīstība Vidusjūras reģionā notiktu savstarpēji izdevīgā integrētā ekonomiskā un sociālā vidē;

| D. | tā kā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu spēcīgā demogrāfiskā pieauguma dēļ ir jāīsteno gan ekonomiska, gan sociāla politika un pasākumi, un tos vairs nav iespējams atlikt; |
| --- | --- |

D.

tā kā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu spēcīgā demogrāfiskā pieauguma dēļ ir jāīsteno gan ekonomiska, gan sociāla politika un pasākumi, un tos vairs nav iespējams atlikt;

| E. | tā kā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu un ES dalībvalstu kopējās interesēs ir samazināt bezdarba līmeni šajā reģionā un nodrošināt iedzīvotājiem, bet īpaši jauniešiem un lauku iedzīvotājiem labākas nākotnes izredzes, ņemot vērā to, ka no 2000. līdz 2015. gadam ir jāizveido 35 miljoni jaunu darba vietu tikai, lai noturētu bezdarba līmeni pašreizējā apmērā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu un ES dalībvalstu kopējās interesēs ir samazināt bezdarba līmeni šajā reģionā un nodrošināt iedzīvotājiem, bet īpaši jauniešiem un lauku iedzīvotājiem labākas nākotnes izredzes, ņemot vērā to, ka no 2000. līdz 2015. gadam ir jāizveido 35 miljoni jaunu darba vietu tikai, lai noturētu bezdarba līmeni pašreizējā apmērā;

| F. | tā kā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomika ir ļoti atkarīga no ārējās tirdzniecības un tā kā kopējais importa un eksporta apjoms ir gandrīz divas trešdaļas no to iekšzemes kopprodukta; tā kā lielākā tirdzniecības plūsmas daļa ir vērsta uz ES, toties tur tā veido tikai 4% no ES ārējās tirdzniecības apjoma, un tā kā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu eksporta struktūras ir ļoti vienveidīgas un šīs valstis joprojām ir specializējušās tādās jomās, kas sniedz mazu pieaugumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomika ir ļoti atkarīga no ārējās tirdzniecības un tā kā kopējais importa un eksporta apjoms ir gandrīz divas trešdaļas no to iekšzemes kopprodukta; tā kā lielākā tirdzniecības plūsmas daļa ir vērsta uz ES, toties tur tā veido tikai 4% no ES ārējās tirdzniecības apjoma, un tā kā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu eksporta struktūras ir ļoti vienveidīgas un šīs valstis joprojām ir specializējušās tādās jomās, kas sniedz mazu pieaugumu;

| G. | tā kā atšķirībā no citām ekonomiskām zonām, bet īpaši atšķirībā no Dienvidaustrumāzijas valstīm, Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis ir zaudējušas nozīmīgas pozīcijas relatīvās konkurētspējas, rūpnieciskās attīstības un sociālās attīstības perspektīvu ziņā, un tā kā šo valstu daļa pasaules tirdzniecībā ir ļoti samazinājusies kopš 1980. gada, kaut arī to ekonomiskā izaugsme bijusi diezgan nozīmīga; tā kā ES un tās kaimiņattiecību politikai ir jārūpējas par šādu izmaiņu sekām, jo īpaši tādēļ, ka tās ietekmē sociālo un politisko stabilitāti tās pierobežā; |
| --- | --- |

G.

tā kā atšķirībā no citām ekonomiskām zonām, bet īpaši atšķirībā no Dienvidaustrumāzijas valstīm, Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis ir zaudējušas nozīmīgas pozīcijas relatīvās konkurētspējas, rūpnieciskās attīstības un sociālās attīstības perspektīvu ziņā, un tā kā šo valstu daļa pasaules tirdzniecībā ir ļoti samazinājusies kopš 1980. gada, kaut arī to ekonomiskā izaugsme bijusi diezgan nozīmīga; tā kā ES un tās kaimiņattiecību politikai ir jārūpējas par šādu izmaiņu sekām, jo īpaši tādēļ, ka tās ietekmē sociālo un politisko stabilitāti tās pierobežā;

| H. | tā kā no komerciālā viedokļa tirdzniecības struktūra starp ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm ir ļoti maz mainījusies kopš Barselonas procesa sākuma un tā kā asociācijas nolīgumu parakstīšana nav vēl sniegusi visus gaidītos rezultātus; |
| --- | --- |

H.

tā kā no komerciālā viedokļa tirdzniecības struktūra starp ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm ir ļoti maz mainījusies kopš Barselonas procesa sākuma un tā kā asociācijas nolīgumu parakstīšana nav vēl sniegusi visus gaidītos rezultātus;

| I. | tā kā brīvās tirdzniecības zona ir nepieciešama, lai izskaustu nabadzību, nodrošinātu pilnu nodarbinātību, stiprinātu demokrātiju un veicinātu ilgstpējīgu attīstību; tā kā brīvās tirdzniecības nolīguma pamatā ir jābūt atbilstīgi līdzsvarotiem un mērķtiecīgiem noteikumiem, jo tie ir būtiski, lai sniegtu atbalstu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu integrācijai starptautiskajā tirdzniecībā, lai to ekonomiskā diversifikācija sniegtu risinājumus globalizācijas izraisītajām problēmām un garantētu godīgu peļņas sadali; |
| --- | --- |

I.

tā kā brīvās tirdzniecības zona ir nepieciešama, lai izskaustu nabadzību, nodrošinātu pilnu nodarbinātību, stiprinātu demokrātiju un veicinātu ilgstpējīgu attīstību; tā kā brīvās tirdzniecības nolīguma pamatā ir jābūt atbilstīgi līdzsvarotiem un mērķtiecīgiem noteikumiem, jo tie ir būtiski, lai sniegtu atbalstu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu integrācijai starptautiskajā tirdzniecībā, lai to ekonomiskā diversifikācija sniegtu risinājumus globalizācijas izraisītajām problēmām un garantētu godīgu peļņas sadali;

| J. | tā kā aktīvāka ekonomiskā sadarbība Vidusjūras reģionā sniedz pozitīvas perspektīvas ES dienvidu reģionu dalībvalstu ekonomikai, tādējādi padziļinot to integrāciju ES vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

J.

tā kā aktīvāka ekonomiskā sadarbība Vidusjūras reģionā sniedz pozitīvas perspektīvas ES dienvidu reģionu dalībvalstu ekonomikai, tādējādi padziļinot to integrāciju ES vienotajā tirgū;

| K. | tā kā abus Vidusjūras krastus joprojām raksturo uzkrītoši asimetriska ekonomiskā, sociālā un demogrāfiskā aina un tā kā būtiskas atšķirības attīstības ziņā pastāv starp Vidusjūras reģiona dienviduun austrumu valstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā abus Vidusjūras krastus joprojām raksturo uzkrītoši asimetriska ekonomiskā, sociālā un demogrāfiskā aina un tā kā būtiskas atšķirības attīstības ziņā pastāv starp Vidusjūras reģiona dienviduun austrumu valstīm;

| L. | tā kā pastāvīga Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomiskā fragmentācija un tas, ka nenotiek īsts integrācijas process, var ļoti negatīvi ietekmēt Barselonas programmu, bet jo īpaši brīvas tirdzniecības zonas izveidi, pastiprinot tirdzniecības koncentrācijas ietekmi un līdz ar to arī dažu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu atkarību no ES tirgus; |
| --- | --- |

L.

tā kā pastāvīga Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomiskā fragmentācija un tas, ka nenotiek īsts integrācijas process, var ļoti negatīvi ietekmēt Barselonas programmu, bet jo īpaši brīvas tirdzniecības zonas izveidi, pastiprinot tirdzniecības koncentrācijas ietekmi un līdz ar to arī dažu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu atkarību no ES tirgus;

| M. | tā kā brīvās tirdzniecības zonas izveidei ilgtermiņā būs galvenokārt pozitīva ietekme, taču īsā un vidējā termiņā tā ES Vidusjūras reģionu un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis ietekmēs arī negatīvi; |
| --- | --- |

M.

tā kā brīvās tirdzniecības zonas izveidei ilgtermiņā būs galvenokārt pozitīva ietekme, taču īsā un vidējā termiņā tā ES Vidusjūras reģionu un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis ietekmēs arī negatīvi;

| N. | tā kā kopējās interesēs ir izveidot efektīvus atbalsta pasākumus, lai samazinātu un kompensētu notiekošā liberalizācijas procesa negatīvās sekas visos skartajos reģionos un valstīs; |
| --- | --- |

N.

tā kā kopējās interesēs ir izveidot efektīvus atbalsta pasākumus, lai samazinātu un kompensētu notiekošā liberalizācijas procesa negatīvās sekas visos skartajos reģionos un valstīs;

| O. | tā kā arvien ātrāk notiekošo pārmaiņu dēļ mūsu datorizētajā sabiedrībā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības jomā varēs aktivizēt savu darbību gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi, lai samazinātu tehnoloģisko plaisu, kas tās šķir no šajā jomā attīstītākām valstīm, tādējādi, iespējams, nodrošinot nozīmīgāku un ilgtspējīgāku ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

O.

tā kā arvien ātrāk notiekošo pārmaiņu dēļ mūsu datorizētajā sabiedrībā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības jomā varēs aktivizēt savu darbību gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi, lai samazinātu tehnoloģisko plaisu, kas tās šķir no šajā jomā attīstītākām valstīm, tādējādi, iespējams, nodrošinot nozīmīgāku un ilgtspējīgāku ekonomisko izaugsmi;

| P. | tā kā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs ir noticis ievērojams progress pamatizglītības jomā — ir būtiski samazinājies analfabētisma līmenis, lai gan dažās no šā reģiona valstīm tas joprojām ir augsts; tā kā iespējas piekļūt universitātes līmeņa izglītībai ir tikai nelielai sabiedrības daļai un izglītības sistēma joprojām nav spējīga sagatavot profesionāļus un tehnologus, lai darba tirgū veidotos īsts piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvars; |
| --- | --- |

P.

tā kā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs ir noticis ievērojams progress pamatizglītības jomā — ir būtiski samazinājies analfabētisma līmenis, lai gan dažās no šā reģiona valstīm tas joprojām ir augsts; tā kā iespējas piekļūt universitātes līmeņa izglītībai ir tikai nelielai sabiedrības daļai un izglītības sistēma joprojām nav spējīga sagatavot profesionāļus un tehnologus, lai darba tirgū veidotos īsts piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvars;

| Q. | tā kā vienlaikus ar ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu brīvās tirdzniecības zonas veidošanu šīm valstīm, ar mērķi nodrošināt rezultatīvāku savstarpējo sadarbību, ir jānovērš arī politiskie un ekonomiskie šķēršļi, kas kavē integrācijas procesa virzību šajā reģionā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā vienlaikus ar ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu brīvās tirdzniecības zonas veidošanu šīm valstīm, ar mērķi nodrošināt rezultatīvāku savstarpējo sadarbību, ir jānovērš arī politiskie un ekonomiskie šķēršļi, kas kavē integrācijas procesa virzību šajā reģionā,

Sniegt jaunu stimulu Barselonas procesam

| 1. | pauž nožēlu par to, ka trīs galvenie Barselonas procesa mērķi (radīt kopēju miera un stabilitātes telpu; izveidot kopīgas labklājības zonu, izmantojot ekonomiskās partnerattiecības un izveidojot brīvās tirdzniecības zonu; veikt sadarbību sociālajā, kultūras un humānajā jomā, lai veicinātu kultūru dialogu reģionā) joprojām nav sasniegti; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par to, ka trīs galvenie Barselonas procesa mērķi (radīt kopēju miera un stabilitātes telpu; izveidot kopīgas labklājības zonu, izmantojot ekonomiskās partnerattiecības un izveidojot brīvās tirdzniecības zonu; veikt sadarbību sociālajā, kultūras un humānajā jomā, lai veicinātu kultūru dialogu reģionā) joprojām nav sasniegti;

| 2. | atgādina, ka šo pīlāru attīstībai ir jānotiek vienlaikus, lai nodrošinātu Eiropas un Vidusjūras integrācijas procesa veiksmīgu norisi, kā arī lai panāktu attīstības atšķirību samazināšanos starp abiem Vidusjūras krastiem; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka šo pīlāru attīstībai ir jānotiek vienlaikus, lai nodrošinātu Eiropas un Vidusjūras integrācijas procesa veiksmīgu norisi, kā arī lai panāktu attīstības atšķirību samazināšanos starp abiem Vidusjūras krastiem;

| 3. | uzsver, ka, stiprinot Barselonas procesu, tiek veicināta Eiropas vērtību, kā arī Eiropas ekonomiskā un sociālā modeļa izplatīšana; atgādina, ka šis process pastāvēja jau pirms vairākām nesen uzsāktām reģionālām iniciatīvām un ka tam ir augstāka institucionalizācijas pakāpe; uzsver šīs iniciatīvas kā stabilitātes faktora un dialoga veicinātājas nozīmi; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka, stiprinot Barselonas procesu, tiek veicināta Eiropas vērtību, kā arī Eiropas ekonomiskā un sociālā modeļa izplatīšana; atgādina, ka šis process pastāvēja jau pirms vairākām nesen uzsāktām reģionālām iniciatīvām un ka tam ir augstāka institucionalizācijas pakāpe; uzsver šīs iniciatīvas kā stabilitātes faktora un dialoga veicinātājas nozīmi;

| 4. | uzsver, ka Barselonas procesa, bet īpaši brīvās tirdzniecības zonas veiksmīgas īstenošanas nolūkā visām pusēm ir ilgstoši un saskaņoti jāstrādā, kā arī ir nepieciešama aktīvāka pilsoniskās sabiedrības piedalīšanās un cilvēku iesaistīšanās abos Vidusjūras krastos; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Barselonas procesa, bet īpaši brīvās tirdzniecības zonas veiksmīgas īstenošanas nolūkā visām pusēm ir ilgstoši un saskaņoti jāstrādā, kā arī ir nepieciešama aktīvāka pilsoniskās sabiedrības piedalīšanās un cilvēku iesaistīšanās abos Vidusjūras krastos;

| 5. | uzsver nepieciešamību skaidrāk definēt Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķus, neaizmirstot par Austrumeiropas valstīm, nevājinot Barselonas procesu un neveicinot divpusējas attiecības uz daudzpusējas reģionālas pieejas rēķina; uzskata, ka, reģionālos projektos efektīvāk izmantojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, būs iespējams uzlabot stāvokli un perspektīvā izveidot patiesi integrētu reģionālu ekonomikas zonu; uzskata, ka, attiecīgi novērtējot Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu politiskās, kultūras, reliģiskās un sociālās īpašības, tās arī turpmāk ir jāuzskata par atsevišķu kopumu, bet tajā pašā laikā pauž arī atbalstu ciešākai sadarbībai ar attīstītākajiem partneriem; |
| --- | --- |

5.

uzsver nepieciešamību skaidrāk definēt Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķus, neaizmirstot par Austrumeiropas valstīm, nevājinot Barselonas procesu un neveicinot divpusējas attiecības uz daudzpusējas reģionālas pieejas rēķina; uzskata, ka, reģionālos projektos efektīvāk izmantojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, būs iespējams uzlabot stāvokli un perspektīvā izveidot patiesi integrētu reģionālu ekonomikas zonu; uzskata, ka, attiecīgi novērtējot Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu politiskās, kultūras, reliģiskās un sociālās īpašības, tās arī turpmāk ir jāuzskata par atsevišķu kopumu, bet tajā pašā laikā pauž arī atbalstu ciešākai sadarbībai ar attīstītākajiem partneriem;

| 6. | uzskata, ka, turpinot rādīt pozitīvu attieksmi, saistībā ar akumulēto kavēšanos un sastaptajām problēmām, iespējams, būs jāpārskata brīvās tirdzniecības zonas izveides datumu 2010. gadā, lai ņemtu vērā to, ka kopš 1995. gada pasaules ekonomikā ir notikušas daudzas strukturālas pārmaiņas, un nepieciešamību pēc uzmanīgākas pieejas brīvajai tirdzniecībai, kura notiek starp nevienlīdzīgiem partneriem; aicina Komisiju, ES dalībvalstis un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis atsākt Barselonas procesu, par primāro uzdevumu uzskatot īstas Eiropas un Vidusjūras reģiona sociāli ekonomiskās telpas izveidi, partnerattiecību ekonomikas sadaļā pilnīgāk iekļaujot sociālos un vides aspektus; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka, turpinot rādīt pozitīvu attieksmi, saistībā ar akumulēto kavēšanos un sastaptajām problēmām, iespējams, būs jāpārskata brīvās tirdzniecības zonas izveides datumu 2010. gadā, lai ņemtu vērā to, ka kopš 1995. gada pasaules ekonomikā ir notikušas daudzas strukturālas pārmaiņas, un nepieciešamību pēc uzmanīgākas pieejas brīvajai tirdzniecībai, kura notiek starp nevienlīdzīgiem partneriem; aicina Komisiju, ES dalībvalstis un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis atsākt Barselonas procesu, par primāro uzdevumu uzskatot īstas Eiropas un Vidusjūras reģiona sociāli ekonomiskās telpas izveidi, partnerattiecību ekonomikas sadaļā pilnīgāk iekļaujot sociālos un vides aspektus;

| 7. | aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis nepalaist garām iespēju nodrošināt pastāvīgu izaugsmi, kas ļautu tām labāk apmierināt iedzīvotāju pieaugošās prasības, kā arī efektīvāk risināt globalizācijas radītās problēmas; |
| --- | --- |

7.

aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis nepalaist garām iespēju nodrošināt pastāvīgu izaugsmi, kas ļautu tām labāk apmierināt iedzīvotāju pieaugošās prasības, kā arī efektīvāk risināt globalizācijas radītās problēmas;

| 8. | pauž nožēlu par to, ka ES piešķirtais tehniskais un finansiālais atbalsts, kaut arī tas nav mazs, tomēr ir bijis nepietiekams Barselonas mērķu un centienu īstenošanai, īpaši attiecībā uz Barselonas deklarācijas sociālās un kultūras jomas sadaļu un atbalstu vietējai ekonomikai; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu par to, ka ES piešķirtais tehniskais un finansiālais atbalsts, kaut arī tas nav mazs, tomēr ir bijis nepietiekams Barselonas mērķu un centienu īstenošanai, īpaši attiecībā uz Barselonas deklarācijas sociālās un kultūras jomas sadaļu un atbalstu vietējai ekonomikai;

| 9. | ir pārliecināts, ka brīvās tirdzniecības zona Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm sniegs patiesas izaugsmes iespējas tikai tad, ja tā tiks plānota saskaņoti un pakāpeniski, racionālu un iepriekšparedzamu partnerattiecību kontekstā, kas atspoguļo Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu sociāli ekonomisko realitāti, kā arī veicina ekonomisko attīstību un dziļāku reģionālo integrāciju; uzsver iesaistīto valstu aktīvākas darbības un partnerattiecību sniegtā stimula nozīmi; atgādina, ka atbalsts partnerattiecību mērķiem ir nepieciešams abos Vidusjūras krastos; uzsver nepieciešamību Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm dot iespēju noteikt ritmu, kādā tās atver savu tirdzniecību, kā arī valsts ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģiju ritmu; |
| --- | --- |

9.

ir pārliecināts, ka brīvās tirdzniecības zona Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm sniegs patiesas izaugsmes iespējas tikai tad, ja tā tiks plānota saskaņoti un pakāpeniski, racionālu un iepriekšparedzamu partnerattiecību kontekstā, kas atspoguļo Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu sociāli ekonomisko realitāti, kā arī veicina ekonomisko attīstību un dziļāku reģionālo integrāciju; uzsver iesaistīto valstu aktīvākas darbības un partnerattiecību sniegtā stimula nozīmi; atgādina, ka atbalsts partnerattiecību mērķiem ir nepieciešams abos Vidusjūras krastos; uzsver nepieciešamību Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm dot iespēju noteikt ritmu, kādā tās atver savu tirdzniecību, kā arī valsts ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģiju ritmu;

| 10. | uzskata, ka ciešāku institucionālu saišu izveide starp ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm ir svarīga, lai nodrošinātu Barselonas procesa veiksmīgu īstenošanu; atbalsta ES iestāžu, dalībvalstu un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu un vietējā līmeņa atbildīgo iestāžu oficiālu un neoficiālu sanāksmju skaita būtisku palielināšanu; cer, ka Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis novērotāju statusā piedalīsies specializēto Eiropas Aģentūru darbā un programmās tajos gadījumos, kad tās ir ieinteresētas; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ciešāku institucionālu saišu izveide starp ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm ir svarīga, lai nodrošinātu Barselonas procesa veiksmīgu īstenošanu; atbalsta ES iestāžu, dalībvalstu un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu un vietējā līmeņa atbildīgo iestāžu oficiālu un neoficiālu sanāksmju skaita būtisku palielināšanu; cer, ka Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis novērotāju statusā piedalīsies specializēto Eiropas Aģentūru darbā un programmās tajos gadījumos, kad tās ir ieinteresētas;

| 11. | uzsver Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu reģionālās integrācijas nozīmi un dienvidu un dienvidu tirdzniecības nostiprināšanās nozīmi reģionos; atzinīgi vērtē 2004. gada 25. februārī Agadirā parakstīto brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Maroku, Tunisiju, Ēģipti un Jordāniju; uzskata, ka tas ir nozīmīgs solis ceļā uz īstas brīvās tirdzniecības zonas izveidi un aicina citas šā reģiona valstis tam pievienoties; tomēr uzskata, ka ļoti būtiski ir padziļināt ekonomiskās integrācijas procesu un steidzami novērst šķēršļus, kas ierobežo tirdzniecību starp šīm valstīm, lai būtu iespējams pilnīgi izmantot dienvidu un dienvidu tirdzniecības attīstības sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

11.

uzsver Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu reģionālās integrācijas nozīmi un dienvidu un dienvidu tirdzniecības nostiprināšanās nozīmi reģionos; atzinīgi vērtē 2004. gada 25. februārī Agadirā parakstīto brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Maroku, Tunisiju, Ēģipti un Jordāniju; uzskata, ka tas ir nozīmīgs solis ceļā uz īstas brīvās tirdzniecības zonas izveidi un aicina citas šā reģiona valstis tam pievienoties; tomēr uzskata, ka ļoti būtiski ir padziļināt ekonomiskās integrācijas procesu un steidzami novērst šķēršļus, kas ierobežo tirdzniecību starp šīm valstīm, lai būtu iespējams pilnīgi izmantot dienvidu un dienvidu tirdzniecības attīstības sniegtās iespējas;

| 12. | aicina ES palielināt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu tehniskajam un finansiālajam atbalstam pieejamo līdzekļu apjomu saskaņā ar Barselonas procesa vērienīgajiem mērķiem un proporcionāli patiesajai attīstībai, kuras rezultātus ir iespējams konstatēt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs tādās jomās, kā cilvēktiesību, darba ņēmēju un vides aizsardzība, reģionālā integrācija, vietējo sabiedrisko pakalpojumu, izglītības un kultūras pakalpojumu kvalitātes uzlabošanās; |
| --- | --- |

12.

aicina ES palielināt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu tehniskajam un finansiālajam atbalstam pieejamo līdzekļu apjomu saskaņā ar Barselonas procesa vērienīgajiem mērķiem un proporcionāli patiesajai attīstībai, kuras rezultātus ir iespējams konstatēt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs tādās jomās, kā cilvēktiesību, darba ņēmēju un vides aizsardzība, reģionālā integrācija, vietējo sabiedrisko pakalpojumu, izglītības un kultūras pakalpojumu kvalitātes uzlabošanās;

| 13. | uzsver, ka ekonomiskas un komerciālas brīvās tirdzniecības zonas izveidi Vidusjūras reģiona valstīs nevar atdalīt no politiskajiem centieniem reģionā garantēt mieru, demokratizāciju, cilvēktiesību ievērošanu, dzimumu līdztiesību, veicināt kultūru dialogu un reliģiju dialogu, kā arī no neatslābstošiem centieniem nodrošināt, lai galvenā loma demokrātijas izveidē reģionā būtu politiskajam dialogam un partneru starpā valdošajai uzticībai; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ekonomiskas un komerciālas brīvās tirdzniecības zonas izveidi Vidusjūras reģiona valstīs nevar atdalīt no politiskajiem centieniem reģionā garantēt mieru, demokratizāciju, cilvēktiesību ievērošanu, dzimumu līdztiesību, veicināt kultūru dialogu un reliģiju dialogu, kā arī no neatslābstošiem centieniem nodrošināt, lai galvenā loma demokrātijas izveidē reģionā būtu politiskajam dialogam un partneru starpā valdošajai uzticībai;

Tirdzniecības un muitas politika

| 14. | uzsver, ka muitas nodevas ir būtiska Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu nodokļu ieņēmumu daļa, tādēļ uzskata, ka ir nepieciešams visu turpmāk veicamo samazināšanu grafikā ņemt vērā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu sasniegumus ekonomikas jomā, kā arī laiku, kas nepieciešams atbilstīgas nodokļu reformas īstenošanai, kuras mērķis ir kompensēt muitas sniegto ienākumu samazināšanos; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka muitas nodevas ir būtiska Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu nodokļu ieņēmumu daļa, tādēļ uzskata, ka ir nepieciešams visu turpmāk veicamo samazināšanu grafikā ņemt vērā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu sasniegumus ekonomikas jomā, kā arī laiku, kas nepieciešams atbilstīgas nodokļu reformas īstenošanai, kuras mērķis ir kompensēt muitas sniegto ienākumu samazināšanos;

| 15. | uzskata, ka paralēli būs efektīvi jāvēršas arī pret tirdzniecības beztarifu šķēršļiem, šajā saistībā uzsverot, ka svarīgi ir piešķirt pietiekamu tehnisku atbalstu; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka paralēli būs efektīvi jāvēršas arī pret tirdzniecības beztarifu šķēršļiem, šajā saistībā uzsverot, ka svarīgi ir piešķirt pietiekamu tehnisku atbalstu;

| 16. | aicina Komisiju ņemt vērā iespējamo Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu izmantoto tarifa preferenču samazināšanos, kas varētu notikt, ja ES parakstīs brīvās tirdzniecības nolīgumu ar kādu no trešām valstīm, kā arī jaunattīstības valstīm paredzētās vispārējo preferenču sistēmas uzlabošanos un izcelsmes kumulācijas sistēmas finansēšanu dažām Āzijas valstīm, kuras ir nopietnas konkurentes rūpniecībai Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju ņemt vērā iespējamo Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu izmantoto tarifa preferenču samazināšanos, kas varētu notikt, ja ES parakstīs brīvās tirdzniecības nolīgumu ar kādu no trešām valstīm, kā arī jaunattīstības valstīm paredzētās vispārējo preferenču sistēmas uzlabošanos un izcelsmes kumulācijas sistēmas finansēšanu dažām Āzijas valstīm, kuras ir nopietnas konkurentes rūpniecībai Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs;

| 17. | aicina Komisiju, Barselonas procesa kontekstā un ievērojot PTO standartus, izstrādāt kompensēšanas procedūru, kuras mērķis ir mazināt tarifu samazināšanās negatīvās sekas, kas varētu ietekmēt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis un nākotnē arī brīvās tirdzniecības zonas izveidi; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju, Barselonas procesa kontekstā un ievērojot PTO standartus, izstrādāt kompensēšanas procedūru, kuras mērķis ir mazināt tarifu samazināšanās negatīvās sekas, kas varētu ietekmēt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis un nākotnē arī brīvās tirdzniecības zonas izveidi;

| 18. | atzinīgi vērtē tirdzniecības atvieglošanā panākto progresu, īpaši muitas jomā — harmonizējot un vienkāršojot muitas procedūras, automatizējot un paātrinot procedūras, palielinot pārredzamību, izmantojot elektroniskās informācijas un maksājumu sistēmas, kā arī atceļot dažas beztarifu barjeras, kas tagad sāk aizstāt ierastās tarifu barjeras — īpaši standartizācijas un sertifikācijas jomā; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē tirdzniecības atvieglošanā panākto progresu, īpaši muitas jomā — harmonizējot un vienkāršojot muitas procedūras, automatizējot un paātrinot procedūras, palielinot pārredzamību, izmantojot elektroniskās informācijas un maksājumu sistēmas, kā arī atceļot dažas beztarifu barjeras, kas tagad sāk aizstāt ierastās tarifu barjeras — īpaši standartizācijas un sertifikācijas jomā;

| 19. | atkārtoti atgādina, ka, pieaugot starptautiskai konkurencei, ir būtiski stiprināt politisko gribu izveidot saturīgāku ekonomisko un sociālo programmu, kas uzlabotu uz zināšanām balstītas ekonomikas konkurētspēju, veicinātu izaugsmi, izglītību, inovācijas un pētniecību, radītu jaunas darba vietas un palielinātu labklājību līdzattīstības perspektīvā; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti atgādina, ka, pieaugot starptautiskai konkurencei, ir būtiski stiprināt politisko gribu izveidot saturīgāku ekonomisko un sociālo programmu, kas uzlabotu uz zināšanām balstītas ekonomikas konkurētspēju, veicinātu izaugsmi, izglītību, inovācijas un pētniecību, radītu jaunas darba vietas un palielinātu labklājību līdzattīstības perspektīvā;

| 20. | aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis izveidot ciešākas sadarbības un mērķsadarbības sistēmu ar mērķi veicināt administratīvās un uzņēmējdarbības vides reformu saskaņā ar labas pārvaldes principu; |
| --- | --- |

20.

aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis izveidot ciešākas sadarbības un mērķsadarbības sistēmu ar mērķi veicināt administratīvās un uzņēmējdarbības vides reformu saskaņā ar labas pārvaldes principu;

| 21. | uzsver nepieciešamību aktivizēt muitas kontroli un veikt to stingrāk, lai apkarotu kontrabandu, viltošanu un preču pirātismu; šīs darbības rada ne vien ienākumu zaudējumus, bet arī rada būtisku risku attiecīgā reģiona iedzīvotāju veselību; |
| --- | --- |

21.

uzsver nepieciešamību aktivizēt muitas kontroli un veikt to stingrāk, lai apkarotu kontrabandu, viltošanu un preču pirātismu; šīs darbības rada ne vien ienākumu zaudējumus, bet arī rada būtisku risku attiecīgā reģiona iedzīvotāju veselību;

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas ilgtspējības ietekmes novērtējums

| 22. | atzinīgi vērtē iepriekšminētā Mančestras Universitātes izstrādātā brīvās tirdzniecības zonas ilgtspējības ietekmes novērtējuma otrās kārtas publikāciju; ir ārkārtīgi nobažījies par šā novērtējuma rezultātiem saistībā ar paredzamo brīvās tirdzniecības zonas negatīvo ietekmi uz sociālo jomu un vidi īsā un vidējā termiņā; mudina Komisiju šā ziņojuma ieteikumus iekļaut turpmākajās sarunās par brīvās tirdzniecības zonas izveidi, kā arī no jauna pievērst tajās uzmanību šajā pētījumā atbalstītajai sociālajai kohēzijai un ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē iepriekšminētā Mančestras Universitātes izstrādātā brīvās tirdzniecības zonas ilgtspējības ietekmes novērtējuma otrās kārtas publikāciju; ir ārkārtīgi nobažījies par šā novērtējuma rezultātiem saistībā ar paredzamo brīvās tirdzniecības zonas negatīvo ietekmi uz sociālo jomu un vidi īsā un vidējā termiņā; mudina Komisiju šā ziņojuma ieteikumus iekļaut turpmākajās sarunās par brīvās tirdzniecības zonas izveidi, kā arī no jauna pievērst tajās uzmanību šajā pētījumā atbalstītajai sociālajai kohēzijai un ilgtspējīgai attīstībai;

| 23. | atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi izveidot partnerattiecību vadības sistēmu, lai novērtētu pasākumus, kas tiek veikti uzstādīto mērķu sasniegšanai; šādu vadību varētu īstenot, izveidojot Vidusjūras reģionam paredzētu analīzes un vērtēšanas instrumentu; |
| --- | --- |

23.

atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi izveidot partnerattiecību vadības sistēmu, lai novērtētu pasākumus, kas tiek veikti uzstādīto mērķu sasniegšanai; šādu vadību varētu īstenot, izveidojot Vidusjūras reģionam paredzētu analīzes un vērtēšanas instrumentu;

| 24. | mudina visus Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību dalībniekus apspriest iepriekšminētā brīvās tirdzniecības zonas ilgtspējības ietekmes novērtējuma rezultātus ministriju līmenī un secinājumus ņemt vērā pašreiz notiekošajās sarunās par brīvās tirdzniecības zonu; |
| --- | --- |

24.

mudina visus Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību dalībniekus apspriest iepriekšminētā brīvās tirdzniecības zonas ilgtspējības ietekmes novērtējuma rezultātus ministriju līmenī un secinājumus ņemt vērā pašreiz notiekošajās sarunās par brīvās tirdzniecības zonu;

Finansiāls un tehnisks atbalsts

MEDA un Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instruments

| 25. | pauž nožēlu par to, ka ES nav izdevies sagādāt Barselonas procesa mērķiem atbilstošus līdzekļus, jo tas ir viens no brīvās tirdzniecības zonas izveides aizkavēšanās iemesliem; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu par to, ka ES nav izdevies sagādāt Barselonas procesa mērķiem atbilstošus līdzekļus, jo tas ir viens no brīvās tirdzniecības zonas izveides aizkavēšanās iemesliem;

| 26. | atzīmē, ka programma MEDA II salīdzinājumā ar MEDA I laika posmā no 2004. līdz 2006. gadam ir sniegusi labus rezultātus īpaši attiecībā uz to valstu paaugstināto absorbcijas spēju, kuras izmanto šo programmu, kā arī attiecībā uz programmas izstrādes elastību un MEDA projektu īstenošanu no 2000. gada; |
| --- | --- |

26.

atzīmē, ka programma MEDA II salīdzinājumā ar MEDA I laika posmā no 2004. līdz 2006. gadam ir sniegusi labus rezultātus īpaši attiecībā uz to valstu paaugstināto absorbcijas spēju, kuras izmanto šo programmu, kā arī attiecībā uz programmas izstrādes elastību un MEDA projektu īstenošanu no 2000. gada;

| 27. | ar interesi uzņem Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumenta izveidi, kura mērķis ir nodrošināt finansējumu Eiropas kaimiņattiecību politikai, kā arī Komisijas ierosinājumu finansējumu paaugstināt līdz EUR 14 930 000 000, lai varētu labāk apmierināt uz to tiesīgo valstu vajadzības, ja vien šis instruments kļūs par īstu konverģences instrumentu un ja tajā būs ietverts atbalsts Vidusjūras reģiona partnervalstu muitas ienākumu zaudējumu un pārējo izmaksu, kas saistītas ar tirgus liberalizāciju, kompensēšanai; |
| --- | --- |

27.

ar interesi uzņem Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumenta izveidi, kura mērķis ir nodrošināt finansējumu Eiropas kaimiņattiecību politikai, kā arī Komisijas ierosinājumu finansējumu paaugstināt līdz EUR 14 930 000 000, lai varētu labāk apmierināt uz to tiesīgo valstu vajadzības, ja vien šis instruments kļūs par īstu konverģences instrumentu un ja tajā būs ietverts atbalsts Vidusjūras reģiona partnervalstu muitas ienākumu zaudējumu un pārējo izmaksu, kas saistītas ar tirgus liberalizāciju, kompensēšanai;

| 28. | uzskata, ka summa EUR 11 181 000 000 apmērā, ko Padome pieņēma 2006. gada 17. oktobrī, ir nepietiekama; prasa, lai, pārskatot finanšu plānu termiņa vidū 2008.—2009. gadā, tiktu piešķirti lielāki līdzekļi, kas ļautu sasniegt integrācijas procesa mērķus; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka summa EUR 11 181 000 000 apmērā, ko Padome pieņēma 2006. gada 17. oktobrī, ir nepietiekama; prasa, lai, pārskatot finanšu plānu termiņa vidū 2008.—2009. gadā, tiktu piešķirti lielāki līdzekļi, kas ļautu sasniegt integrācijas procesa mērķus;

| 29. | vēlas, lai šis finanšu instruments kļūst efektīvāks, lielāku uzsvaru liekot uz programmas atbilstīgāku un mērķtiecīgāku izstrādi un uz partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaisti visos projekta vadības posmos; aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu valdības veikt visus nepieciešamos pasākumus ES līdzekļu izmantošanas uzlabošanai, īpaši attiecībā uz līdzekļiem, kas paredzēti pētniecībai, profesionālajai apmācībai, vietējo infrastruktūru un sabiedrisko pakalpojumu stiprināšanai, kā arī rūpnieciskās un lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas reorganizācijai; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt līdzsvaru starp austrumu un dienvidu kaimiņiem un finansējot priekšroku dot reģionāliem (īpaši dienvidu un dienvidu) projektiem; |
| --- | --- |

29.

vēlas, lai šis finanšu instruments kļūst efektīvāks, lielāku uzsvaru liekot uz programmas atbilstīgāku un mērķtiecīgāku izstrādi un uz partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaisti visos projekta vadības posmos; aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu valdības veikt visus nepieciešamos pasākumus ES līdzekļu izmantošanas uzlabošanai, īpaši attiecībā uz līdzekļiem, kas paredzēti pētniecībai, profesionālajai apmācībai, vietējo infrastruktūru un sabiedrisko pakalpojumu stiprināšanai, kā arī rūpnieciskās un lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas reorganizācijai; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt līdzsvaru starp austrumu un dienvidu kaimiņiem un finansējot priekšroku dot reģionāliem (īpaši dienvidu un dienvidu) projektiem;

| 30. | atkārtoti atgādina, ka, veidojot brīvās tirdzniecības zonu, bet jo īpaši, lai nodrošinātu Barselonas procesa veiksmīgu norisi, Eiropas kaimiņattiecību politika nedrīkst pievilt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu likumiskās cerības īpaši attiecībā uz Eiropas finansiālā atbalsta ģeogrāfisko sadali un tā izmaksas kārtību; |
| --- | --- |

30.

atkārtoti atgādina, ka, veidojot brīvās tirdzniecības zonu, bet jo īpaši, lai nodrošinātu Barselonas procesa veiksmīgu norisi, Eiropas kaimiņattiecību politika nedrīkst pievilt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu likumiskās cerības īpaši attiecībā uz Eiropas finansiālā atbalsta ģeogrāfisko sadali un tā izmaksas kārtību;

Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instruments

| 31. | atzinīgi vērtē labos rezultātus, kurus kopš tā izveidošanas ir nodrošinājis Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instruments un uzskata, ka tā nostiprināšanai ir pamatnozīme Barselonas procesa veiksmīgā īstenošanā; vēlas, lai tas tiktu pārveidots par īstu Eiropas un Vidusjūras reģiona investīciju un attīstības banku; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē labos rezultātus, kurus kopš tā izveidošanas ir nodrošinājis Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instruments un uzskata, ka tā nostiprināšanai ir pamatnozīme Barselonas procesa veiksmīgā īstenošanā; vēlas, lai tas tiktu pārveidots par īstu Eiropas un Vidusjūras reģiona investīciju un attīstības banku;

| 32. | atzīmē, ka MEDA programmas un Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instrumenta darbība ir savstarpēji papildinoša; aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku izveidot ciešākas sadarbības un koordinācijas procedūru, lai uzlabotu ES pasākumu efektivitāti gan stratēģiskā līmenī, gan konkrētu projektu vadības jomā; |
| --- | --- |

32.

atzīmē, ka MEDA programmas un Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instrumenta darbība ir savstarpēji papildinoša; aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku izveidot ciešākas sadarbības un koordinācijas procedūru, lai uzlabotu ES pasākumu efektivitāti gan stratēģiskā līmenī, gan konkrētu projektu vadības jomā;

| 33. | uzskata, ka līdz brīdim, kad starp ES dalībvalstīm tiks panākta vienošanās, jau ir iespējams uzsākt Eiropas un Vidusjūras attīstības bankas projektu, sākumposmā tajā iesaistot ikvienu no ieinteresētajām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka līdz brīdim, kad starp ES dalībvalstīm tiks panākta vienošanās, jau ir iespējams uzsākt Eiropas un Vidusjūras attīstības bankas projektu, sākumposmā tajā iesaistot ikvienu no ieinteresētajām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm;

Tiešās ārvalstu investīcijas

| 34. | atzīmē, ka zemā finansiālā pievilcība ir lielākais šķērslis tiešo ārvalstu investīciju nonākšanai Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs, negatīvi ietekmējot reģiona ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka zemā finansiālā pievilcība ir lielākais šķērslis tiešo ārvalstu investīciju nonākšanai Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs, negatīvi ietekmējot reģiona ekonomisko izaugsmi;

| 35. | atgādina, ka investīcijas (15) jo īpaši veicina apakšlīgumu slēgšanu, zinātības izplatīšanos, atbilstīgas izglītības sniegšanu reģionā, kura rūpniecības līmenis ir ļoti zems, kā arī darba vietu radīšanu; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka investīcijas (15) jo īpaši veicina apakšlīgumu slēgšanu, zinātības izplatīšanos, atbilstīgas izglītības sniegšanu reģionā, kura rūpniecības līmenis ir ļoti zems, kā arī darba vietu radīšanu;

| 36. | uzskata, ka šīm valstīm ir jāīsteno tāda tirdzniecības politika, kas veicina vietējo privāto investīciju izmantošanu, īpaši — modernizējot finanšu un banku sistēmas un atvieglojot piekļuvi kredītiem pēc iespējas lielākai iedzīvotāju daļai; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka šīm valstīm ir jāīsteno tāda tirdzniecības politika, kas veicina vietējo privāto investīciju izmantošanu, īpaši — modernizējot finanšu un banku sistēmas un atvieglojot piekļuvi kredītiem pēc iespējas lielākai iedzīvotāju daļai;

| 37. | uzsver dialoga nozīmi starp abu Vidusjūras krastu uzņēmumiem, jo tas veicina tirdzniecību un investīcijas; |
| --- | --- |

37.

uzsver dialoga nozīmi starp abu Vidusjūras krastu uzņēmumiem, jo tas veicina tirdzniecību un investīcijas;

Kopējās izcelsmes normas un izcelsmes kumulācija

| 38. | atzinīgi vērtē Viseiropas izcelsmes kumulācijas sistēmas attiecināšanu uz visām Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm; ir pārliecināts, ka tas Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm pavērs piekļuvi uz paplašinātu ekonomisko zonu, kas ietver Eiropas un Vidusjūras reģionu, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis un Viduseiropas un Austrumeiropas valstis; aicina pilnā mērā ievērot Palestīnas pašpārvaldes lūgumu nodrošināt to, lai okupētajās teritorijās ražotās preces būtu iespējams identificēt saskaņā ar izcelsmes noteikumiem; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Viseiropas izcelsmes kumulācijas sistēmas attiecināšanu uz visām Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm; ir pārliecināts, ka tas Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm pavērs piekļuvi uz paplašinātu ekonomisko zonu, kas ietver Eiropas un Vidusjūras reģionu, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis un Viduseiropas un Austrumeiropas valstis; aicina pilnā mērā ievērot Palestīnas pašpārvaldes lūgumu nodrošināt to, lai okupētajās teritorijās ražotās preces būtu iespējams identificēt saskaņā ar izcelsmes noteikumiem;

| 39. | tādēļ aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis pēc iespējas drīzāk pieņemt Viseiropas un Vidusjūras reģiona protokolus par izcelsmes noteikumiem, kas attiecīgi atbilstu šo valstu nolīgumiem ar ES un ar pārējiem Viseiropas un Vidusjūras reģiona partneriem, lai pilnībā izmantotu Viseiropas kumulāciju, to piemērojot visam reģionam; |
| --- | --- |

39.

tādēļ aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis pēc iespējas drīzāk pieņemt Viseiropas un Vidusjūras reģiona protokolus par izcelsmes noteikumiem, kas attiecīgi atbilstu šo valstu nolīgumiem ar ES un ar pārējiem Viseiropas un Vidusjūras reģiona partneriem, lai pilnībā izmantotu Viseiropas kumulāciju, to piemērojot visam reģionam;

| 40. | aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis nekavējoties īstenot izglītības, informācijas un informētības palielināšanas programmas par izcelsmes noteikumiem, kā arī aicina ar Komisijas atbalstu nodrošināt atbilstīgu apmācību uzņēmējiem un muitas ierēdņiem; |
| --- | --- |

40.

aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis nekavējoties īstenot izglītības, informācijas un informētības palielināšanas programmas par izcelsmes noteikumiem, kā arī aicina ar Komisijas atbalstu nodrošināt atbilstīgu apmācību uzņēmējiem un muitas ierēdņiem;

| 41. | aicina Komisiju saskaņā ar ziņojumu “Izcelsmes noteikumi preferenciālā tirdzniecības režīmā — tālākās ievirzes” (COM(2005)0100) un ņemot vērā divus pētījumus, ko vadīja Tirdzniecības ģenerāldirektorāts un Attīstības ģenerāldirektorāts pēc Zaļās grāmatas publicēšanas 2005. gadā, rūpīgi apsvērt šo noteikumu reformu (vienkāršošanu un elastības palielināšanu), kā arī nepieciešamību efektīvāk kontrolēt to piemērošanu, lai izvairītos no preferenču ļaunprātīgas izmantošanas; cer jo īpaši, ka jaunie normatīvi nodrošinās saskaņu ar šiem noteikumiem un ar saistībām, kuras ir spēkā attiecībā uz Eiropas un Vidusjūras reģionu; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju saskaņā ar ziņojumu “Izcelsmes noteikumi preferenciālā tirdzniecības režīmā — tālākās ievirzes” (COM(2005)0100) un ņemot vērā divus pētījumus, ko vadīja Tirdzniecības ģenerāldirektorāts un Attīstības ģenerāldirektorāts pēc Zaļās grāmatas publicēšanas 2005. gadā, rūpīgi apsvērt šo noteikumu reformu (vienkāršošanu un elastības palielināšanu), kā arī nepieciešamību efektīvāk kontrolēt to piemērošanu, lai izvairītos no preferenču ļaunprātīgas izmantošanas; cer jo īpaši, ka jaunie normatīvi nodrošinās saskaņu ar šiem noteikumiem un ar saistībām, kuras ir spēkā attiecībā uz Eiropas un Vidusjūras reģionu;

Lauksaimniecība

| 42. | uzsver, ka lauksaimniecības produktu tirgus atvēršana ir jānosaka kopīgi, un tā ir jāīsteno pakāpeniski un asimetriski, kā arī ir jāparedz iespēja piešķirt noteiktu skaitu atbrīvojumu un noteikt termiņu grafiku, ņemot vērā gan ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm šajā jomā kopīgās perspektīvas, gan katras valsts lauksaimniecības jomas individuālās atšķirības un īpašības; uzsver šīs jomas nozīmi Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs un nepieciešamību izvairīties no lauku iedzīvotāju nabadzības palielināšanas, kas ir iemesls viņu aizceļošanai un koncentrācijai jau pārapdzīvotajos pilsētu apvidos, īpaši piekrastes pilsētās; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka lauksaimniecības produktu tirgus atvēršana ir jānosaka kopīgi, un tā ir jāīsteno pakāpeniski un asimetriski, kā arī ir jāparedz iespēja piešķirt noteiktu skaitu atbrīvojumu un noteikt termiņu grafiku, ņemot vērā gan ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm šajā jomā kopīgās perspektīvas, gan katras valsts lauksaimniecības jomas individuālās atšķirības un īpašības; uzsver šīs jomas nozīmi Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs un nepieciešamību izvairīties no lauku iedzīvotāju nabadzības palielināšanas, kas ir iemesls viņu aizceļošanai un koncentrācijai jau pārapdzīvotajos pilsētu apvidos, īpaši piekrastes pilsētās;

| 43. | aicina, lai Komisija un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu valdības dod priekšroku ikvienai iniciatīvai, kuras mērķis ir modernizēt un nodrošināt Vidusjūras reģiona primārās jomas ilgtspējīgu attīstību ar mērķi uzlabot dzīves apstākļus un radīt jaunas ar lauksaimniecību saistītas un arī nesaistītas darba vietas lauku apvidū; |
| --- | --- |

43.

aicina, lai Komisija un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu valdības dod priekšroku ikvienai iniciatīvai, kuras mērķis ir modernizēt un nodrošināt Vidusjūras reģiona primārās jomas ilgtspējīgu attīstību ar mērķi uzlabot dzīves apstākļus un radīt jaunas ar lauksaimniecību saistītas un arī nesaistītas darba vietas lauku apvidū;

| 44. | aicina ieviest integrētu tehnisko atbalstu un cilvēkresursu sagatavošanas sistēmu; uzsver, ka ES lauksaimniecības pasākumiem šajā reģionā ir jābalsta dzīvotspējīgas ūdens politikas izstrāde, vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, augsnes un auglības aizsardzība, jānodrošina pārtikas neatkarība un tipiski reģionālo produktu vērtības izcelšana; atkārtoti pauž atbalstu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu īstenotajai politikai, kuras mērķis ir palielināt lauksaimniecības produktu daudzveidību; |
| --- | --- |

44.

aicina ieviest integrētu tehnisko atbalstu un cilvēkresursu sagatavošanas sistēmu; uzsver, ka ES lauksaimniecības pasākumiem šajā reģionā ir jābalsta dzīvotspējīgas ūdens politikas izstrāde, vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, augsnes un auglības aizsardzība, jānodrošina pārtikas neatkarība un tipiski reģionālo produktu vērtības izcelšana; atkārtoti pauž atbalstu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu īstenotajai politikai, kuras mērķis ir palielināt lauksaimniecības produktu daudzveidību;

| 45. | uzskata, ka vietējiem apstākļiem piemērotu lauksaimniecību, galvenokārt mazajās saimniecībās, kas būtu vidi saudzējoša un tāpēc labvēlīga lauku iedzīvotāju saimnieciskajai situācijai un veselības stāvoklim, nav iespējams sekmēt, vienkārši atverot lauksaimniecības produktu tirgu; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka vietējiem apstākļiem piemērotu lauksaimniecību, galvenokārt mazajās saimniecībās, kas būtu vidi saudzējoša un tāpēc labvēlīga lauku iedzīvotāju saimnieciskajai situācijai un veselības stāvoklim, nav iespējams sekmēt, vienkārši atverot lauksaimniecības produktu tirgu;

| 46. | tādēļ uzskata, ka jebkurai tirgus atvēršanai starp Eiropas Savienību un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm ir jānotiek pakāpeniski, jārūpējas par kvalitāti un jārīkojas apdomīgi, kā arī jāņem vērā lauku saimniecību struktūra, lauksaimniecības politika un notiekošās reformas abos Vidusjūras krastos; turklāt uzsver, ka sarunas par piekļuvi tirgum nekādā gadījumā nedrīkst būt vispārīgas, bet tās jārisina par katru konkrētu gadījumu, par katru produktu atsevišķi, ņemot vērā, ka jānodrošina jutīgu produktu aizsardzība, uz kuriem nedrīkst attiecināt vispārēju liberalizāciju, lai nenodarītu neatgriezenisku kaitējumu vietējiem ražotājiem; |
| --- | --- |

46.

tādēļ uzskata, ka jebkurai tirgus atvēršanai starp Eiropas Savienību un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm ir jānotiek pakāpeniski, jārūpējas par kvalitāti un jārīkojas apdomīgi, kā arī jāņem vērā lauku saimniecību struktūra, lauksaimniecības politika un notiekošās reformas abos Vidusjūras krastos; turklāt uzsver, ka sarunas par piekļuvi tirgum nekādā gadījumā nedrīkst būt vispārīgas, bet tās jārisina par katru konkrētu gadījumu, par katru produktu atsevišķi, ņemot vērā, ka jānodrošina jutīgu produktu aizsardzība, uz kuriem nedrīkst attiecināt vispārēju liberalizāciju, lai nenodarītu neatgriezenisku kaitējumu vietējiem ražotājiem;

| 47. | atgādina, ka daudzas Vidusjūras reģiona valstis ir izteikušas vēlmi saglabāt savas tirdzniecības preferences attiecībā uz Kopienas tirgu; uzskata, ka šīs asimetriskās preferenču sistēmas saglabāšana nav savienojama ar lauksaimniecības nozares vispārēju liberalizāciju; turklāt uzsver, ka vairākas Vidusjūras baseina valstis ir savstarpēji ieinteresētas saglabāt noteiktas metodes piedāvājuma pārvaldībai attiecīgo valstu tirgū; |
| --- | --- |

47.

atgādina, ka daudzas Vidusjūras reģiona valstis ir izteikušas vēlmi saglabāt savas tirdzniecības preferences attiecībā uz Kopienas tirgu; uzskata, ka šīs asimetriskās preferenču sistēmas saglabāšana nav savienojama ar lauksaimniecības nozares vispārēju liberalizāciju; turklāt uzsver, ka vairākas Vidusjūras baseina valstis ir savstarpēji ieinteresētas saglabāt noteiktas metodes piedāvājuma pārvaldībai attiecīgo valstu tirgū;

| 48. | aicina visas Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību valstu lauksaimniecības nozares sabiedriskās un profesionālās organizācijas sekmēt sadarbību saistītajās nozarēs, veicinot produktu papildināmību abos Vidusjūras krastos, kā arī (ja iespējams) pašās Vidusjūras dienvidu un austrumu valstīs; uzsver kā piemēru vīnrūpniecību un augļu un dārzeņu sektoru, kuros ražošana abos Vidusjūras krastos var veicināt plašāku un patērētājiem pievilcīgāku tirdzniecības piedāvājumu; |
| --- | --- |

48.

aicina visas Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību valstu lauksaimniecības nozares sabiedriskās un profesionālās organizācijas sekmēt sadarbību saistītajās nozarēs, veicinot produktu papildināmību abos Vidusjūras krastos, kā arī (ja iespējams) pašās Vidusjūras dienvidu un austrumu valstīs; uzsver kā piemēru vīnrūpniecību un augļu un dārzeņu sektoru, kuros ražošana abos Vidusjūras krastos var veicināt plašāku un patērētājiem pievilcīgāku tirdzniecības piedāvājumu;

| 49. | šajā sakarā uzsver, ka valstis ir ieinteresētas sadarboties, lai izstrādātu Eiropas un Vidusjūras reģionam kopīgu, pašlaik spēkā esošajām ES tiesību normām pilnībā atbilstošu marķējuma politiku, pamatojoties uz pārbaudītiem cilmes vietas nosaukumiem un bioloģiski audzētu produktu sertifikāciju, kā arī lai nodrošinātu ražošanas metožu izsekojamību un pārredzamību; |
| --- | --- |

49.

šajā sakarā uzsver, ka valstis ir ieinteresētas sadarboties, lai izstrādātu Eiropas un Vidusjūras reģionam kopīgu, pašlaik spēkā esošajām ES tiesību normām pilnībā atbilstošu marķējuma politiku, pamatojoties uz pārbaudītiem cilmes vietas nosaukumiem un bioloģiski audzētu produktu sertifikāciju, kā arī lai nodrošinātu ražošanas metožu izsekojamību un pārredzamību;

| 50. | ir pārliecināts, ka tirgus liberalizācija Vidusjūras dienvidu un austrumu valstīs pirmkārt labvēlīgi ietekmēs lielas mehanizētas lauku saimniecības, kuras jau tagad var pilnībā izmantot kompensācijas fondu sistēmu; aicina Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību institucionālos dalībniekus uzlabot mazo lauku saimniecību piekļuvi aizdevumiem un izveidot tām paredzētu atbalsta līdzekļu indeksācijas sistēmu, jo šādas saimniecības ir pārsvarā šajās valstīs un tās pirmās cietīs no konkurences ar Eiropas Savienību, un ilgtermiņā aizstāt veco atbalsta un kompensāciju sistēmu ar jaunu atbalsta sistēmu ilgtspējīgai lauksaimniecībai un ieguldījumiem mazos pārtikas pārstrādes uzņēmumos, lai stiprinātu lauku saimniecību konkurētspēju, dažādojot to darbību, nodrošinot produkcijas noietu vietējā tirgū un īpašas kvalitātes produktu ražošanu; |
| --- | --- |

50.

ir pārliecināts, ka tirgus liberalizācija Vidusjūras dienvidu un austrumu valstīs pirmkārt labvēlīgi ietekmēs lielas mehanizētas lauku saimniecības, kuras jau tagad var pilnībā izmantot kompensācijas fondu sistēmu; aicina Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību institucionālos dalībniekus uzlabot mazo lauku saimniecību piekļuvi aizdevumiem un izveidot tām paredzētu atbalsta līdzekļu indeksācijas sistēmu, jo šādas saimniecības ir pārsvarā šajās valstīs un tās pirmās cietīs no konkurences ar Eiropas Savienību, un ilgtermiņā aizstāt veco atbalsta un kompensāciju sistēmu ar jaunu atbalsta sistēmu ilgtspējīgai lauksaimniecībai un ieguldījumiem mazos pārtikas pārstrādes uzņēmumos, lai stiprinātu lauku saimniecību konkurētspēju, dažādojot to darbību, nodrošinot produkcijas noietu vietējā tirgū un īpašas kvalitātes produktu ražošanu;

| 51. | prasa apspriest iespējas abpus Vidusjūrai īstenot patiesu integrētas lauksaimniecības politiku, priekšroku dodot pārtikas drošības paaugstināšanai Vidusjūras dienvidu un austrumu valstīs nevis, komerciāliem apsvērumiem, un koordinēt zvejniecības un ūdens jomu pārvaldi; |
| --- | --- |

51.

prasa apspriest iespējas abpus Vidusjūrai īstenot patiesu integrētas lauksaimniecības politiku, priekšroku dodot pārtikas drošības paaugstināšanai Vidusjūras dienvidu un austrumu valstīs nevis, komerciāliem apsvērumiem, un koordinēt zvejniecības un ūdens jomu pārvaldi;

Tehniskās, intelektuālā īpašuma, konkurences normas un reglamentācija

| 52. | uzskata, ka harmonizēta ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu reglamentācija ļautu tirdzniecībai paplašināties un nostiprināties uz skaidra pamata, īpaši veicinot lielāku pārskatāmību un godīgāku konkurenci; uzskata, ka harmonizācija vai vismaz normu saskaņošana arī veicinātu dienvidu—dienvidu tirdzniecības attīstību; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka harmonizēta ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu reglamentācija ļautu tirdzniecībai paplašināties un nostiprināties uz skaidra pamata, īpaši veicinot lielāku pārskatāmību un godīgāku konkurenci; uzskata, ka harmonizācija vai vismaz normu saskaņošana arī veicinātu dienvidu—dienvidu tirdzniecības attīstību;

| 53. | uzsver, ka svarīgi ir ieviest atbilstīgu ekonomisko stimulu un tehnisko atbalstu, kas būtu paredzēts tiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kam ir grūtības internalizēt izmaksas, kuras rodas, veicot asociācijas nolīgumos ieteikto normu harmonizāciju; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka svarīgi ir ieviest atbilstīgu ekonomisko stimulu un tehnisko atbalstu, kas būtu paredzēts tiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kam ir grūtības internalizēt izmaksas, kuras rodas, veicot asociācijas nolīgumos ieteikto normu harmonizāciju;

| 54. | aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis intelektuālā īpašuma jomā izstrādāt un piemērot tādus tiesību aktus, kuri atbilstu starptautiskajām normām, veicinātu inovācijas un radošo darbību un kuri būtu pietiekami elastīgi, lai saskanētu ar attiecīgo valstu prasībām un īpatnībām; aicina Komisiju intelektuālā īpašuma likumdošanas jomā izvairīties no lielāku prasību uzstādīšanas Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm nekā nosaka pastāvošie intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspekti (TRIPS); |
| --- | --- |

54.

aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis intelektuālā īpašuma jomā izstrādāt un piemērot tādus tiesību aktus, kuri atbilstu starptautiskajām normām, veicinātu inovācijas un radošo darbību un kuri būtu pietiekami elastīgi, lai saskanētu ar attiecīgo valstu prasībām un īpatnībām; aicina Komisiju intelektuālā īpašuma likumdošanas jomā izvairīties no lielāku prasību uzstādīšanas Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm nekā nosaka pastāvošie intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspekti (TRIPS);

Pakalpojumi

| 55. | uzskata, ka jebkuru pakalpojumu liberalizācija saistībā ar brīvās tirdzniecības zonas izveidi var notikt tikai pēc saskaņošanas ar Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm un atzīstot to tiesības ievērot pakāpeniskumu un pārvaldīt jutīgu un trauslu ekonomikas jomu atvēršanu; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka jebkuru pakalpojumu liberalizācija saistībā ar brīvās tirdzniecības zonas izveidi var notikt tikai pēc saskaņošanas ar Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm un atzīstot to tiesības ievērot pakāpeniskumu un pārvaldīt jutīgu un trauslu ekonomikas jomu atvēršanu;

| 56. | uzskata, ka pakalpojumu joma ir svarīga, lai nodrošinātu Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas veiksmīgu īstenošanu; atgādina, ka pakalpojumu jomai Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomikā ir izšķiroša nozīme un ka tā veido 50 % no Ēģiptes, Marokas un Sīrijas IKP, 60 % no Tunisijas IKP un vairāk nekā 70 % no Jordānijas un Libānas IKP; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka pakalpojumu joma ir svarīga, lai nodrošinātu Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas veiksmīgu īstenošanu; atgādina, ka pakalpojumu jomai Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomikā ir izšķiroša nozīme un ka tā veido 50 % no Ēģiptes, Marokas un Sīrijas IKP, 60 % no Tunisijas IKP un vairāk nekā 70 % no Jordānijas un Libānas IKP;

| 57. | paralēli tam uzsver, ka pakalpojumu jomas, kas Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomikā ieņem īpaši nozīmīgu vietu, pakāpeniska liberalizācija būs izdevīga šo valstu ekonomiskajai attīstībai, veicinot infrastruktūru pilnveidi, tehnoloģiju un zināšanu pārņemšanu, kā arī to iedzīvotājiem sniegto pakalpojumu uzlabošanos; tāpēc uzskata, ka sarunām par pakalpojumu sektoru ir jānotiek vienlaikus ar sarunām par preču tirdzniecību; |
| --- | --- |

57.

paralēli tam uzsver, ka pakalpojumu jomas, kas Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomikā ieņem īpaši nozīmīgu vietu, pakāpeniska liberalizācija būs izdevīga šo valstu ekonomiskajai attīstībai, veicinot infrastruktūru pilnveidi, tehnoloģiju un zināšanu pārņemšanu, kā arī to iedzīvotājiem sniegto pakalpojumu uzlabošanos; tāpēc uzskata, ka sarunām par pakalpojumu sektoru ir jānotiek vienlaikus ar sarunām par preču tirdzniecību;

| 58. | atzīmē, ka oficiālā sarunu atklāšana par pakalpojumu un investīciju tirgus liberalizāciju starp ES un dažām Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm notika 5. EuroMed ministru konferencē 2006. gada martā; |
| --- | --- |

58.

atzīmē, ka oficiālā sarunu atklāšana par pakalpojumu un investīciju tirgus liberalizāciju starp ES un dažām Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm notika 5. EuroMed ministru konferencē 2006. gada martā;

| 59. | aicina Komisiju turpināt Marakešā uzsāktās sarunas un pakalpojumu jomā tās pabeigt ar dažām Vidusjūras reģiona dienvidu, un austrumu valstīm, aptverot visus veidus un sektorus un ievērojot to, kam tās ir piekritušas saskaņā ar PTO Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību, aicina atturēties no spiediena izdarīšanas uz dažām Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm, lai tās atvērtu to pakalpojumu tirgus uz citādākiem nosacījumiem nekā par ko tās ir vienojušās ar PTO Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību, un aicina atbildēt uz pozitīviem piedāvājumiem, paplašinot ES normas attiecībā uz pakalpojumu jomā strādājošo uzlabotajām pārvietošanās iespējām (Vispārējā vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību, IV režīms); |
| --- | --- |

59.

aicina Komisiju turpināt Marakešā uzsāktās sarunas un pakalpojumu jomā tās pabeigt ar dažām Vidusjūras reģiona dienvidu, un austrumu valstīm, aptverot visus veidus un sektorus un ievērojot to, kam tās ir piekritušas saskaņā ar PTO Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību, aicina atturēties no spiediena izdarīšanas uz dažām Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm, lai tās atvērtu to pakalpojumu tirgus uz citādākiem nosacījumiem nekā par ko tās ir vienojušās ar PTO Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību, un aicina atbildēt uz pozitīviem piedāvājumiem, paplašinot ES normas attiecībā uz pakalpojumu jomā strādājošo uzlabotajām pārvietošanās iespējām (Vispārējā vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību, IV režīms);

| 60. | uzskata, ka komercpakalpojumi ir jāšķir no sabiedriskajiem pakalpojumiem; uzstāj, ka nevajag sarunas attiecināt uz sabiedriskajiem pakalpojumiem, jo īpaši uz tiem, kuri skar iedzīvotāju pamatvajadzības un kuri nodrošina piekļuvi tādām pamata sabiedriskajām vajadzībām kā veselības aprūpe, izglītība, dzeramais ūdens un enerģija, kā arī uz tiem, kam ir īpaša nozīme kultūras identitātes aspektā, piemēram, uz audiovizuālajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka komercpakalpojumi ir jāšķir no sabiedriskajiem pakalpojumiem; uzstāj, ka nevajag sarunas attiecināt uz sabiedriskajiem pakalpojumiem, jo īpaši uz tiem, kuri skar iedzīvotāju pamatvajadzības un kuri nodrošina piekļuvi tādām pamata sabiedriskajām vajadzībām kā veselības aprūpe, izglītība, dzeramais ūdens un enerģija, kā arī uz tiem, kam ir īpaša nozīme kultūras identitātes aspektā, piemēram, uz audiovizuālajiem pakalpojumiem;

Transports

| 61. | ir pārliecināts, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona transporta tīklu attīstība, balstoties uz moderniem starpsavienojumiem un uz kopējas sadarbības, koordinācijas un attīstības uzlabošanas stratēģijas izstrādi, ir priekšnoteikums veiksmīgai brīvās tirdzniecības zonas īstenošanai; uzskata, ka vitāli svarīgi ir, lai Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis varētu baudīt labāku savietojamību ar Eiropas transporta tīkliem un lai tās tiktu iesaistītas prioritāru nākotnes projektu izstrādē un īstenošanā; aicina šajā kontekstā, lai prioritāri tiktu apsvērtas iespējas uzlabot jūras transporta ceļus un samazināt izmaksas, kas ir saistītas ar jūras kravu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

61.

ir pārliecināts, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona transporta tīklu attīstība, balstoties uz moderniem starpsavienojumiem un uz kopējas sadarbības, koordinācijas un attīstības uzlabošanas stratēģijas izstrādi, ir priekšnoteikums veiksmīgai brīvās tirdzniecības zonas īstenošanai; uzskata, ka vitāli svarīgi ir, lai Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis varētu baudīt labāku savietojamību ar Eiropas transporta tīkliem un lai tās tiktu iesaistītas prioritāru nākotnes projektu izstrādē un īstenošanā; aicina šajā kontekstā, lai prioritāri tiktu apsvērtas iespējas uzlabot jūras transporta ceļus un samazināt izmaksas, kas ir saistītas ar jūras kravu pārvadājumiem;

| 62. | aicina Komisiju un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis paredzēt pietiekamu līdzekļu daudzumu infrastruktūras modernizācijai, īpašu uzmanību vēršot uz loģistikas jomu, kā arī veikt nepieciešamās reformas, lai šo jomu padarītu konkurētspējīgāku un dinamiskāku, atbilstīgi ņemot vērā šā reģiona īpašo ģeogrāfisko novietojumu — tajā atrodas dabiskais tranzīta ceļš precēm, kuras tiek vestas no Eiropas uz Āziju (īpaši uz Ķīnu un Indiju); |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis paredzēt pietiekamu līdzekļu daudzumu infrastruktūras modernizācijai, īpašu uzmanību vēršot uz loģistikas jomu, kā arī veikt nepieciešamās reformas, lai šo jomu padarītu konkurētspējīgāku un dinamiskāku, atbilstīgi ņemot vērā šā reģiona īpašo ģeogrāfisko novietojumu — tajā atrodas dabiskais tranzīta ceļš precēm, kuras tiek vestas no Eiropas uz Āziju (īpaši uz Ķīnu un Indiju);

| 63. | aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis, sadarbojoties ar Komisiju, padarīt ceļu un ostu jomu efektīvāku, lai samazinātu ārkārtīgi augstās loģistikas un transporta izmaksas, kas kavē šā reģiona konkurētspēju rūpniecības un lauksaimniecības jomās; aicina arī pievērsties gaisa transporta jomai, bet jo īpaši — kravas pārvadājumiem ar gaisa transportu; |
| --- | --- |

63.

aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis, sadarbojoties ar Komisiju, padarīt ceļu un ostu jomu efektīvāku, lai samazinātu ārkārtīgi augstās loģistikas un transporta izmaksas, kas kavē šā reģiona konkurētspēju rūpniecības un lauksaimniecības jomās; aicina arī pievērsties gaisa transporta jomai, bet jo īpaši — kravas pārvadājumiem ar gaisa transportu;

| 64. | ar interesi atzīmē Padomes paziņojumu, kas tiks pieņemts tuvākajā laikā par galveno Eiropas ceļu pagarināšanu līdz Vidusjūras valstīm, ņemot vērā nepieciešamību transporta plūsmu pārorientēt tā, lai tā labvēlīgi ietekmētu šo reģionu; |
| --- | --- |

64.

ar interesi atzīmē Padomes paziņojumu, kas tiks pieņemts tuvākajā laikā par galveno Eiropas ceļu pagarināšanu līdz Vidusjūras valstīm, ņemot vērā nepieciešamību transporta plūsmu pārorientēt tā, lai tā labvēlīgi ietekmētu šo reģionu;

Enerģija

| 65. | norāda, ka vairums Barselonas procesa valstu kļūst arvien atkarīgākas no ārējiem enerģijas piegādātājiem, īpaši attiecībā uz naftu un gāzi, un ka pieprasījuma pieaugums radīs lielāku spiedienu uz pastāvošajiem piegādes kanāliem; šajā kontekstā ļoti būtiski būs enerģijas piegādes jomā izveidot efektīvu sadarbību starp Vidusjūras valstīm; |
| --- | --- |

65.

norāda, ka vairums Barselonas procesa valstu kļūst arvien atkarīgākas no ārējiem enerģijas piegādātājiem, īpaši attiecībā uz naftu un gāzi, un ka pieprasījuma pieaugums radīs lielāku spiedienu uz pastāvošajiem piegādes kanāliem; šajā kontekstā ļoti būtiski būs enerģijas piegādes jomā izveidot efektīvu sadarbību starp Vidusjūras valstīm;

| 66. | aicina primāru nozīmi piešķirt īsta Eiropas un Vidusjūras reģiona enerģijas tirgus veidošanai; ņemot vērā nesen notikušo naftas un gāzes cenu pieaugumu, uzskata, ka ir vitāli svarīgi, lai Eiropas Savienība un tās Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis, kurām nav enerģijas resursu, saskaņotu rīcību un stiprinātu dialogu ar valstīm, kas ražo enerģiju, pēc iespējas izvairoties no divpusēju nolīgumu slēgšanas, jo tie ir pretrunā ar ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu interesēm; ar interesi atzīmē 2006. gada 20. un 21. novembrī konferencē par enerģijas ārpolitiku Komisijas pausto vēlmi enerģijas ārpolitikā būtisku lomu piešķirt Ziemeļāfrikai un Vidējiem Austrumiem, un aicina šo vēlmi apliecināt ar konkrētu rīcību; |
| --- | --- |

66.

aicina primāru nozīmi piešķirt īsta Eiropas un Vidusjūras reģiona enerģijas tirgus veidošanai; ņemot vērā nesen notikušo naftas un gāzes cenu pieaugumu, uzskata, ka ir vitāli svarīgi, lai Eiropas Savienība un tās Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis, kurām nav enerģijas resursu, saskaņotu rīcību un stiprinātu dialogu ar valstīm, kas ražo enerģiju, pēc iespējas izvairoties no divpusēju nolīgumu slēgšanas, jo tie ir pretrunā ar ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu interesēm; ar interesi atzīmē 2006. gada 20. un 21. novembrī konferencē par enerģijas ārpolitiku Komisijas pausto vēlmi enerģijas ārpolitikā būtisku lomu piešķirt Ziemeļāfrikai un Vidējiem Austrumiem, un aicina šo vēlmi apliecināt ar konkrētu rīcību;

| 67. | atzinīgi vērtē faktu, ka Vidusjūras reģionā uzsākta sadarbība enerģijas jomā, un tas noticis ar Romas Eiropas un Vidusjūras reģiona enerģijas platformas (REMEP) atbalstu; uzskata, ka šī platforma var kļūt par kopēju sākuma punktu ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu sadarbības stiprināšanai, nodrošinot būtisku reģionālas nozīmes iniciatīvu īstenošanu, kā arī par pamatu citiem vispārējas intereses pasākumiem, kas varētu tikt pieņemti; |
| --- | --- |

67.

atzinīgi vērtē faktu, ka Vidusjūras reģionā uzsākta sadarbība enerģijas jomā, un tas noticis ar Romas Eiropas un Vidusjūras reģiona enerģijas platformas (REMEP) atbalstu; uzskata, ka šī platforma var kļūt par kopēju sākuma punktu ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu sadarbības stiprināšanai, nodrošinot būtisku reģionālas nozīmes iniciatīvu īstenošanu, kā arī par pamatu citiem vispārējas intereses pasākumiem, kas varētu tikt pieņemti;

| 68. | atzinīgi vērtē būtisku apakšreģionālu projektu uzsākšanu, piemēram — Magribas valstu enerģijas tirgus pakāpenisku integrāciju ES, Mašrikas reģiona gāzes tirgus integrāciju, kā arī Medgaz un arābu gāzes vada izbūvi; |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē būtisku apakšreģionālu projektu uzsākšanu, piemēram — Magribas valstu enerģijas tirgus pakāpenisku integrāciju ES, Mašrikas reģiona gāzes tirgus integrāciju, kā arī Medgaz un arābu gāzes vada izbūvi;

| 69. | aicina Komisiju, ES dalībvalstis un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis pārbaudīt jaunos divpusējas un daudzpusējas sadarbības veidus enerģētikas jomā, īpaši saistībā ar enerģijas efektivitātes uzlabošanas pasākumu ieviešanu; aicina arī Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis izstrādāt atjaunīgās enerģijas attīstības un vides aizsardzības politiku (naftas rafinēšanas darbības un apdraudējums, ko izraisa ogļūdeņraža transports pa Vidusjūru); |
| --- | --- |

69.

aicina Komisiju, ES dalībvalstis un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis pārbaudīt jaunos divpusējas un daudzpusējas sadarbības veidus enerģētikas jomā, īpaši saistībā ar enerģijas efektivitātes uzlabošanas pasākumu ieviešanu; aicina arī Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis izstrādāt atjaunīgās enerģijas attīstības un vides aizsardzības politiku (naftas rafinēšanas darbības un apdraudējums, ko izraisa ogļūdeņraža transports pa Vidusjūru);

| 70. | uzskata, ka ir vitāli svarīgi, lai Eiropas Savienība un tās Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis, kam nav enerģijas resursu, uzsāk stratēģisku dialogu par atjaunīgās enerģijas ražošanas veicināšanu plašā mērogā un ka Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm ir jāpiešķir tiesības piedalīties ES programmās, kuras ir saistītas ar pētniecību un attīstību atjaunīgās enerģijas jomā; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka ir vitāli svarīgi, lai Eiropas Savienība un tās Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis, kam nav enerģijas resursu, uzsāk stratēģisku dialogu par atjaunīgās enerģijas ražošanas veicināšanu plašā mērogā un ka Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm ir jāpiešķir tiesības piedalīties ES programmās, kuras ir saistītas ar pētniecību un attīstību atjaunīgās enerģijas jomā;

| 71. | uzsver to lomu, kāda pirmās paaudzes biodegvielai var būt kā alternatīvam enerģijas veidam, kā arī tās augsto konkurētspēju enerģijas tirgū; |
| --- | --- |

71.

uzsver to lomu, kāda pirmās paaudzes biodegvielai var būt kā alternatīvam enerģijas veidam, kā arī tās augsto konkurētspēju enerģijas tirgū;

Vide un ilgtspējīga attīstība

| 72. | atzinīgi vērtē iniciatīvu Horizon 2020, kura uzsākta 2005. gada Barselonas sammita laikā un kuras mērķis ir samazināt piesārņojuma līmeni šajā reģionā līdz 2020. gadam, identificējot un izskaužot lielākos piesārņojuma avotus; uzsver, ka šī iniciatīva var papildināt un atsākt 1995. gadā apstiprināto Vidusjūras reģiona ilgtspējīgas attīstības stratēģiju; |
| --- | --- |

72.

atzinīgi vērtē iniciatīvu Horizon 2020, kura uzsākta 2005. gada Barselonas sammita laikā un kuras mērķis ir samazināt piesārņojuma līmeni šajā reģionā līdz 2020. gadam, identificējot un izskaužot lielākos piesārņojuma avotus; uzsver, ka šī iniciatīva var papildināt un atsākt 1995. gadā apstiprināto Vidusjūras reģiona ilgtspējīgas attīstības stratēģiju;

| 73. | aicina Komisiju un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis koncentrēties uz galveno mērķi vides jomā — novērst Vidusjūras piesārņošanu (īpaši — samazinot rūpniecisko emisiju un sadzīves atkritumu daudzumu), izvēloties labāko politiskās un finansiālās sadarbības veidu ar lielāku reģionālās un vietējās varas, kā arī pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora pārstāvju iesaisti; aicina Komisiju arī regulāri novērtēt šajā jomā sasniegto; |
| --- | --- |

73.

aicina Komisiju un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis koncentrēties uz galveno mērķi vides jomā — novērst Vidusjūras piesārņošanu (īpaši — samazinot rūpniecisko emisiju un sadzīves atkritumu daudzumu), izvēloties labāko politiskās un finansiālās sadarbības veidu ar lielāku reģionālās un vietējās varas, kā arī pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora pārstāvju iesaisti; aicina Komisiju arī regulāri novērtēt šajā jomā sasniegto;

| 74. | aicina Komisiju koncentrēties uz Barselonas protokola pilnīgu īstenošanu attiecībā uz jūras piesārņojumu no sauszemes avotiem visās Vidusjūras valstīs, īpaši — pastiprināti finansējot Vidusjūras Vides tehniskā atbalsta programmu (METAP); |
| --- | --- |

74.

aicina Komisiju koncentrēties uz Barselonas protokola pilnīgu īstenošanu attiecībā uz jūras piesārņojumu no sauszemes avotiem visās Vidusjūras valstīs, īpaši — pastiprināti finansējot Vidusjūras Vides tehniskā atbalsta programmu (METAP);

| 75. | uzskata, ka šai iniciatīvai ir jānodrošina pēc iespējas plašāka publicitāte un tai ir jāsaņem pilnīgs un nedalīts Eiropas Parlamenta atbalsts, ņemot vērā ne vien tajā paredzētās nozīmīgās saistības reģiona ilgtspējīgas attīstības jomā (tūrisms, zveja, lauksaimniecība, piekļuve ūdeņiem), bet arī attiecībā uz dzīves apstākļiem kaimiņu reģionos; |
| --- | --- |

75.

uzskata, ka šai iniciatīvai ir jānodrošina pēc iespējas plašāka publicitāte un tai ir jāsaņem pilnīgs un nedalīts Eiropas Parlamenta atbalsts, ņemot vērā ne vien tajā paredzētās nozīmīgās saistības reģiona ilgtspējīgas attīstības jomā (tūrisms, zveja, lauksaimniecība, piekļuve ūdeņiem), bet arī attiecībā uz dzīves apstākļiem kaimiņu reģionos;

Rūpniecība

| 76. | pauž bažas par to, ka Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs ir attīstījusies rūpniecība, kas ir specializēta tādu produktu ražošanā, kam ir zems tehnoloģiskais īpatsvars un zema pievienotā vērība, tādēļ šīs valstis ir daudz neaizsargātākas pret ārējo konkurenci; uzskata, ka brīvās tirdzniecības zonas veiksmīgas izveides nolūkā ir nepieciešams palielināt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu rūpniecības konkurētspēju, un aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis pieņemt tiešus pasākumus, lai palīdzētu uzņēmumiem uzlabot konkurētspēju attiecībā pret Eiropas un Āzijas ražotājiem; |
| --- | --- |

76.

pauž bažas par to, ka Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs ir attīstījusies rūpniecība, kas ir specializēta tādu produktu ražošanā, kam ir zems tehnoloģiskais īpatsvars un zema pievienotā vērība, tādēļ šīs valstis ir daudz neaizsargātākas pret ārējo konkurenci; uzskata, ka brīvās tirdzniecības zonas veiksmīgas izveides nolūkā ir nepieciešams palielināt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu rūpniecības konkurētspēju, un aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis pieņemt tiešus pasākumus, lai palīdzētu uzņēmumiem uzlabot konkurētspēju attiecībā pret Eiropas un Āzijas ražotājiem;

| 77. | prasa rūpniecības nozares liberalizācijas grafiku mainīt atkarībā no ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem (tostarp atkarībā no bezdarba līmeņa) ikvienā no Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm, kā arī atkarībā no ietekmes uz vidi; |
| --- | --- |

77.

prasa rūpniecības nozares liberalizācijas grafiku mainīt atkarībā no ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem (tostarp atkarībā no bezdarba līmeņa) ikvienā no Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm, kā arī atkarībā no ietekmes uz vidi;

| 78. | aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis izstrādāt rūpniecības nozares reģionālo politiku, kas ļautu īstenot vairāk apjomradītu ietaupījumu, kā arī izstrādāt labāku attīstības stratēģiju, kurā būtu ņemta vērā īpaši mazo uzņēmumu, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu loma šajā reģionā; aicina Komisiju un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis atbalstīt īpaši mazos uzņēmumus un mazos uzņēmumus, attīstot efektīvus finanšu pakalpojumus un sniedzot tehnisku un administratīvu atbalstu, lai radītu tiem iespēju attīstīt konkurētspēju; |
| --- | --- |

78.

aicina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis izstrādāt rūpniecības nozares reģionālo politiku, kas ļautu īstenot vairāk apjomradītu ietaupījumu, kā arī izstrādāt labāku attīstības stratēģiju, kurā būtu ņemta vērā īpaši mazo uzņēmumu, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu loma šajā reģionā; aicina Komisiju un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis atbalstīt īpaši mazos uzņēmumus un mazos uzņēmumus, attīstot efektīvus finanšu pakalpojumus un sniedzot tehnisku un administratīvu atbalstu, lai radītu tiem iespēju attīstīt konkurētspēju;

| 79. | aicina arī Komisiju un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis piedalīties kopējos pasākumos, kuru mērķis ir: a) vienkāršot administratīvās procedūras, b) nodrošināt to, lai profesionālās un uzņēmēju apvienības, kā arī arodbiedrības tiešām būtu reprezentatīvas, c) nodrošināt piekļuvi komerciālai informācijai, d) sniegt uzņēmumiem tehnisku palīdzību un atbalsta pakalpojumus un e) nodrošināt mūžizglītību; |
| --- | --- |

79.

aicina arī Komisiju un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis piedalīties kopējos pasākumos, kuru mērķis ir: a) vienkāršot administratīvās procedūras, b) nodrošināt to, lai profesionālās un uzņēmēju apvienības, kā arī arodbiedrības tiešām būtu reprezentatīvas, c) nodrošināt piekļuvi komerciālai informācijai, d) sniegt uzņēmumiem tehnisku palīdzību un atbalsta pakalpojumus un e) nodrošināt mūžizglītību;

Tekstilrūpniecība

| 80. | atkārtoti pauž bažas par Tekstilizstrādājumu starptautiskās tirdzniecības nolīguma pārtraukšanas (2005. gada 1. janvārī) sekām un par un kvotu atcelšanas ietekmi uz tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozares darbību Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs un Eiropas Savienībā; uzsver, ka šai nozarei ir ļoti būtiska loma daudzu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu un dažu ES valstu ekonomikā; uzsver, ka, īstenojot programmu, kuras mērķis ir ar Komisijas atbalstu uzlabot nozares konkurētspēju, tiks veicināta nozīmīga mērķa sasniegšana; |
| --- | --- |

80.

atkārtoti pauž bažas par Tekstilizstrādājumu starptautiskās tirdzniecības nolīguma pārtraukšanas (2005. gada 1. janvārī) sekām un par un kvotu atcelšanas ietekmi uz tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozares darbību Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs un Eiropas Savienībā; uzsver, ka šai nozarei ir ļoti būtiska loma daudzu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu un dažu ES valstu ekonomikā; uzsver, ka, īstenojot programmu, kuras mērķis ir ar Komisijas atbalstu uzlabot nozares konkurētspēju, tiks veicināta nozīmīga mērķa sasniegšana;

| 81. | uzskata, ka lielākās grūtības, kas skar tekstilrūpniecības nozari, varētu izraisīt arī neizbēgamas negatīvas sekas ES valstu un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomikā, bet netieši ietekmēt brīvās tirdzniecības zonas izveidi; uzskata, ka, izstrādājot ES jauno tirdzniecības un investīciju stratēģiju attiecībā uz Ķīnu, bet plašākā nozīmē — Eiropas tirdzniecības politiku attiecībā uz Āziju, ir jāņem vērā to potenciālā ietekme uz Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm un uz ES valstīm; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka lielākās grūtības, kas skar tekstilrūpniecības nozari, varētu izraisīt arī neizbēgamas negatīvas sekas ES valstu un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomikā, bet netieši ietekmēt brīvās tirdzniecības zonas izveidi; uzskata, ka, izstrādājot ES jauno tirdzniecības un investīciju stratēģiju attiecībā uz Ķīnu, bet plašākā nozīmē — Eiropas tirdzniecības politiku attiecībā uz Āziju, ir jāņem vērā to potenciālā ietekme uz Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm un uz ES valstīm;

| 82. | aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un privāto sektoru, uzsākt ad hoc atbalsta programmas šo valstu konkurētspējas paaugstināšanai tekstilrūpniecības nozarē un nostiprināt tradicionālo saikni ar Kopienas ražotājiem; |
| --- | --- |

82.

aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un privāto sektoru, uzsākt ad hoc atbalsta programmas šo valstu konkurētspējas paaugstināšanai tekstilrūpniecības nozarē un nostiprināt tradicionālo saikni ar Kopienas ražotājiem;

| 83. | uzskata, ka pašlaik pastāvošās grūtības būtu iespējams pārvarēt, reorganizējot šo jomu, lai labāk tiktu izmantotas priekšrocības, ko sniedz nelielais attālums līdz Eiropas tirgum un koncentrējoties uz vidējas un augstas kvalitātes preču ražošanu ar īsāku piegādes (un krājumu atjaunošanas) termiņu par konkurētspējīgām cenām; |
| --- | --- |

83.

uzskata, ka pašlaik pastāvošās grūtības būtu iespējams pārvarēt, reorganizējot šo jomu, lai labāk tiktu izmantotas priekšrocības, ko sniedz nelielais attālums līdz Eiropas tirgum un koncentrējoties uz vidējas un augstas kvalitātes preču ražošanu ar īsāku piegādes (un krājumu atjaunošanas) termiņu par konkurētspējīgām cenām;

| 84. | atbalsta Eiropas un Vidusjūras ražošanas zonas izveidi, jo tas ir vienīgais līdzeklis, kas ļautu Vidusjūras dienvidu un arī ziemeļu apgabalos konkurēt ar spējīgākiem reģiona uzņēmumiem un nodrošinātu rūpnieciskās ražošanas un nodarbinātības saglabāšanu; uzskata, ka šā mērķa sasniegšanai ir nepieciešams piešķirt īpašus Eiropas līdzekļus, lai atbalstītu pētniecības, inovāciju vai sadarbības programmas; |
| --- | --- |

84.

atbalsta Eiropas un Vidusjūras ražošanas zonas izveidi, jo tas ir vienīgais līdzeklis, kas ļautu Vidusjūras dienvidu un arī ziemeļu apgabalos konkurēt ar spējīgākiem reģiona uzņēmumiem un nodrošinātu rūpnieciskās ražošanas un nodarbinātības saglabāšanu; uzskata, ka šā mērķa sasniegšanai ir nepieciešams piešķirt īpašus Eiropas līdzekļus, lai atbalstītu pētniecības, inovāciju vai sadarbības programmas;

| 85. | atbalsta Eiropas un Vidusjūras reģionu partnerību, kas veicina sadarbību un konkurētspēju šajā jomā, ar dinamiskas politikas palīdzību apņēmīgi balstot izglītību, pētniecību un attīstību, tehnoloģiskās inovācijas, labas prakses popularizēšanu un tirgus informācijas apmaiņu; iesaka izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas skolu, mācību iestāžu un specializētu tehnisko centru tīklu, lai balstītu tehnisko partnerību un kopīgas mācību un pētniecības programmas; |
| --- | --- |

85.

atbalsta Eiropas un Vidusjūras reģionu partnerību, kas veicina sadarbību un konkurētspēju šajā jomā, ar dinamiskas politikas palīdzību apņēmīgi balstot izglītību, pētniecību un attīstību, tehnoloģiskās inovācijas, labas prakses popularizēšanu un tirgus informācijas apmaiņu; iesaka izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas skolu, mācību iestāžu un specializētu tehnisko centru tīklu, lai balstītu tehnisko partnerību un kopīgas mācību un pētniecības programmas;

| 86. | atzīmē, ka grūtības piekļūt finansējumam un dažu finanšu instrumentu nepiemērotība joprojām ir liels šķērslis mazajiem un vidējiem uzņēmumiem šajā nozarē; aicina Komisiju sniegt priekšlikumus par līdzekļiem šo trūkumu novēršanai, kā arī ierosināt veicināšanas pasākumus, kuru mērķis ir noturēt ražošanas ķēdes daļu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs; |
| --- | --- |

86.

atzīmē, ka grūtības piekļūt finansējumam un dažu finanšu instrumentu nepiemērotība joprojām ir liels šķērslis mazajiem un vidējiem uzņēmumiem šajā nozarē; aicina Komisiju sniegt priekšlikumus par līdzekļiem šo trūkumu novēršanai, kā arī ierosināt veicināšanas pasākumus, kuru mērķis ir noturēt ražošanas ķēdes daļu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs;

Zinātne un tehnoloģija

| 87. | ir nobažījies par vairākuma Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu lēno progresu izglītības jomā un zinātniskajā pētniecībā; atzīmē — lai gan ir palielinājies skolas apmeklējošo bērnu skaits, joprojām nedarbojas saikne starp darba tirgu un izglītības sistēmu, smagi ietekmējot produktivitāti, darba spēka kvalifikāciju un plašākā nozīmē — reģiona attīstības perspektīvas; |
| --- | --- |

87.

ir nobažījies par vairākuma Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu lēno progresu izglītības jomā un zinātniskajā pētniecībā; atzīmē — lai gan ir palielinājies skolas apmeklējošo bērnu skaits, joprojām nedarbojas saikne starp darba tirgu un izglītības sistēmu, smagi ietekmējot produktivitāti, darba spēka kvalifikāciju un plašākā nozīmē — reģiona attīstības perspektīvas;

| 88. | aicina Komisiju un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis ieviest pasākumus ar mērķi uzlabot izglītības sistēmu kopumā, pievērst vairāk uzmanības jaunu cilvēku lomai un rosināt biežāku apmaiņu starp universitātēm, un atvieglot sieviešu ienākšanu darba tirgū, izmantojot īpašas mācību programmas; uzsver, ka lielāka sieviešu piesaistīšana darba tirgum ir ekonomikas attīstības pamatfaktors; atzinīgi vērtē Annas Lindes Eiropas un Vidusjūras reģiona starpkultūru dialoga fonda uzsāktās iniciatīvas attiecībā uz Eiropas skolām, Euromed jauno pētniecības darbinieku grupām, universitāšu vasaras skolām un apmaiņas programmām, kuras sniedz iespēju paplašināt dialogu un sadarbību starp Eiropas un Vidusjūras partnerības biedriem; |
| --- | --- |

88.

aicina Komisiju un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis ieviest pasākumus ar mērķi uzlabot izglītības sistēmu kopumā, pievērst vairāk uzmanības jaunu cilvēku lomai un rosināt biežāku apmaiņu starp universitātēm, un atvieglot sieviešu ienākšanu darba tirgū, izmantojot īpašas mācību programmas; uzsver, ka lielāka sieviešu piesaistīšana darba tirgum ir ekonomikas attīstības pamatfaktors; atzinīgi vērtē Annas Lindes Eiropas un Vidusjūras reģiona starpkultūru dialoga fonda uzsāktās iniciatīvas attiecībā uz Eiropas skolām, Euromed jauno pētniecības darbinieku grupām, universitāšu vasaras skolām un apmaiņas programmām, kuras sniedz iespēju paplašināt dialogu un sadarbību starp Eiropas un Vidusjūras partnerības biedriem;

| 89. | mudina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis lielāku prioritāti piešķirt attīstības modelim, kura pamatā ir zināšanu ekonomika un būtiski palielināt to IKP daļu, kas ir paredzēta zinātniskajai pētniecībai; aicina Komisiju sniegt finansiālu un tehnisku atbalstu; |
| --- | --- |

89.

mudina Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis lielāku prioritāti piešķirt attīstības modelim, kura pamatā ir zināšanu ekonomika un būtiski palielināt to IKP daļu, kas ir paredzēta zinātniskajai pētniecībai; aicina Komisiju sniegt finansiālu un tehnisku atbalstu;

| 90. | aicina Komisiju sniegt atbalstu Euromesco universitāšu tīklam, palīdzēt nodrošināt to, lai partnerība starp universitātēm, pētniecības centriem, laboratorijām un medicīnas skolām tiktu veidota uz institucionāla pamata, kā arī veicināt pētniecības darbinieku, skolotāju, šo iestāžu doktorandu mobilitāti un stiprināt kopīgās pētniecības programmas; |
| --- | --- |

90.

aicina Komisiju sniegt atbalstu Euromesco universitāšu tīklam, palīdzēt nodrošināt to, lai partnerība starp universitātēm, pētniecības centriem, laboratorijām un medicīnas skolām tiktu veidota uz institucionāla pamata, kā arī veicināt pētniecības darbinieku, skolotāju, šo iestāžu doktorandu mobilitāti un stiprināt kopīgās pētniecības programmas;

| 91. | aicina Komisiju novērtēt pastāvošos finansēšanas un programmas izstrādes mehānismus ar mērķi veicināt kopējus ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu projektus un dot šīm valstīm iespēju aktīvāk piedalīties Kopienas pētniecības pamatprogrammās; |
| --- | --- |

91.

aicina Komisiju novērtēt pastāvošos finansēšanas un programmas izstrādes mehānismus ar mērķi veicināt kopējus ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu projektus un dot šīm valstīm iespēju aktīvāk piedalīties Kopienas pētniecības pamatprogrammās;

| 92. | uzsver profesionālās izglītības lomu, jo tā ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu uzņēmumu attīstību; uzskata, ka profesionālās izglītības nozīme ir jāapliecina, izveidojot programmas, kas atbilst uzņēmumu konstatēto problēmu risināšanai un prasību apmierināšanai; |
| --- | --- |

92.

uzsver profesionālās izglītības lomu, jo tā ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu uzņēmumu attīstību; uzskata, ka profesionālās izglītības nozīme ir jāapliecina, izveidojot programmas, kas atbilst uzņēmumu konstatēto problēmu risināšanai un prasību apmierināšanai;

Tirdzniecība un attīstība

| 93. | uzsver, ka ES tirdzniecības politika nedrīkst būt pretrunā ar attīstības un nabadzības samazināšanas politikas mērķiem, bet tai būtu tā jāpapildina; uzsver, ka vairāk nekā 30 % no Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu iedzīvotājiem iztiek ar mazāk nekā 2 USD dienā; aicina ES ieguldīt līdzekļus speciālā Vidusjūras reģionam paredzētā absolūtās un relatīvās nabadzības apkarošanas rīcības plānā, t. i., Tūkstošgades mērķu Vidusjūras versijā un attīstību nodrošināt ar tirdzniecības palīdzību, vai arī Tirdzniecības atbalsta Vidusjūras versijā paralēli ar nabadzības samazināšanas programmām; |
| --- | --- |

93.

uzsver, ka ES tirdzniecības politika nedrīkst būt pretrunā ar attīstības un nabadzības samazināšanas politikas mērķiem, bet tai būtu tā jāpapildina; uzsver, ka vairāk nekā 30 % no Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu iedzīvotājiem iztiek ar mazāk nekā 2 USD dienā; aicina ES ieguldīt līdzekļus speciālā Vidusjūras reģionam paredzētā absolūtās un relatīvās nabadzības apkarošanas rīcības plānā, t. i., Tūkstošgades mērķu Vidusjūras versijā un attīstību nodrošināt ar tirdzniecības palīdzību, vai arī Tirdzniecības atbalsta Vidusjūras versijā paralēli ar nabadzības samazināšanas programmām;

| 94. | uzsver, ka mikrokreditēšana, īpaši mazo zemes īpašnieku mikrokreditēšana lauksaimniecības jomā, ir viens no galvenajiem nabadzības apkarošanas un ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības nodrošināšanas līdzekļiem saskaņā ar Tūkstošgades mērķiem, kā arī ietekmīgs emancipācijas līdzeklis īpaši sievietēm; uzskata, ka šī jaunā mikroekonomiskā pieeja ir jāatzīst saistībā ar brīvās tirdzniecības zonu, bet plašākā nozīmē — saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku un Barselonas procesu; aicina Padomi un Komisiju vairāk atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir mikrofinansēšanas veicināšana Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs, lai būtiski stiprinātu pastāvošās programmas, kā arī attīstīt un popularizēt jaunas sistēmas, kas pēc iespējas lielākam cilvēku skaitam atvieglotu iespējas iegūt kredītu; |
| --- | --- |

94.

uzsver, ka mikrokreditēšana, īpaši mazo zemes īpašnieku mikrokreditēšana lauksaimniecības jomā, ir viens no galvenajiem nabadzības apkarošanas un ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības nodrošināšanas līdzekļiem saskaņā ar Tūkstošgades mērķiem, kā arī ietekmīgs emancipācijas līdzeklis īpaši sievietēm; uzskata, ka šī jaunā mikroekonomiskā pieeja ir jāatzīst saistībā ar brīvās tirdzniecības zonu, bet plašākā nozīmē — saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku un Barselonas procesu; aicina Padomi un Komisiju vairāk atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir mikrofinansēšanas veicināšana Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs, lai būtiski stiprinātu pastāvošās programmas, kā arī attīstīt un popularizēt jaunas sistēmas, kas pēc iespējas lielākam cilvēku skaitam atvieglotu iespējas iegūt kredītu;

| 95. | uzsver pamata nodarbinātības standartu un pienācīgu darba vietu nozīmi brīvās tirdzniecības zonas attīstībā; atzīmē, ka tirdzniecībai, kas veicina attīstību un mazina nabadzību, ir arī jānodrošina sociālais progress un pienācīgi darba apstākļi; atzīmē, ka tirdzniecības noteikumi nedrīkst ierobežot sociālās aizsardzības normas un Starptautiskās Darba organizācijas Pamatkonvenciju; atzīmē, ka pasākumi jebkura ekspluatācijas veida apkarošanai, kā arī arodbiedrību brīvību ievērošana ir pamatnoteikums, lai tirdzniecība varētu notikt godīgi un ievērojot visu intereses; mudina Komisiju strādāt pie šā mērķa sasniegšanas ciešā sadarbībā ar Starptautisko Darba organizāciju, īpaši — gatavojoties ieviest Eiropas Kaimiņattiecību politikas rīcības plānus; |
| --- | --- |

95.

uzsver pamata nodarbinātības standartu un pienācīgu darba vietu nozīmi brīvās tirdzniecības zonas attīstībā; atzīmē, ka tirdzniecībai, kas veicina attīstību un mazina nabadzību, ir arī jānodrošina sociālais progress un pienācīgi darba apstākļi; atzīmē, ka tirdzniecības noteikumi nedrīkst ierobežot sociālās aizsardzības normas un Starptautiskās Darba organizācijas Pamatkonvenciju; atzīmē, ka pasākumi jebkura ekspluatācijas veida apkarošanai, kā arī arodbiedrību brīvību ievērošana ir pamatnoteikums, lai tirdzniecība varētu notikt godīgi un ievērojot visu intereses; mudina Komisiju strādāt pie šā mērķa sasniegšanas ciešā sadarbībā ar Starptautisko Darba organizāciju, īpaši — gatavojoties ieviest Eiropas Kaimiņattiecību politikas rīcības plānus;

| 96. | aicina Komisiju turpmākajās sarunās ņemt vērā nekomerciālus kritērijus, lai tirdzniecība nepaplašinātos uz vietējo iedzīvotāju darba apstākļu rēķina; vēlas, lai brīvās tirdzniecības zonai īpaši Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs tiktu izstrādāts pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanas plāns, kā arī lai ES uzņemas sniegt visu nepieciešamo atbalstu šā plāna īstenošanai; |
| --- | --- |

96.

aicina Komisiju turpmākajās sarunās ņemt vērā nekomerciālus kritērijus, lai tirdzniecība nepaplašinātos uz vietējo iedzīvotāju darba apstākļu rēķina; vēlas, lai brīvās tirdzniecības zonai īpaši Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs tiktu izstrādāts pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanas plāns, kā arī lai ES uzņemas sniegt visu nepieciešamo atbalstu šā plāna īstenošanai;

| 97. | uzsver nepieciešamību atbalstīt ar multinacionāliem uzņēmumiem apspriestus rīcības kodeksus, kuros ir jāietver pienācīgu darba apstākļu nodrošināšana; iesaka, lai uzņēmumi, kuri ir reģistrēti Eiropā, bet kuru meitasuzņēmumi atrodas Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs, regulāri kontrolē šo rīcības kodeksu ievērošanu šajos meitasuzņēmumos; aicina ikvienu no jaunajiem asociētajiem uzņēmumiem pieņemt šos rīcības kodeksus un publiskot šo faktu; |
| --- | --- |

97.

uzsver nepieciešamību atbalstīt ar multinacionāliem uzņēmumiem apspriestus rīcības kodeksus, kuros ir jāietver pienācīgu darba apstākļu nodrošināšana; iesaka, lai uzņēmumi, kuri ir reģistrēti Eiropā, bet kuru meitasuzņēmumi atrodas Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs, regulāri kontrolē šo rīcības kodeksu ievērošanu šajos meitasuzņēmumos; aicina ikvienu no jaunajiem asociētajiem uzņēmumiem pieņemt šos rīcības kodeksus un publiskot šo faktu;

Noslēguma apsvērumi

| 98. | vērš uzmanību uz 2005. gada Barselonas sammita lēmumu izveidot savstarpējās sadarbības zonu migrācijas, sociālās integrācijas, tieslietu un drošības jomās; uzskata, ka šādas zonas izveide ir tikpat būtiska, kā īstas Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas izveide; |
| --- | --- |

98.

vērš uzmanību uz 2005. gada Barselonas sammita lēmumu izveidot savstarpējās sadarbības zonu migrācijas, sociālās integrācijas, tieslietu un drošības jomās; uzskata, ka šādas zonas izveide ir tikpat būtiska, kā īstas Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas izveide;

| 99. | uzskata — lai gan nav sasniegti tam atbilstoši priekšnosacījumi, brīvās tirdzniecības zonas izveidi vajadzētu papildināt ar pakāpenisku un nosacītu atļauju piešķiršanu darba ņēmēju brīvai apritei; ņem vērā pašreizējo Eiropas darba tirgus stāvokli un starptautiskās sabiedrības šābrīža viedokli par migrācijas un attīstības saistību; uzsver būtisku nepieciešamību panākt, lai migrantu veikto naudas sūtījumu izmaksas samazinātos, lai pilnīgāk tos izmantotu vietējā ekonomikā; uzskata, ka steidzami ir jāizveido juridiskā un administratīvā kārtība, lai atvieglotu vīzu piešķiršanu, īpaši Eiropas un Vidusjūras partnerības dalībniekiem, studentiem, akadēmiķiem un sociāli ekonomiskajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

99.

uzskata — lai gan nav sasniegti tam atbilstoši priekšnosacījumi, brīvās tirdzniecības zonas izveidi vajadzētu papildināt ar pakāpenisku un nosacītu atļauju piešķiršanu darba ņēmēju brīvai apritei; ņem vērā pašreizējo Eiropas darba tirgus stāvokli un starptautiskās sabiedrības šābrīža viedokli par migrācijas un attīstības saistību; uzsver būtisku nepieciešamību panākt, lai migrantu veikto naudas sūtījumu izmaksas samazinātos, lai pilnīgāk tos izmantotu vietējā ekonomikā; uzskata, ka steidzami ir jāizveido juridiskā un administratīvā kārtība, lai atvieglotu vīzu piešķiršanu, īpaši Eiropas un Vidusjūras partnerības dalībniekiem, studentiem, akadēmiķiem un sociāli ekonomiskajiem darbiniekiem;

| 100. | joprojām raizējas par to, ka nav skaidri izstrādāta ES Vidusjūras reģiona politika un šā reģiona attīstības un stabilizācijas stratēģiskais redzējums; uzsver, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona integrācijai atkal ir jākļūst par ES darba plāna prioritāti; |
| --- | --- |

100.

joprojām raizējas par to, ka nav skaidri izstrādāta ES Vidusjūras reģiona politika un šā reģiona attīstības un stabilizācijas stratēģiskais redzējums; uzsver, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona integrācijai atkal ir jākļūst par ES darba plāna prioritāti;

| 101. | pauž nožēlu par Libānas ekonomiskās sistēmas un infrastruktūru sistemātisku destrukciju, ko izraisīja nesen notikusī sadursme ar Izraēlu un kas palēninās šīs valsts attīstību un brīvās tirdzniecības zonas izveidi; atzīmē 2007. gada 25. janvāra konferences par Libānas rekonstrukciju rezultātus un atbalsta centienus organizēt ilgtermiņa starptautisko atbalstu valstij; aicina, lai saistībā ar pašlaik notiekošo miera procesu ES oficiāli uzņemas saistības piešķirt pietiekamu finansiālu atbalstu valsts ekonomiskai un sociālai atjaunošanai; pauž nopietnas raizes par stāvokli Palestīnas teritorijās un tādēļ aicina Padomi un Komisiju, sadarbojoties ar starptautisko sabiedrību, sniegt Palestīnas iedzīvotājiem pamata humāno palīdzību, un aicina Izraēlas valdību atjaunot Palestīnas nodokļu un muitas ieņēmumu maksājumus, kas pašlaik ir iesaldēti; mudina Komisiju neatlaidīgi prasīt Barselonas procesa klauzulu ievērošanu, īpaši Asociācijas nolīgumos un daudzos rīcības plānos ietverto cilvēktiesību aizsardzības klauzulu ar mērķi šajā reģionā izveidot īstu brīvības un drošības telpu; |
| --- | --- |

101.

pauž nožēlu par Libānas ekonomiskās sistēmas un infrastruktūru sistemātisku destrukciju, ko izraisīja nesen notikusī sadursme ar Izraēlu un kas palēninās šīs valsts attīstību un brīvās tirdzniecības zonas izveidi; atzīmē 2007. gada 25. janvāra konferences par Libānas rekonstrukciju rezultātus un atbalsta centienus organizēt ilgtermiņa starptautisko atbalstu valstij; aicina, lai saistībā ar pašlaik notiekošo miera procesu ES oficiāli uzņemas saistības piešķirt pietiekamu finansiālu atbalstu valsts ekonomiskai un sociālai atjaunošanai; pauž nopietnas raizes par stāvokli Palestīnas teritorijās un tādēļ aicina Padomi un Komisiju, sadarbojoties ar starptautisko sabiedrību, sniegt Palestīnas iedzīvotājiem pamata humāno palīdzību, un aicina Izraēlas valdību atjaunot Palestīnas nodokļu un muitas ieņēmumu maksājumus, kas pašlaik ir iesaldēti; mudina Komisiju neatlaidīgi prasīt Barselonas procesa klauzulu ievērošanu, īpaši Asociācijas nolīgumos un daudzos rīcības plānos ietverto cilvēktiesību aizsardzības klauzulu ar mērķi šajā reģionā izveidot īstu brīvības un drošības telpu;

| 102. | uzskata, ka ES ārpolitikas mērķis Vidusjūras reģionā, it īpaši, ņemot vērā Eiropas Savienības kaimiņattiecību politikas jomā nesen īstenotos pasākumus un Ķīnas jauno ietekmi Āfrikā, ir atbalstīt un veicināt jaunas politiskās, demokrātiskās un sociālekonomiskās reformas partnervalstīs, lai kopā radītu labklājības telpu uz savstarpēja atbalsta pamata; |
| --- | --- |

102.

uzskata, ka ES ārpolitikas mērķis Vidusjūras reģionā, it īpaši, ņemot vērā Eiropas Savienības kaimiņattiecību politikas jomā nesen īstenotos pasākumus un Ķīnas jauno ietekmi Āfrikā, ir atbalstīt un veicināt jaunas politiskās, demokrātiskās un sociālekonomiskās reformas partnervalstīs, lai kopā radītu labklājības telpu uz savstarpēja atbalsta pamata;

| 103. | uzsver Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas kā demokrātiskas organizācijas lomu, pievēršot abu Vidusjūras krastu parlamentu deputātu pūliņus Barselonas procesa triju pīlāru atbalstam; noslēgumā aicina, lai Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārā asambleja, Komisija un Padome ciešāk sadarbojas ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

103.

uzsver Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas kā demokrātiskas organizācijas lomu, pievēršot abu Vidusjūras krastu parlamentu deputātu pūliņus Barselonas procesa triju pīlāru atbalstam; noslēgumā aicina, lai Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārā asambleja, Komisija un Padome ciešāk sadarbojas ekonomikas jomā;

*

- *

| 104. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un to valdību vadītājiem, kā arī dalībvalstu un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu parlamentiem un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

104.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un to valdību vadītājiem, kā arī dalībvalstu un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu parlamentiem un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārajai asamblejai.

---

(1)  OV C 272 E, 9.11.2006., 570. lpp.

(2)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

(3)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

(4)  OV L 147, 21.6.2000., 3. lpp.

(5)  OV L 70, 18.3.2000., 2. lpp.

(6)  OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.

(7)  OV L 304, 30.9.2004., 39. lpp.

(8)  OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.

(9)  OV L 265, 10.10.2005., 2. lpp.

(10)  OV L 187, 16.7.1997., 3. lpp.

(11)  OV L 35, 13.2.1996., 1. lpp.

(12)  OV C 323, 4.12.1995., 5. lpp.

(13)  OV C 378, 29.12.2000., 71. lpp.

(14)  OV C 226 E, 15.9.2005., 42. lpp.

(15)  Īpaši investīcijas greenfield lapās.

P6_TA(2007)0077

Bosnija un Hercegovina

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rekomendācija Padomei par Bosniju un Hercegovinu (2006/2290(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Bosniju un Hercegovinu (B6-0615/2006), ko Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas vārdā iesniedza Doris Pack, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Bosniju un Hercegovinu (B6-0615/2006), ko Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas vārdā iesniedza Doris Pack,

| — | ņemot vērā 2005. gada 5. oktobra vienošanos starp valsts un Bosnijas un Hercegovinas federālo vienību pārstāvjiem, ar ko pieņem Komisijas izstrādātos pamatprincipus policijas spēku pārstrukturēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 5. oktobra vienošanos starp valsts un Bosnijas un Hercegovinas federālo vienību pārstāvjiem, ar ko pieņem Komisijas izstrādātos pamatprincipus policijas spēku pārstrukturēšanai,

| — | ņemot vērā turpmāko Padomes 2005. gada 22. novembra lēmumu uzsākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā turpmāko Padomes 2005. gada 22. novembra lēmumu uzsākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu,

| — | ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas lielākās daļas vadošo politisko partiju vadītāju 2006. gada 18. martā panākto vienošanos par vairākiem konstitūcijas grozījumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas lielākās daļas vadošo politisko partiju vadītāju 2006. gada 18. martā panākto vienošanos par vairākiem konstitūcijas grozījumiem,

| — | ņemot vērā Miera īstenošanas padomes valdes 2006. gada 23. jūnijā pieņemto lēmumu aicināt Augstā pārstāvja biroju (OHR) nekavējoties uzsākt sagatavošanas darbus, lai biroju slēgtu 2007. gada 30. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Miera īstenošanas padomes valdes 2006. gada 23. jūnijā pieņemto lēmumu aicināt Augstā pārstāvja biroju (OHR) nekavējoties uzsākt sagatavošanas darbus, lai biroju slēgtu 2007. gada 30. jūnijā,

| — | ņemot vērā to, ka Miera īstenošanas padome 2007. gada sākumā pārskatīs un vajadzības gadījumā apstiprinās OHR slēgšanu, vadoties pēc vispārējās situācijas valstī un reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Miera īstenošanas padome 2007. gada sākumā pārskatīs un vajadzības gadījumā apstiprinās OHR slēgšanu, vadoties pēc vispārējās situācijas valstī un reģionā,

| — | ņemot vērā Bosnijā un Hercegovinā nesen notikušās prezidenta un parlamenta vēlēšanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bosnijā un Hercegovinā nesen notikušās prezidenta un parlamenta vēlēšanas,

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada Progresa ziņojumu par Bosniju un Hercegovinu (SEC(2006)1384), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada Progresa ziņojumu par Bosniju un Hercegovinu (SEC(2006)1384),

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2006. gada 11. decembra secinājumus par Rietumbalkāniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2006. gada 11. decembra secinājumus par Rietumbalkāniem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 90. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 90. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0030/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0030/2007),

| A. | tā kā Bosnija un Hercegovina pēc 1995. gadā noslēgtā Deitonas miera līguma īstenošanas — vienošanās, ar kuru tika izbeigts asiņainākais karš Eiropā kopš Otrā pasaules kara beigām, un kas norisinājās valstī, kura reiz bija miermīlīga un daudzetniska — virzās uz integrāciju Eiropā, un tādējādi ir vajadzīgi grozījumi konstitūcijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Bosnija un Hercegovina pēc 1995. gadā noslēgtā Deitonas miera līguma īstenošanas — vienošanās, ar kuru tika izbeigts asiņainākais karš Eiropā kopš Otrā pasaules kara beigām, un kas norisinājās valstī, kura reiz bija miermīlīga un daudzetniska — virzās uz integrāciju Eiropā, un tādējādi ir vajadzīgi grozījumi konstitūcijā;

| B. | tā kā valsts un abu federālo vienību pārstāvji ir vienojušies, ka ierosinātā policijas spēku reforma paredz visu likumdošanas un budžeta pilnvaru pārcelšanu valsts līmenī, kā arī jebkādas politiskas iejaukšanās policijas spēku darbībā novēršanu un teritoriālo vienību robežu noteikšanu tikai pēc tehniskiem un funkcionalitātes kritērijiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā valsts un abu federālo vienību pārstāvji ir vienojušies, ka ierosinātā policijas spēku reforma paredz visu likumdošanas un budžeta pilnvaru pārcelšanu valsts līmenī, kā arī jebkādas politiskas iejaukšanās policijas spēku darbībā novēršanu un teritoriālo vienību robežu noteikšanu tikai pēc tehniskiem un funkcionalitātes kritērijiem;

| C. | tā kā šī vienošanās paredz izveidot policijas spēku pārstrukturēšanas direktorātu, kurā būtu visu administratīvo līmeņu (valsts, federālās vienības un kantonu) pārstāvji, kura uzdevums bija iesniegt priekšlikumu par reformas īstenošanu, tostarp priekšlikumus jaunu policijas teritoriālo vienību robežu noteikšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā šī vienošanās paredz izveidot policijas spēku pārstrukturēšanas direktorātu, kurā būtu visu administratīvo līmeņu (valsts, federālās vienības un kantonu) pārstāvji, kura uzdevums bija iesniegt priekšlikumu par reformas īstenošanu, tostarp priekšlikumus jaunu policijas teritoriālo vienību robežu noteikšanai;

| D. | tā kā 2006. gada 22. decembrī Policijas spēku pārstrukturēšanas direktorāts Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei iesniedza plāna projektu policijas struktūras reformas īstenošanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2006. gada 22. decembrī Policijas spēku pārstrukturēšanas direktorāts Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei iesniedza plāna projektu policijas struktūras reformas īstenošanai;

| E. | tā kā šis plāna projekts nodrošināja pamatu, lai izpildītu priekšnoteikumus, ko izvirzīja Komisija Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanai ar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

E.

tā kā šis plāna projekts nodrošināja pamatu, lai izpildītu priekšnoteikumus, ko izvirzīja Komisija Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanai ar Eiropas Savienību;

| F. | tā kā nesenās vēlēšanu kampaņas laikā Serbu Republikas vadība atkārtoti izplatīja paziņojumus, kuros tā apšaubīja nolīgumu par ierosināto policijas reformu, par kuru iepriekš bija panākta vienošanās; |
| --- | --- |

F.

tā kā nesenās vēlēšanu kampaņas laikā Serbu Republikas vadība atkārtoti izplatīja paziņojumus, kuros tā apšaubīja nolīgumu par ierosināto policijas reformu, par kuru iepriekš bija panākta vienošanās;

| G. | tā kā Serbu Republikas pārstāvju mandāts tagad ir apstiprināts tautas balsojumā un viņu partijas ir daudz pārstāvētas gan federācijas, gan valsts līmenī; |
| --- | --- |

G.

tā kā Serbu Republikas pārstāvju mandāts tagad ir apstiprināts tautas balsojumā un viņu partijas ir daudz pārstāvētas gan federācijas, gan valsts līmenī;

| H. | tā kā konstitucionālo grozījumu kopumā, ko atbalstīja Bosnijas un Hercegovinas lielākās daļas vadošo partiju pārstāvji, ietverta virkne ieteikumu ar mērķi stiprināt pilnvaras valsts līmenī un novērst konkrētus trūkumus Bosnijas un Hercegovinas likumdošanas un izpildvaras jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā konstitucionālo grozījumu kopumā, ko atbalstīja Bosnijas un Hercegovinas lielākās daļas vadošo partiju pārstāvji, ietverta virkne ieteikumu ar mērķi stiprināt pilnvaras valsts līmenī un novērst konkrētus trūkumus Bosnijas un Hercegovinas likumdošanas un izpildvaras jomā;

| I. | tā kā ar šiem ieteikumiem netiek pārveidots federālās vienības veto mehānisms — lai gan tas var radīt nopietnus šķēršļus Bosnijas un Hercegovinas Parlamenta darbā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ar šiem ieteikumiem netiek pārveidots federālās vienības veto mehānisms — lai gan tas var radīt nopietnus šķēršļus Bosnijas un Hercegovinas Parlamenta darbā;

| J. | tā kā tuvākajā nākotnē ir jāparedz nopietns pārdomu process, kurā piedalītos dažādu Bosnijas un Hercegovinas sabiedrības slāņu pārstāvji, par to, kā pārvarēt būtisko etnisko sašķeltību valstī, lai pārveidotu valsts struktūras un izveidotu tās elastīgākas un atbilstīgākas Eiropas demokrātijai; |
| --- | --- |

J.

tā kā tuvākajā nākotnē ir jāparedz nopietns pārdomu process, kurā piedalītos dažādu Bosnijas un Hercegovinas sabiedrības slāņu pārstāvji, par to, kā pārvarēt būtisko etnisko sašķeltību valstī, lai pārveidotu valsts struktūras un izveidotu tās elastīgākas un atbilstīgākas Eiropas demokrātijai;

| K. | tā kā iepriekšminēto grozījumu kopumu Bosnijas un Hercegovinas Parlamentā atbalstīja vairākums, taču trūka divu balsu, lai pārvarētu vajadzīgo slieksni konstitucionālo grozījumu pieņemšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā iepriekšminēto grozījumu kopumu Bosnijas un Hercegovinas Parlamentā atbalstīja vairākums, taču trūka divu balsu, lai pārvarētu vajadzīgo slieksni konstitucionālo grozījumu pieņemšanai;

| L. | tā kā priekšlaicīga OHR slēgšana, kas pamatojas uz likumīgu vēlmi palielināt līdzdalības sajūtu politiskajos procesos un paātrināt triju galveno tautu samierināšanās procesu Bosnijā un Hercegovinā, varētu ietekmēt valsts stabilitāti, kā arī administratīvo un konstitucionālo reformu tempu un iznākumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā priekšlaicīga OHR slēgšana, kas pamatojas uz likumīgu vēlmi palielināt līdzdalības sajūtu politiskajos procesos un paātrināt triju galveno tautu samierināšanās procesu Bosnijā un Hercegovinā, varētu ietekmēt valsts stabilitāti, kā arī administratīvo un konstitucionālo reformu tempu un iznākumu;

| M. | tā kā Bosnijas un Hercegovinas teritorijā joprojām pastāv būtiska etniskā sašķeltība, un valstī ir nepieciešama integrētāka, modernāka izglītības sistēma, kurā nebūtu segregācijas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Bosnijas un Hercegovinas teritorijā joprojām pastāv būtiska etniskā sašķeltība, un valstī ir nepieciešama integrētāka, modernāka izglītības sistēma, kurā nebūtu segregācijas;

| N. | tā kā šajā sakarā ir jāapsver pieredze, kas gūta mācību iestādēs dažādu etnisko grupu pārstāvjiem, kur veiksmīgi piemērots skolu modelis bez segregācijas, piemēram, katoļu Baznīcas sponsorētās mācību iestādēs Bosnijā un Hercegovinā, |
| --- | --- |

N.

tā kā šajā sakarā ir jāapsver pieredze, kas gūta mācību iestādēs dažādu etnisko grupu pārstāvjiem, kur veiksmīgi piemērots skolu modelis bez segregācijas, piemēram, katoļu Baznīcas sponsorētās mācību iestādēs Bosnijā un Hercegovinā,

| 1. | ar bažām atzīmē, ka parlamenta un prezidenta vēlēšanās uzvarējušās vadošās partijas, kas agrāk bija mērenās partijas, kampaņas laikā lietoja konfrontējošus un šķeltnieciskus izteikumus (svītrojums); mudina partijas, īpaši vēlēšanās uzvarējušās partijas — neņemot vērā dažādus negatīvus paziņojumus un pasākumus — rīkoties ātri, lai izveidotu pamatus nostiprinātai Bosnijai un Hercegovinai, kura gatavojas pildīt nepieciešamos kritērijus, lai noslēgtu un īstenotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, un noteiktajā laikā pieteiktos dalībai ES; |
| --- | --- |

1.

ar bažām atzīmē, ka parlamenta un prezidenta vēlēšanās uzvarējušās vadošās partijas, kas agrāk bija mērenās partijas, kampaņas laikā lietoja konfrontējošus un šķeltnieciskus izteikumus (svītrojums); mudina partijas, īpaši vēlēšanās uzvarējušās partijas — neņemot vērā dažādus negatīvus paziņojumus un pasākumus — rīkoties ātri, lai izveidotu pamatus nostiprinātai Bosnijai un Hercegovinai, kura gatavojas pildīt nepieciešamos kritērijus, lai noslēgtu un īstenotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, un noteiktajā laikā pieteiktos dalībai ES;

| 2. | atzinīgi vērtē valdības izveidi valsts (svītrojums) līmenī un atgādina Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem vadītājiem par steidzamajām un svarīgajām reformām, kuras viņiem jāīsteno īpaši attiecībā uz valsts konstitūciju, tiesu iestādēm, valsts pārvaldi, uzņēmējdarbības vidi un izglītības nozari, kā arī fitosanitārajā, veterinārajā un vides jomā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē valdības izveidi valsts (svītrojums) līmenī un atgādina Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem vadītājiem par steidzamajām un svarīgajām reformām, kuras viņiem jāīsteno īpaši attiecībā uz valsts konstitūciju, tiesu iestādēm, valsts pārvaldi, uzņēmējdarbības vidi un izglītības nozari, kā arī fitosanitārajā, veterinārajā un vides jomā;

| 3. | uzskata, ka nesen iesniegtais plāna projekts Bosnijas un Hercegovinas policijas struktūras reformas īstenošanai nosaka skaidru un līdzsvarotu pienākumu norobežošanu starp valsts un vietējiem līmeņiem, paredzot, ka valsts pieņem vienotu tiesisku regulējumu policijas administrācijai, piešķir budžeta resursus un uzrauga to izmantošanu, nodrošina atbalsta pakalpojumus, koordinē dažādu iestāžu darbību dažādos līmeņos, kā arī nodrošina stratēģisko vadību, neierobežojot vietējām policijas vienībām nepieciešamo autonomiju; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka nesen iesniegtais plāna projekts Bosnijas un Hercegovinas policijas struktūras reformas īstenošanai nosaka skaidru un līdzsvarotu pienākumu norobežošanu starp valsts un vietējiem līmeņiem, paredzot, ka valsts pieņem vienotu tiesisku regulējumu policijas administrācijai, piešķir budžeta resursus un uzrauga to izmantošanu, nodrošina atbalsta pakalpojumus, koordinē dažādu iestāžu darbību dažādos līmeņos, kā arī nodrošina stratēģisko vadību, neierobežojot vietējām policijas vienībām nepieciešamo autonomiju;

| 4. | turklāt atzinīgi vērtē iepriekšminētajā plānā paredzētos mehānismus, lai nodrošinātu pārredzamību, izvēloties un ieceļot policijas priekšniekus un policijas virsniekus, un lai uzraudzītu policijas spēku darbību valsts un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

4.

turklāt atzinīgi vērtē iepriekšminētajā plānā paredzētos mehānismus, lai nodrošinātu pārredzamību, izvēloties un ieceļot policijas priekšniekus un policijas virsniekus, un lai uzraudzītu policijas spēku darbību valsts un vietējā līmenī;

| 5. | uzskata, ka tiesību normas, ar ko izveido Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju etniskajam sastāvam atbilstīgu policijas struktūru, ir jāpapildina ar efektīvu uzraudzības mehānismu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka tiesību normas, ar ko izveido Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju etniskajam sastāvam atbilstīgu policijas struktūru, ir jāpapildina ar efektīvu uzraudzības mehānismu;

| 6. | ir apmierināts par to, ka kritēriji, kuri izvirzīti vietējo policijas teritoriju noteikšanai, balstās uz operatīvas efektivitātes un ilgstspējības principa, kā arī ievēro demogrāfiskos, sociālos, ekonomiskos un drošības aspektus, ne tikai administratīvās robežas; |
| --- | --- |

6.

ir apmierināts par to, ka kritēriji, kuri izvirzīti vietējo policijas teritoriju noteikšanai, balstās uz operatīvas efektivitātes un ilgstspējības principa, kā arī ievēro demogrāfiskos, sociālos, ekonomiskos un drošības aspektus, ne tikai administratīvās robežas;

| 7. | mudina Padomi izdarīt spiedienu uz attiecīgajām Bosnijas un Hercegovinas iestādēm (svītrojums), lai veiktu visus nepieciešamos pasākumus to priekšlikumu īstenošanā, kas attiecas uz iepriekšminēto plānu, un lai visām pusēm atgādinātu, ka policijas reforma ir viens no galvenajiem priekšnoteikumiem Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

7.

mudina Padomi izdarīt spiedienu uz attiecīgajām Bosnijas un Hercegovinas iestādēm (svītrojums), lai veiktu visus nepieciešamos pasākumus to priekšlikumu īstenošanā, kas attiecas uz iepriekšminēto plānu, un lai visām pusēm atgādinātu, ka policijas reforma ir viens no galvenajiem priekšnoteikumiem Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanai;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka Bosnijas valdības un policijas spēki visumā ir sadarbojušies ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY), cita starpā nodrošinot piekļuvi militārajiem arhīviem; tomēr nosoda to, ka nav izdevies arestēt visus kara noziedzniekus, kuru vairākums joprojām uzturas valsts teritorijā, un to, ka daudzos gadījumos ir pazuduši izmeklēšanai iespējami vajadzīgie dokumenti; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka Bosnijas valdības un policijas spēki visumā ir sadarbojušies ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY), cita starpā nodrošinot piekļuvi militārajiem arhīviem; tomēr nosoda to, ka nav izdevies arestēt visus kara noziedzniekus, kuru vairākums joprojām uzturas valsts teritorijā, un to, ka daudzos gadījumos ir pazuduši izmeklēšanai iespējami vajadzīgie dokumenti;

| 9. | aicina Bosnijas un Hercegovinas politiskos vadītājus turpināt pilnībā sadarboties ar ICTY, kā arī likvidēt kara noziegumos apsūdzēto atbalsta tīklus; |
| --- | --- |

9.

aicina Bosnijas un Hercegovinas politiskos vadītājus turpināt pilnībā sadarboties ar ICTY, kā arī likvidēt kara noziegumos apsūdzēto atbalsta tīklus;

| 10. | atzinīgi vērtē Serbu Republikas varas iestāžu lēmumu izveidot īpašu struktūrvienību, lai uzlabotu sadarbību ar ICTY un īstenotu ad hoc rīcības plānu; šai sakarā cer, ka tuvākajā nākotnē tiks sasniegti konkrēti rezultāti un tiks aizturētas galvenās personas, kuras izvairās no tiesas; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Serbu Republikas varas iestāžu lēmumu izveidot īpašu struktūrvienību, lai uzlabotu sadarbību ar ICTY un īstenotu ad hoc rīcības plānu; šai sakarā cer, ka tuvākajā nākotnē tiks sasniegti konkrēti rezultāti un tiks aizturētas galvenās personas, kuras izvairās no tiesas;

| 11. | mudina Bosniju un Hercegovinu turpināt centienus, lai uzlabotu tās ekonomikas un fiskālo politiku un īpaši stiprinātu fiskālo koordinēšanu, tādējādi veicinot fiskālo stabilitāti; |
| --- | --- |

11.

mudina Bosniju un Hercegovinu turpināt centienus, lai uzlabotu tās ekonomikas un fiskālo politiku un īpaši stiprinātu fiskālo koordinēšanu, tādējādi veicinot fiskālo stabilitāti;

| 12. | aicina Bosnijas un Hercegovinas vadību atrisināt visus pastāvošos robežu strīdus ar kaimiņvalstīm un īpaši ievērot un ratificēt nolīgumu par zemes un upju robežu demarkāciju; |
| --- | --- |

12.

aicina Bosnijas un Hercegovinas vadību atrisināt visus pastāvošos robežu strīdus ar kaimiņvalstīm un īpaši ievērot un ratificēt nolīgumu par zemes un upju robežu demarkāciju;

| 13. | aicina Bosnijas un Hercegovinas vadītājus turpināt pilnībā īstenot valsts apraides reformas, par ko ir panākta vienošanās; |
| --- | --- |

13.

aicina Bosnijas un Hercegovinas vadītājus turpināt pilnībā īstenot valsts apraides reformas, par ko ir panākta vienošanās;

| 14. | aicina Bosnijas un Hercegovinas varas iestādes steidzami īstenot Eiropas partnerībā noteiktās prioritātes; vēlreiz apstiprina, ka ES vispārējā politika attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu un visu Rietumbalkānu reģionu balstās uz skaidras Eiropas integrācijas perspektīvas, kā paredzēts 2003. gada jūnija Saloniku darba kārtībā; |
| --- | --- |

14.

aicina Bosnijas un Hercegovinas varas iestādes steidzami īstenot Eiropas partnerībā noteiktās prioritātes; vēlreiz apstiprina, ka ES vispārējā politika attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu un visu Rietumbalkānu reģionu balstās uz skaidras Eiropas integrācijas perspektīvas, kā paredzēts 2003. gada jūnija Saloniku darba kārtībā;

| 15. | uzskata, ka nekavējoties jāatsāk konstitucionālās debates, balstoties uz līdz šim sasniegtajiem rezultātiem, bet iekļaujot






  — | federālās vienības veto mehānisma padziļinātu pārskatīšanu, paredzot, ka tas būtu jāpiemēro tikai jautājumos, kuri saistīti ar valsts un federālo vienību kopīgo atbildību, |
| --- | --- | --- |

15.

uzskata, ka nekavējoties jāatsāk konstitucionālās debates, balstoties uz līdz šim sasniegtajiem rezultātiem, bet iekļaujot

—

federālās vienības veto mehānisma padziļinātu pārskatīšanu, paredzot, ka tas būtu jāpiemēro tikai jautājumos, kuri saistīti ar valsts un federālo vienību kopīgo atbildību,

| — | skaidru, pilnīgu un vienlaikus šauru jēdziena “būtiski svarīgas nacionālās intereses” skaidrojumu, lai novērstu attiecīgā veto instrumenta jebkādu etniski motivētu ļaunprātīgu izmantošanu vienīgi obstrukcionistiskiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

skaidru, pilnīgu un vienlaikus šauru jēdziena “būtiski svarīgas nacionālās intereses” skaidrojumu, lai novērstu attiecīgā veto instrumenta jebkādu etniski motivētu ļaunprātīgu izmantošanu vienīgi obstrukcionistiskiem mērķiem,

| — | drosmīgāku Bosnijas un Hercegovinas administratīvo struktūru pilnveidošanu, lai vienkāršotu un paātrinātu lēmumu pieņemšanas procesu; |
| --- | --- |

—

drosmīgāku Bosnijas un Hercegovinas administratīvo struktūru pilnveidošanu, lai vienkāršotu un paātrinātu lēmumu pieņemšanas procesu;

| 16. | uzskata, ka šīm debatēm jābūt atklātām un tajās jāpiedalās pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī valsts un starptautiskajiem ekspertiem; uzskata, ka šajā procesā jāņem vērā sabiedrības viedoklis, lai noslēgumā tā rezultātus ikviens atzītu par piemērotiem un likumīgiem; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka šīm debatēm jābūt atklātām un tajās jāpiedalās pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī valsts un starptautiskajiem ekspertiem; uzskata, ka šajā procesā jāņem vērā sabiedrības viedoklis, lai noslēgumā tā rezultātus ikviens atzītu par piemērotiem un likumīgiem;

| 17. | aicina Bosnijas un Hercegovinas parlamentu apsvērt iespēju izveidot komiteju, kuras īpašais uzdevums būtu visaptverošu priekšlikumu izstrāde saistībā ar konstitucionālo reformu; |
| --- | --- |

17.

aicina Bosnijas un Hercegovinas parlamentu apsvērt iespēju izveidot komiteju, kuras īpašais uzdevums būtu visaptverošu priekšlikumu izstrāde saistībā ar konstitucionālo reformu;

| 18. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ES Īpašā pārstāvja aizgādībā ir jāieņem vadošā loma konstitucionālo debašu atsākšanā, īpaši veicinot partiju dialogu, atbalstot iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt sabiedrības debates un nodrošināt tehnisku palīdzību, sniedzot speciālās zināšanas Bosnijas un Hercegovinas parlamenta deputātiem, kuri tieši iesaistīti debatēs; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ES Īpašā pārstāvja aizgādībā ir jāieņem vadošā loma konstitucionālo debašu atsākšanā, īpaši veicinot partiju dialogu, atbalstot iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt sabiedrības debates un nodrošināt tehnisku palīdzību, sniedzot speciālās zināšanas Bosnijas un Hercegovinas parlamenta deputātiem, kuri tieši iesaistīti debatēs;

| 19. | pauž bažas par Bosnijā un Hercegovinā joprojām pastāvošiem etniskiem šķēršļiem, kuri traucē nacionālās identitātes attīstību; uzskata, ka Deitonas līgumā ietvertie konstitucionālie pasākumi padara šo šķēršļu novēršanu grūtāku; atgādina — ES pieredze liecina, ka kopīga identitāte ir pilnībā savienojama ar cieņu pret visu to tautu kultūras un reliģiskajām tradīcijām, kas veido veselumu; |
| --- | --- |

19.

pauž bažas par Bosnijā un Hercegovinā joprojām pastāvošiem etniskiem šķēršļiem, kuri traucē nacionālās identitātes attīstību; uzskata, ka Deitonas līgumā ietvertie konstitucionālie pasākumi padara šo šķēršļu novēršanu grūtāku; atgādina — ES pieredze liecina, ka kopīga identitāte ir pilnībā savienojama ar cieņu pret visu to tautu kultūras un reliģiskajām tradīcijām, kas veido veselumu;

| 20. | tādēļ atzinīgi vērtē Serbu Republikas premjerministra neseno paziņojumu, kurā šīs federālās vienības valdība uzņemas saistības novērst jebkādas nekārtības, kas varētu rasties saistībā ar Kosovas statusa noteikšanu; |
| --- | --- |

20.

tādēļ atzinīgi vērtē Serbu Republikas premjerministra neseno paziņojumu, kurā šīs federālās vienības valdība uzņemas saistības novērst jebkādas nekārtības, kas varētu rasties saistībā ar Kosovas statusa noteikšanu;

| 21. | uzskata, ka saistībā ar ES atbalstu — kurā pēc rekonstrukcijas posma galvenā uzmanība ir pievērsta ES standartu un tiesību aktu pieņemšanas veicināšanai — aizvien lielāka vērība ir jāveltī pagātnes mantojuma problēmu risināšanai, tostarp šajā asiņainajā konfliktā bezvēsts pazudušo personu jautājumam, un tādas iesaistošas, nediskriminējošas izglītības sistēmas izveidei Bosnijā un Hercegovinā, kura balstītos uz iecietību un dažādības ievērošanu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka saistībā ar ES atbalstu — kurā pēc rekonstrukcijas posma galvenā uzmanība ir pievērsta ES standartu un tiesību aktu pieņemšanas veicināšanai — aizvien lielāka vērība ir jāveltī pagātnes mantojuma problēmu risināšanai, tostarp šajā asiņainajā konfliktā bezvēsts pazudušo personu jautājumam, un tādas iesaistošas, nediskriminējošas izglītības sistēmas izveidei Bosnijā un Hercegovinā, kura balstītos uz iecietību un dažādības ievērošanu;

| 22. | atgādina, ka praktiski tas nozīmē izbeigt segregāciju skolās, kurās mācās dažādas etniskās grupas, kā arī uzsākt debates par vienotas mācību programmas izveidi obligātās izglītības iegūšanai, pievēršot īpašu uzmanību metodēm, kā tiek mācīta vēsture, un uzlabojot skolotāju tālākizglītību; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka praktiski tas nozīmē izbeigt segregāciju skolās, kurās mācās dažādas etniskās grupas, kā arī uzsākt debates par vienotas mācību programmas izveidi obligātās izglītības iegūšanai, pievēršot īpašu uzmanību metodēm, kā tiek mācīta vēsture, un uzlabojot skolotāju tālākizglītību;

| 23. | aicina Komisiju nodrošināt pietiekamus finanšu līdzekļus abiem iepriekš minētajiem mērķiem, šim nolūkam izmantojot jauno Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu, kā arī atbalstīt Starptautisko Komisiju bezvēsts pazudušo personu meklēšanai (ICMP), un mudina Padomi, iesaistot ES Īpašo pārstāvi, veicināt iniciatīvas šajā jomā; uzskata, ka pašreizējā izglītības sistēma var nopietni apdraudēt valsts drošību; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju nodrošināt pietiekamus finanšu līdzekļus abiem iepriekš minētajiem mērķiem, šim nolūkam izmantojot jauno Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu, kā arī atbalstīt Starptautisko Komisiju bezvēsts pazudušo personu meklēšanai (ICMP), un mudina Padomi, iesaistot ES Īpašo pārstāvi, veicināt iniciatīvas šajā jomā; uzskata, ka pašreizējā izglītības sistēma var nopietni apdraudēt valsts drošību;

| 24. | uzskata, ka Bosnijas un Hercegovinas pilsoņi vēlas izvairīties no konflikta nākotnē, un tāpēc viņu interesēs valstī būtu jāizveido nacionālā taisnīguma un samierināšanās komisija, kura pārbauda un ziņo par pāridarījumiem pagātnē, kā arī izstrādā ieteikumus, lai novērstu smagās kara sekas un nepieļautu jebkādas līdzīgas necilvēcības atkārtošanos; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka Bosnijas un Hercegovinas pilsoņi vēlas izvairīties no konflikta nākotnē, un tāpēc viņu interesēs valstī būtu jāizveido nacionālā taisnīguma un samierināšanās komisija, kura pārbauda un ziņo par pāridarījumiem pagātnē, kā arī izstrādā ieteikumus, lai novērstu smagās kara sekas un nepieļautu jebkādas līdzīgas necilvēcības atkārtošanos;

| 25. | norāda, ka izglītība ir primārais līdzeklis, lai panāktu samierināšanos; uzskata, ka jaunajai paaudzei Bosnijā un Hercegovinā nopietni jāuzsāk pagātnes izzināšana un mācīšanās no tās, tāpat kā to darīja jaunieši Eiropā pēc Otrā pasaules kara, un jāapzinās, ka nākotne ir atkarīga no sašķeltības pārvarēšanas, savstarpējas izpratnes un tādu vērtību veicināšanas kā solidaritāte, iecietība, demokrātija, cilvēktiesības un visu valsts pilsoņu līdztiesība; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka izglītība ir primārais līdzeklis, lai panāktu samierināšanos; uzskata, ka jaunajai paaudzei Bosnijā un Hercegovinā nopietni jāuzsāk pagātnes izzināšana un mācīšanās no tās, tāpat kā to darīja jaunieši Eiropā pēc Otrā pasaules kara, un jāapzinās, ka nākotne ir atkarīga no sašķeltības pārvarēšanas, savstarpējas izpratnes un tādu vērtību veicināšanas kā solidaritāte, iecietība, demokrātija, cilvēktiesības un visu valsts pilsoņu līdztiesība;

| 26. | šajā kontekstā norāda uz mediācijas mācību kursa izstrādi dažādu etnisko grupu vienaudžiem skolās un integrētām klasēm kā līdzekli formālās un neformālās segregācijas pārvarēšanai Bosnijas un Hercegovinas Federācijas izglītības sistēmā; |
| --- | --- |

26.

šajā kontekstā norāda uz mediācijas mācību kursa izstrādi dažādu etnisko grupu vienaudžiem skolās un integrētām klasēm kā līdzekli formālās un neformālās segregācijas pārvarēšanai Bosnijas un Hercegovinas Federācijas izglītības sistēmā;

| 27. | tāpēc nostājas pret jebkādiem mēģinājumiem Bosnijā un Hercegovinā izveidot viendabīgas etniskas teritorijas; atgādina Bosnijas un Hercegovinas politiķiem, ka starptautiskā kopiena būs neiecietīga pret pasākumiem vai politiku, kuri tieši vai netieši ierobežo Bosnijas un Hercegovinas un tās federālo vienību daudznacionālo raksturu, teritoriālo integritāti, stabilitāti un vienotību; aicina Augsto pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā būt īpaši piesardzīgam šajā ziņā un būt stingrākam, veicinot bēgļu un pārvietoto personu iekļaušanos atpakaļ sabiedrībā visā Bosnijas un Hercegovinas teritorijā un jo īpaši Serbu Republikā, par ko ir neapmierinoši dati saistībā ar bēgļiem un pārvietotām personām; |
| --- | --- |

27.

tāpēc nostājas pret jebkādiem mēģinājumiem Bosnijā un Hercegovinā izveidot viendabīgas etniskas teritorijas; atgādina Bosnijas un Hercegovinas politiķiem, ka starptautiskā kopiena būs neiecietīga pret pasākumiem vai politiku, kuri tieši vai netieši ierobežo Bosnijas un Hercegovinas un tās federālo vienību daudznacionālo raksturu, teritoriālo integritāti, stabilitāti un vienotību; aicina Augsto pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā būt īpaši piesardzīgam šajā ziņā un būt stingrākam, veicinot bēgļu un pārvietoto personu iekļaušanos atpakaļ sabiedrībā visā Bosnijas un Hercegovinas teritorijā un jo īpaši Serbu Republikā, par ko ir neapmierinoši dati saistībā ar bēgļiem un pārvietotām personām;

| 28. | atzinīgi vērtē ES un Bosnijas un Hercegovinas sarunu pirmās kārtas sākšanu par vīzu režīma atvieglošanu un cer, ka līdz 2007. gada jūnijam šīs sarunas noslēgsies, lai 2008. gadā šī vienošanās var stāties spēkā; uzsver, ka par gala mērķi jāizvirza ceļošanas atvieglošana uz ES visiem Rietumbalkānu valstu pilsoņiem, un aicina Komisiju atbalstīt šo procesu, īpaši veicot pasākumus, lai stiprinātu sadarbību policijas un robežkontroles jomā; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē ES un Bosnijas un Hercegovinas sarunu pirmās kārtas sākšanu par vīzu režīma atvieglošanu un cer, ka līdz 2007. gada jūnijam šīs sarunas noslēgsies, lai 2008. gadā šī vienošanās var stāties spēkā; uzsver, ka par gala mērķi jāizvirza ceļošanas atvieglošana uz ES visiem Rietumbalkānu valstu pilsoņiem, un aicina Komisiju atbalstīt šo procesu, īpaši veicot pasākumus, lai stiprinātu sadarbību policijas un robežkontroles jomā;

| 29. | atzinīgi vērtē ES militārās vienības Bosnijā un Hercegovinā (EUFOR) paveikto, nodrošinot drošu un aizsargātu vidi Bosnijā un Hercegovinā; uzskata, ka karaspēka kontingenta samazināšana, par ko nesen izlēma Padome, ir skaidrs apliecinājums pieaugošai stabilitātei reģionā; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē ES militārās vienības Bosnijā un Hercegovinā (EUFOR) paveikto, nodrošinot drošu un aizsargātu vidi Bosnijā un Hercegovinā; uzskata, ka karaspēka kontingenta samazināšana, par ko nesen izlēma Padome, ir skaidrs apliecinājums pieaugošai stabilitātei reģionā;

| 30. | pozitīvi vērtē ES Policijas misijas veikto darbu Bosnijā un Hercogovinā, atbalstot modernu un efektīvu policijas spēku izveidi Bosnijā un Hercegovinā; uzskata, ka misijas nākotne arī ir jāapsver saistībā ar panākto progresu policijas reformas gaitā; |
| --- | --- |

30.

pozitīvi vērtē ES Policijas misijas veikto darbu Bosnijā un Hercogovinā, atbalstot modernu un efektīvu policijas spēku izveidi Bosnijā un Hercegovinā; uzskata, ka misijas nākotne arī ir jāapsver saistībā ar panākto progresu policijas reformas gaitā;

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka Bosnija un Hercegovina ir parakstījusi daudzas starptautiskas konvencijas un pieņēmusi tiesību aktus, kas garantē sieviešu tiesības un veicina to ievērošanu; mudina Bosnijas un Hercegovinas valdību veltīt centienus, lai šajos starptautiskajos un valsts instrumentos noteiktos principus īstenotu dzīvē; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē to, ka Bosnija un Hercegovina ir parakstījusi daudzas starptautiskas konvencijas un pieņēmusi tiesību aktus, kas garantē sieviešu tiesības un veicina to ievērošanu; mudina Bosnijas un Hercegovinas valdību veltīt centienus, lai šajos starptautiskajos un valsts instrumentos noteiktos principus īstenotu dzīvē;

| 32. | visbeidzot, ņemot vērā neskaidrības, kas joprojām pastāv attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas nākotni, atbalsta Miera īstenošanas padomes lēmumu pārskatīt tās 2006. gada 23. jūnija lēmumu un saglabāt OHR un tā prerogatīvas pilnā mērā līdz 2008. gada jūnijam; uzskata, ka šis pagarinājums ir arī jāizmanto, lai nodotu plašākas kompetences vietējām pašvaldībām; atzinīgi vērtē to, ka Padome ir pieņēmusi kopīgu rīcības plānu ES Īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā, ar kuru paplašina šā mandāta noteikumus, lai Īpašajam pārstāvim piešķirtu skaidru lomu konstitucionālo reformu veicināšanai Bosnijā un Hercegovinā; |
| --- | --- |

32.

visbeidzot, ņemot vērā neskaidrības, kas joprojām pastāv attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas nākotni, atbalsta Miera īstenošanas padomes lēmumu pārskatīt tās 2006. gada 23. jūnija lēmumu un saglabāt OHR un tā prerogatīvas pilnā mērā līdz 2008. gada jūnijam; uzskata, ka šis pagarinājums ir arī jāizmanto, lai nodotu plašākas kompetences vietējām pašvaldībām; atzinīgi vērtē to, ka Padome ir pieņēmusi kopīgu rīcības plānu ES Īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā, ar kuru paplašina šā mandāta noteikumus, lai Īpašajam pārstāvim piešķirtu skaidru lomu konstitucionālo reformu veicināšanai Bosnijā un Hercegovinā;

| 33. | uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai jābūt vienprātīgai Bosnijas un Hercegovinas jautājumā; pauž nožēlu, ka pašreizējais ES Augstais pārstāvis/Īpašais pārstāvis nesen ir paziņojis par savu nodomu atkāpties šā gada jūnijā, un atzinīgi vērtē viņa mandāta laikā paveikto darbu; mudina Padomi rosināt padziļinātas debates par starptautiskās klātbūtnes raksturu, darbības jomu un ilgumu Bosnijā un Hercegovinā; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai jābūt vienprātīgai Bosnijas un Hercegovinas jautājumā; pauž nožēlu, ka pašreizējais ES Augstais pārstāvis/Īpašais pārstāvis nesen ir paziņojis par savu nodomu atkāpties šā gada jūnijā, un atzinīgi vērtē viņa mandāta laikā paveikto darbu; mudina Padomi rosināt padziļinātas debates par starptautiskās klātbūtnes raksturu, darbības jomu un ilgumu Bosnijā un Hercegovinā;

| 34. | uzskata arī, ka pēc OHR slēgšanas ES ir jānodrošina spēcīgs un koordinēts atbalsts Bosnijai un Hercegovinai, lai palīdzētu sasniegt, cik iespējams ātri un efektīvi, tās ilgtermiņa mērķi integrācijai Eiropā; uzskata, ka ES Īpašajam pārstāvim ir stingrāk jādarbojas Eiropas Savienības vārdā, cita starpā koordinējot darbu ar visām ES iestādēm un aģentūrām Bosnijā un Hercegovinā; |
| --- | --- |

34.

uzskata arī, ka pēc OHR slēgšanas ES ir jānodrošina spēcīgs un koordinēts atbalsts Bosnijai un Hercegovinai, lai palīdzētu sasniegt, cik iespējams ātri un efektīvi, tās ilgtermiņa mērķi integrācijai Eiropā; uzskata, ka ES Īpašajam pārstāvim ir stingrāk jādarbojas Eiropas Savienības vārdā, cita starpā koordinējot darbu ar visām ES iestādēm un aģentūrām Bosnijā un Hercegovinā;

| 35. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Vispārējo lietu padomei, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai, ES Īpašajam pārstāvim/Augstajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā, Bosnijas un Hercegovinas, Serbu Republikas, Bosnijas un Hercegovinas Federācijas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Vispārējo lietu padomei, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai, ES Īpašajam pārstāvim/Augstajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā, Bosnijas un Hercegovinas, Serbu Republikas, Bosnijas un Hercegovinas Federācijas valdībām un parlamentiem.

P6_TA(2007)0078

Pamattiesību hartas ievērošana

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas likumdošanas iniciatīvās: Metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai (2005/2169(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas tiesību aktu priekšlikumos (COM(2005)0172), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas tiesību aktu priekšlikumos (COM(2005)0172),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (1), kuru pasludināja 2000. gada 7. decembrī Nicā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (1), kuru pasludināja 2000. gada 7. decembrī Nicā,

| — | ņemot vērā 2004. gada 29. oktobrī Romā parakstīto Konstitucionālā līguma projektu (konstitucionālais līgums), ar kuru īsteno Pamattiesību hartas klauzulas, lai padarītu to tiesiski saistošu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 29. oktobrī Romā parakstīto Konstitucionālā līguma projektu (konstitucionālais līgums), ar kuru īsteno Pamattiesību hartas klauzulas, lai padarītu to tiesiski saistošu,

| — | ņemot vērā 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu — Eiropas Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu — Eiropas Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana (2),

| — | ņemot vērā 2005. gada 26. maija rezolūciju par pamattiesību veicināšanu un aizsardzību — dalībvalstu un Eiropas iestāžu, tostarp Pamattiesību aģentūras, loma (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 26. maija rezolūciju par pamattiesību veicināšanu un aizsardzību — dalībvalstu un Eiropas iestāžu, tostarp Pamattiesību aģentūras, loma (3),

| — | ņemot vērā 2005. gada ziņojumu par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā, kuru sagatavoja ES neatkarīgu speciālistu grupa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada ziņojumu par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā, kuru sagatavoja ES neatkarīgu speciālistu grupa,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes 2007. gada 15. februāra Regulai (EK) Nr. 168/2007, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (4) un Padomes Deklarāciju par policiju un tiesisko sadarbību krimināllietās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes 2007. gada 15. februāra Regulai (EK) Nr. 168/2007, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (4) un Padomes Deklarāciju par policiju un tiesisko sadarbību krimināllietās,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāta José Manuel Borroso runu Parlamenta 2004. gada 17. novembra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāta José Manuel Borroso runu Parlamenta 2004. gada 17. novembra plenārsēdē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45., 34. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45., 34. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A6-0034/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A6-0034/2007),

| A. | tā kā Eiropas Savienība balstās brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas, kā arī tiesiskuma principos, kuri ir kopēji visām dalībvalstīm (Līguma par Eiropas Savienību 6. pants); |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība balstās brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas, kā arī tiesiskuma principos, kuri ir kopēji visām dalībvalstīm (Līguma par Eiropas Savienību 6. pants);

| B. | tā kā Parlamentam kā tiešās vēlēšanās ievēlētam Eiropas Savienības pilsoņu priekšstāvim ir aizvien pieaugoša atbildība īstenot šos principus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamentam kā tiešās vēlēšanās ievēlētam Eiropas Savienības pilsoņu priekšstāvim ir aizvien pieaugoša atbildība īstenot šos principus;

| C. | tā kā šī atbildība ir daudz lielāka, jo, kā pašlaik nosaka līgumi:






  — | atsevišķu indivīdu tiesības tieši vērsties kādā Eiropas tiesā joprojām ir ļoti ierobežotas (5), |
| --- | --- | --- |

C.

tā kā šī atbildība ir daudz lielāka, jo, kā pašlaik nosaka līgumi:

—

atsevišķu indivīdu tiesības tieši vērsties kādā Eiropas tiesā joprojām ir ļoti ierobežotas (5),

| — | kopīgu prasību (collective action) iesniegšana nav iespējama, |
| --- | --- |

—

kopīgu prasību (collective action) iesniegšana nav iespējama,

| — | vairākās jomās arī Tiesas pilnvaras ir ierobežotas (sk. EK līguma IV daļu un Līguma par Eiropas Savienību 35. pantu), vai Tiesai pat attiecīgu pilnvaru nav (otrais pīlārs — Līguma par Eiropas Savienību V daļa (6)), |
| --- | --- |

—

vairākās jomās arī Tiesas pilnvaras ir ierobežotas (sk. EK līguma IV daļu un Līguma par Eiropas Savienību 35. pantu), vai Tiesai pat attiecīgu pilnvaru nav (otrais pīlārs — Līguma par Eiropas Savienību V daļa (6)),

prasot no Eiropas Savienības likumdevēja daudz lielāku rīkoties pārdomāti, pieņemot tiesību aktus jautājumos, kuri var ietekmēt pamattiesību aizsardzību,

| D. | tā kā procedūra, ar kuru pārbauda, vai visi likumdošanas priekšlikumi atbilst Pamattiesību hartai, izriet no tā, ka šo hartu pieņēma Parlaments, Padome, Komisija un visas dalībvalstis, kā arī no Nicas Līguma proklamēšanas ES pilsoņiem 2000. gada 7. decembrī; |
| --- | --- |

D.

tā kā procedūra, ar kuru pārbauda, vai visi likumdošanas priekšlikumi atbilst Pamattiesību hartai, izriet no tā, ka šo hartu pieņēma Parlaments, Padome, Komisija un visas dalībvalstis, kā arī no Nicas Līguma proklamēšanas ES pilsoņiem 2000. gada 7. decembrī;

| E. | atgādinot, ka pamattiesību reāla īstenošana, kā tas izriet no Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punkta īstenošanas, joprojām ir atkarīga no tiesu interpretācijas, un tā kā Eiropas Savienības likumdevējam jānodrošina šo tiesību skaidra interpretācija; |
| --- | --- |

E.

atgādinot, ka pamattiesību reāla īstenošana, kā tas izriet no Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punkta īstenošanas, joprojām ir atkarīga no tiesu interpretācijas, un tā kā Eiropas Savienības likumdevējam jānodrošina šo tiesību skaidra interpretācija;

| F. | atgādinot, ka Parlaments, Padome un Komisija, pieņemot Pamattiesību hartu, ir vienojušās par šo tiesību definīcijām un to, ka šīs tiesības konsekvences un labticības dēļ ir jāņem vērā EK tiesību aktu sagatavošanā (sk. iepriekšminēto Komisijas paziņojumu COM(2005)0172); |
| --- | --- |

F.

atgādinot, ka Parlaments, Padome un Komisija, pieņemot Pamattiesību hartu, ir vienojušās par šo tiesību definīcijām un to, ka šīs tiesības konsekvences un labticības dēļ ir jāņem vērā EK tiesību aktu sagatavošanā (sk. iepriekšminēto Komisijas paziņojumu COM(2005)0172);

| G. | tā kā no brīža, kad hartā aprakstītās tiesības iekļauj ES tiesību aktos, tās iegūst saistošu raksturu līdz ar tiesību aktiem, kuri balstās šajās tiesībās; |
| --- | --- |

G.

tā kā no brīža, kad hartā aprakstītās tiesības iekļauj ES tiesību aktos, tās iegūst saistošu raksturu līdz ar tiesību aktiem, kuri balstās šajās tiesībās;

| H. | tā kā lielāka nozīme jāpiešķir likumdošanas ierosināšanas procedūras sistemātiskumam, pilnībai, objektivitātei, atklātībai un pārredzamībai, jo diemžēl Pamattiesību harta līdz šim nav bijusi tiesiski saistoša; tā kā tomēr gadu gaitā šī harta ir kļuvusi par atsauces tekstu daudzām Eiropas tiesu iestādēm, piemēram, Pirmās instances tiesai, Tiesai (7), Eiropas Cilvēktiesību tiesai Strasbūrā, kā arī vairākām konstitucionālajām tiesām; |
| --- | --- |

H.

tā kā lielāka nozīme jāpiešķir likumdošanas ierosināšanas procedūras sistemātiskumam, pilnībai, objektivitātei, atklātībai un pārredzamībai, jo diemžēl Pamattiesību harta līdz šim nav bijusi tiesiski saistoša; tā kā tomēr gadu gaitā šī harta ir kļuvusi par atsauces tekstu daudzām Eiropas tiesu iestādēm, piemēram, Pirmās instances tiesai, Tiesai (7), Eiropas Cilvēktiesību tiesai Strasbūrā, kā arī vairākām konstitucionālajām tiesām;

| I. | tā kā Eiropas Savienības likumdevējam, veicot iepriekšēju izvērtēšanu par jauno EK tiesību aktu ietekmi uz pamattiesībām, pārdomu procesā jāiesaista arī valstu likumdevēji, kā arī pilsoniskā sabiedrība, akadēmiskās aprindas un citu starptautisku organizāciju, piemēram, Eiropas Padomes un Apvienoto Nāciju Organizācijas, speciālisti; tā kā šādā veidā Eiropas Savienības likumdevējs veicina tādas kultūras veidošanos, kurā aizvien pieaug pamattiesību nozīme, kā piemēru minot atsevišķu tiesību aktu izstrādi privātās dzīves, ģimenes tiesību un tiesību uz pārredzamību aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Savienības likumdevējam, veicot iepriekšēju izvērtēšanu par jauno EK tiesību aktu ietekmi uz pamattiesībām, pārdomu procesā jāiesaista arī valstu likumdevēji, kā arī pilsoniskā sabiedrība, akadēmiskās aprindas un citu starptautisku organizāciju, piemēram, Eiropas Padomes un Apvienoto Nāciju Organizācijas, speciālisti; tā kā šādā veidā Eiropas Savienības likumdevējs veicina tādas kultūras veidošanos, kurā aizvien pieaug pamattiesību nozīme, kā piemēru minot atsevišķu tiesību aktu izstrādi privātās dzīves, ģimenes tiesību un tiesību uz pārredzamību aizsardzības jomā;

| J. | tā kā Komisijas priekšlikumā par likumdošanas ierosināšanas procedūras, kuru piemēro no 2001. gada, nostiprināšanu un labāku sabiedrības izpratni par to, ir redzama skaidra virzība izveidot īstu “pamattiesību kultūru” Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijas priekšlikumā par likumdošanas ierosināšanas procedūras, kuru piemēro no 2001. gada, nostiprināšanu un labāku sabiedrības izpratni par to, ir redzama skaidra virzība izveidot īstu “pamattiesību kultūru” Eiropas Savienībā;

| K. | tā kā šī procedūra tomēr ir pārāk iekšēja rakstura, tās kritēriji ir pārāk ierobežojoši, Parlamenta loma nav pietiekama un bez ievērības ir atstāti dalībvalstu parlamentu priekšlikumi par integrāciju, piemēram, Lielbritānijas augšnama priekšlikums (8), par dalībvalstu parlamentu integrāciju, kā arī nepieciešamība turpināt dialogu starp Eiropas iestādēm un neatkarīgo organizāciju sadarbību, lai paaugstinātu objektivitāti; |
| --- | --- |

K.

tā kā šī procedūra tomēr ir pārāk iekšēja rakstura, tās kritēriji ir pārāk ierobežojoši, Parlamenta loma nav pietiekama un bez ievērības ir atstāti dalībvalstu parlamentu priekšlikumi par integrāciju, piemēram, Lielbritānijas augšnama priekšlikums (8), par dalībvalstu parlamentu integrāciju, kā arī nepieciešamība turpināt dialogu starp Eiropas iestādēm un neatkarīgo organizāciju sadarbību, lai paaugstinātu objektivitāti;

| L. | tā kā īstas “pamattiesību kultūras” īstenošanai Eiropas Savienībā ir jāizveido vienota pamattiesību uzraudzības sistēma, kurā jāiekļauj Padome un lēmumi par valdību sadarbību; |
| --- | --- |

L.

tā kā īstas “pamattiesību kultūras” īstenošanai Eiropas Savienībā ir jāizveido vienota pamattiesību uzraudzības sistēma, kurā jāiekļauj Padome un lēmumi par valdību sadarbību;

| M. | tā kā “pamattiesību kultūru” veido ne tikai pasīva noteikumu ievērošana, bet arī aktīva to īstenošana un iejaukšanās gadījumos, kad dalībvalstis pamattiesības pārkāpj vai nepietiekami aizsargā; |
| --- | --- |

M.

tā kā “pamattiesību kultūru” veido ne tikai pasīva noteikumu ievērošana, bet arī aktīva to īstenošana un iejaukšanās gadījumos, kad dalībvalstis pamattiesības pārkāpj vai nepietiekami aizsargā;

| N. | tā kā šādā pamattiesību pārbaudes vispārējā sistēmā jāparedz gada apspriede, kurā piedalās visas trīs iestādes un dalībvalstu parlamenti, īpaši kad Parlaments apkopo panākto virzību un problēmas ES kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā šādā pamattiesību pārbaudes vispārējā sistēmā jāparedz gada apspriede, kurā piedalās visas trīs iestādes un dalībvalstu parlamenti, īpaši kad Parlaments apkopo panākto virzību un problēmas ES kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstībā;

| O. | tā kā saistībā ar šāda veida apspriedi savlaicīgi būtu iespējams izskatīt arī:






  — | gada ziņojumu par nākamo Pamattiesību aģentūru, |
| --- | --- | --- |

O.

tā kā saistībā ar šāda veida apspriedi savlaicīgi būtu iespējams izskatīt arī:

—

gada ziņojumu par nākamo Pamattiesību aģentūru,

| — | Komisijas īpašu ziņojumu saistībā ar pārskata ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanu, |
| --- | --- |

—

Komisijas īpašu ziņojumu saistībā ar pārskata ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanu,

| — | Padomes ziņojumu par aspektiem, kurus iepriekšējā gadā tā uzskatīja par nozīmīgiem attiecībā uz pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

Padomes ziņojumu par aspektiem, kurus iepriekšējā gadā tā uzskatīja par nozīmīgiem attiecībā uz pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs;

| P. | atgādinot, ka šajās gada apspriedēs iestādēm vajadzētu pārbaudīt iespēju pārskatīt tiesību aktus, kuri varētu ierobežot brīvību ievērošanu sabiedrības drošības dēļ; |
| --- | --- |

P.

atgādinot, ka šajās gada apspriedēs iestādēm vajadzētu pārbaudīt iespēju pārskatīt tiesību aktus, kuri varētu ierobežot brīvību ievērošanu sabiedrības drošības dēļ;

| Q. | tā kā tādi jautājumi kā slepenu cietumu pastāvēšana un CIP nelikumīgi organizētas personu nolaupīšanas terorisma apkarošanas vārdā, lēnā izskatīšana un vairāku valdību sadarbības trūkums vai pasažieru datu un banku kontu datu izplatīšana ar SWIFT palīdzību bez tiesiska pamata tikai grauj pilsoņu ticību Eiropas iestāžu spējai un vēlmei aizsargāt pamattiesības un sodīt par tiesībpārkāpumiem, |
| --- | --- |

Q.

tā kā tādi jautājumi kā slepenu cietumu pastāvēšana un CIP nelikumīgi organizētas personu nolaupīšanas terorisma apkarošanas vārdā, lēnā izskatīšana un vairāku valdību sadarbības trūkums vai pasažieru datu un banku kontu datu izplatīšana ar SWIFT palīdzību bez tiesiska pamata tikai grauj pilsoņu ticību Eiropas iestāžu spējai un vēlmei aizsargāt pamattiesības un sodīt par tiesībpārkāpumiem,

| 1. | norāda uz vēsturisko uzdevumu “īstenot arvien ciešāku Eiropas Savienību” (Līguma par Eiropas Savienību 1. pants), kā arī sekmēt ne tikai drošības un tiesību, tautsaimniecības un sociālās attīstības instrumentus, bet arī izveidot brīvību garantējošus instrumentus; |
| --- | --- |

1.

norāda uz vēsturisko uzdevumu “īstenot arvien ciešāku Eiropas Savienību” (Līguma par Eiropas Savienību 1. pants), kā arī sekmēt ne tikai drošības un tiesību, tautsaimniecības un sociālās attīstības instrumentus, bet arī izveidot brīvību garantējošus instrumentus;

| 2. | uzsver nepieciešamību pārvarēt konstitucionālā procesa krīzi, saglabāt konstitucionālā līguma galvenos panākumus un noteikt, ka harta ir tiesiski saistoša; |
| --- | --- |

2.

uzsver nepieciešamību pārvarēt konstitucionālā procesa krīzi, saglabāt konstitucionālā līguma galvenos panākumus un noteikt, ka harta ir tiesiski saistoša;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par procedūras, ar kuru pārbauda, vai likumdošanas priekšlikumos ievēro pamattiesības, nostiprināšanu un labāku sabiedrības izpratni par to, un uzskata, ka šī procedūra ir pirmie pozitīvie rezultāti paredzētajiem pamattiesību aizsardzības pasākumiem, par kuriem 2004. gada 17. novembrī Parlamentu informēja Komisijas priekšsēdētājs José Manuel Borroso, un arī viņa šajā sakarā izveidoto darba grupu rezultāti; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par procedūras, ar kuru pārbauda, vai likumdošanas priekšlikumos ievēro pamattiesības, nostiprināšanu un labāku sabiedrības izpratni par to, un uzskata, ka šī procedūra ir pirmie pozitīvie rezultāti paredzētajiem pamattiesību aizsardzības pasākumiem, par kuriem 2004. gada 17. novembrī Parlamentu informēja Komisijas priekšsēdētājs José Manuel Borroso, un arī viņa šajā sakarā izveidoto darba grupu rezultāti;

| 4. | aicina Komisiju padarīt pārredzamāku uzraudzības procesu, kā arī apspriesties ar attiecīgajiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, īpaši tiem, kurus var skart attiecīgais Komisijas priekšlikums; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju padarīt pārredzamāku uzraudzības procesu, kā arī apspriesties ar attiecīgajiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, īpaši tiem, kurus var skart attiecīgais Komisijas priekšlikums;

| 5. | uzsver, ka Komisija ierosināja “sistemātisku” uzraudzību, kura ir obligāti nepieciešama, lai pilnīgi pārbaudītu katru likumdošanas priekšlikumu un pamatotu rezultātu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka Komisija ierosināja “sistemātisku” uzraudzību, kura ir obligāti nepieciešama, lai pilnīgi pārbaudītu katru likumdošanas priekšlikumu un pamatotu rezultātu;

| 6. | aicina Komisiju pārbaudīt likumdošanas priekšlikumu atbilstību ne tikai Pamattiesību hartai, bet arī visiem Eiropas un starptautiskajiem instrumentiem pamattiesību jomā un tiesībām, kuras izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, kā arī EK tiesību vispārējiem principiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju pārbaudīt likumdošanas priekšlikumu atbilstību ne tikai Pamattiesību hartai, bet arī visiem Eiropas un starptautiskajiem instrumentiem pamattiesību jomā un tiesībām, kuras izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, kā arī EK tiesību vispārējiem principiem;

| 7. | uzsver, ka tiešām sistemātisku un stingru pamattiesību ievērošanas kontroli veido ne tikai iespējamo kļūdu pārbaude tiesībās, līdzsvarojot personu brīvību ar vispārējo interešu prasībām, bet arī nepieciešamība katrā gadījumā sagatavot politisku analīzi, kurā, izvairoties no līdzsvarošanas kļūdām, sniegtu dažādus tādus risinājumus, kuri sniegtu vislabāko līdzsvaru starp izvirzīto mērķi un pamattiesību ierobežojumiem (pamattiesību optimizācija); |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka tiešām sistemātisku un stingru pamattiesību ievērošanas kontroli veido ne tikai iespējamo kļūdu pārbaude tiesībās, līdzsvarojot personu brīvību ar vispārējo interešu prasībām, bet arī nepieciešamība katrā gadījumā sagatavot politisku analīzi, kurā, izvairoties no līdzsvarošanas kļūdām, sniegtu dažādus tādus risinājumus, kuri sniegtu vislabāko līdzsvaru starp izvirzīto mērķi un pamattiesību ierobežojumiem (pamattiesību optimizācija);

| 8. | uzskata, ka ir lietderīgi koncentrēt kontroli uz dažādiem pamattiesību aspektiem katrā attiecīgā gadījumā, kā arī uzskata, ka katrs šo tiesību aspekts ir skaidri jāmin apsvērumos; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ir lietderīgi koncentrēt kontroli uz dažādiem pamattiesību aspektiem katrā attiecīgā gadījumā, kā arī uzskata, ka katrs šo tiesību aspekts ir skaidri jāmin apsvērumos;

| 9. | pauž cerību, ka praktiski un konkrēti var īstenot izklāstīto metodoloģiju, kuru Komisija ir paredzējusi izmantot, lai tiesību aktu priekšlikumu izstrādē piemērotu Eiropas Savienības Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

9.

pauž cerību, ka praktiski un konkrēti var īstenot izklāstīto metodoloģiju, kuru Komisija ir paredzējusi izmantot, lai tiesību aktu priekšlikumu izstrādē piemērotu Eiropas Savienības Pamattiesību hartu;

| 10. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai attiecīgā patstāvīgā ziņojumā, kurš iecerēts šo tiesību ievērošanas juridiskā aspekta izklāstīšanai, būtu novērtēta sistemātiska pamattiesību ievērošanas iekšējā kontrole tiesību aktu priekšlikumu sagatavošanas laikā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai attiecīgā patstāvīgā ziņojumā, kurš iecerēts šo tiesību ievērošanas juridiskā aspekta izklāstīšanai, būtu novērtēta sistemātiska pamattiesību ievērošanas iekšējā kontrole tiesību aktu priekšlikumu sagatavošanas laikā;

| 11. | aicina Komisiju pārdomāt savu lēmumu apsvērumus par pamattiesībām iedalīt trijās līdzšinējās kategorijās — ietekme uz tautsaimniecību, sociālo jomu un vidi — un izveidot īpašu kategoriju “Ietekme uz pamattiesībām”, lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visi pamattiesību aspekti; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju pārdomāt savu lēmumu apsvērumus par pamattiesībām iedalīt trijās līdzšinējās kategorijās — ietekme uz tautsaimniecību, sociālo jomu un vidi — un izveidot īpašu kategoriju “Ietekme uz pamattiesībām”, lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visi pamattiesību aspekti;

| 12. | uzsver Komisijas tiesības visā likumdošanas procedūras gaitā attiecīgo priekšlikumu atcelt, pirms to apstiprina Padome, ja tajā ir izmaiņas, kuras apdraud pamattiesības; |
| --- | --- |

12.

uzsver Komisijas tiesības visā likumdošanas procedūras gaitā attiecīgo priekšlikumu atcelt, pirms to apstiprina Padome, ja tajā ir izmaiņas, kuras apdraud pamattiesības;

| 13. | noraida Komisijas atrunas par spēkā esamības atcelšanu “pēc atsevišķu gadījumu politiskas pārbaudes”, un atklāti uzsver, ka visos politiskajos apsvērumos pilnīga prioritāte ir pamattiesību un tiesību uz brīvību aizsardzībai; |
| --- | --- |

13.

noraida Komisijas atrunas par spēkā esamības atcelšanu “pēc atsevišķu gadījumu politiskas pārbaudes”, un atklāti uzsver, ka visos politiskajos apsvērumos pilnīga prioritāte ir pamattiesību un tiesību uz brīvību aizsardzībai;

| 14. | uzskata, ka procedūra par Pamattiesību hartas ievērošanu jāpiemēro visā likumdošanas procesā un komitoloģijas sistēmā, jānostiprina Parlamenta nostāja, kā arī jāprecizē veidojamās Pamattiesību aģentūras loma un jāsniedz tai vēl lielāks atbalsts; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka procedūra par Pamattiesību hartas ievērošanu jāpiemēro visā likumdošanas procesā un komitoloģijas sistēmā, jānostiprina Parlamenta nostāja, kā arī jāprecizē veidojamās Pamattiesību aģentūras loma un jāsniedz tai vēl lielāks atbalsts;

| 15. | šajā sakarā paredz grozīt Reglamenta 34. pantu, lai Pilsoņu brīvību komitejai uzticētu pārbaudīt to likumdošanas priekšlikumu, pasākumu un noteikumu ietekmi, kuras attiecas uz pamattiesībām, kā arī grozīt Parlamenta reglamenta 91. un 115. pantu, lai Parlamenta lēmumus varētu piemērot arī dalībvalstīs, lai iespējami drīz noteiktu to atbildību saskaņā ar ES līguma 6. un 7. pantu; |
| --- | --- |

15.

šajā sakarā paredz grozīt Reglamenta 34. pantu, lai Pilsoņu brīvību komitejai uzticētu pārbaudīt to likumdošanas priekšlikumu, pasākumu un noteikumu ietekmi, kuras attiecas uz pamattiesībām, kā arī grozīt Parlamenta reglamenta 91. un 115. pantu, lai Parlamenta lēmumus varētu piemērot arī dalībvalstīs, lai iespējami drīz noteiktu to atbildību saskaņā ar ES līguma 6. un 7. pantu;

| 16. | uzskata, ka, kaut gan pastāv vispārēji apspriežu mehānismi, svarīgi ir labāk iesaistīt ārējas neatkarīgas organizācijas un struktūrvienības, kas pamattiesību problēmas risina sev raksturīgā veidā; šajā nolūkā aicina Komisiju paredzēt īpašu mehānismu, kā apspriesties ar šīm organizācijām un struktūrvienībām tādu tiesību aktu priekšlikumu izstrādes procesā, kuri ietekmē pamattiesības; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka, kaut gan pastāv vispārēji apspriežu mehānismi, svarīgi ir labāk iesaistīt ārējas neatkarīgas organizācijas un struktūrvienības, kas pamattiesību problēmas risina sev raksturīgā veidā; šajā nolūkā aicina Komisiju paredzēt īpašu mehānismu, kā apspriesties ar šīm organizācijām un struktūrvienībām tādu tiesību aktu priekšlikumu izstrādes procesā, kuri ietekmē pamattiesības;

| 17. | aicina Padomi nostiprināt arī pamattiesību sistemātisku uzraudzību valdību sadarbības jomā, publiskot rezultātus, kā arī nodrošināt atbalstu Pamattiesību aģentūrai; |
| --- | --- |

17.

aicina Padomi nostiprināt arī pamattiesību sistemātisku uzraudzību valdību sadarbības jomā, publiskot rezultātus, kā arī nodrošināt atbalstu Pamattiesību aģentūrai;

| 18. | atkārtoti apstiprina, ka Parlaments un pārējās Eiropas Savienības iestādes likumdošanas procesā, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbības jomā, vajadzības gadījumā un uz brīvprātības pamata var lietderīgi izmantot pamattiesību aģentūras iegūto pieredzi pamattiesību jomā; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti apstiprina, ka Parlaments un pārējās Eiropas Savienības iestādes likumdošanas procesā, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbības jomā, vajadzības gadījumā un uz brīvprātības pamata var lietderīgi izmantot pamattiesību aģentūras iegūto pieredzi pamattiesību jomā;

| 19. | atgādina, ka ne līgumi, ne Regula (EK) Nr. 168/2007 neliedz Parlamentam iespēju lūgt aģentūras palīdzību Līguma par Eiropas Savienību 7. panta īstenošanā; sagaida, ka Komisija un nākamā aģentūra daudzgadu bāzes programmā, kā arī gada darbības programmā nodrošinās nepieciešamos finanšu resursus un cilvēkresursus, lai aģentūra varētu pienācīgi atbildēt uz Parlamenta lūgumiem saistībā ar to pilnvaru īstenošanu, kuras ir noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 7. pantā; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka ne līgumi, ne Regula (EK) Nr. 168/2007 neliedz Parlamentam iespēju lūgt aģentūras palīdzību Līguma par Eiropas Savienību 7. panta īstenošanā; sagaida, ka Komisija un nākamā aģentūra daudzgadu bāzes programmā, kā arī gada darbības programmā nodrošinās nepieciešamos finanšu resursus un cilvēkresursus, lai aģentūra varētu pienācīgi atbildēt uz Parlamenta lūgumiem saistībā ar to pilnvaru īstenošanu, kuras ir noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 7. pantā;

| 20. | uzsver, cik nozīmīgi ir izmantot atbilstīgus saziņas un informācijas dienestus, kas informē pilsoņus un Eiropas iestādes par pamattiesību ievērošanas iekšējo kontroli, kā arī regulāri sagatavot ziņojumus par šo jautājumu; |
| --- | --- |

20.

uzsver, cik nozīmīgi ir izmantot atbilstīgus saziņas un informācijas dienestus, kas informē pilsoņus un Eiropas iestādes par pamattiesību ievērošanas iekšējo kontroli, kā arī regulāri sagatavot ziņojumus par šo jautājumu;

| 21. | lūdz dalībvalstu parlamentiem pārbaudīt visu lēmumu un pasākumu atbilstību hartai, īpaši policijas un tiesu iestāžu sadarbības, kā arī kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomās, lai skaidri ievērotu hartas nedalāmību un īstenotu pamattiesību sistemātisku un pilnīgu pārbaudi visās Eiropas Savienības politikas jomās; |
| --- | --- |

21.

lūdz dalībvalstu parlamentiem pārbaudīt visu lēmumu un pasākumu atbilstību hartai, īpaši policijas un tiesu iestāžu sadarbības, kā arī kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomās, lai skaidri ievērotu hartas nedalāmību un īstenotu pamattiesību sistemātisku un pilnīgu pārbaudi visās Eiropas Savienības politikas jomās;

| 22. | aicina Padomi un Komisiju saskaņā ar ES līguma 4. pantu un EK līguma 200. un 212. pantu Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem iesniegt gada pārskatu par pamattiesību politiku Eiropas Savienībā, kā arī iesaistīties sistemātiskā, atvērtā un pastāvīgā dialogā par pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

22.

aicina Padomi un Komisiju saskaņā ar ES līguma 4. pantu un EK līguma 200. un 212. pantu Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem iesniegt gada pārskatu par pamattiesību politiku Eiropas Savienībā, kā arī iesaistīties sistemātiskā, atvērtā un pastāvīgā dialogā par pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā;

| 23. | aicina Komisiju un Padomi informēt Parlamentu par pārbaudi, kuru veic saistībā ar valstu speciālistu tīkla sagatavotajiem ziņojumiem; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un Padomi informēt Parlamentu par pārbaudi, kuru veic saistībā ar valstu speciālistu tīkla sagatavotajiem ziņojumiem;

| 24. | uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

(2)  OV C 104 E, 30.4.2004., 408. lpp.

(3)  OV C 117 E, 18.5.2006., 242. lpp.

(4)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

(5)  Tiesas 2002. gada 25. jūlija spriedums lietā C-50/00 P, Unión de Pequeños Agricultores/Eiropas Savienības Padomi; Recueil; 2002. g., I-6677. lpp.

(6)  Lieta T-338/02, Pirmās instances tiesas 2004. gada 7. jūnija spriedums, Segi un citi pret Eiropas Savienības Padomi; Recuiel; 2004. g., ECR II-1647. lpp.

(7)  Eiropas Parlaments pret Eiropas Savienības Padomi, 2006. gada 27. jūnija lieta C-540/03 par trešo valstu piederīgo nepilngadīgo bērnu tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (Direktīva 2003/86/EK).

(8)  Lielbritānijas parlamenta augšpalāta, ES lietu komiteja, sanāksmes ziņojums Nr. 16 2005. gada jūnijā, Human Rights proofing EU Legislation, 2005. gada 29. novembrī, 149. punkts.

P6_TA(2007)0079

Sarunas par asociācijas līgumu starp Eiropas Savienību un Centrālameriku

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālamerikas valstīm, no otras puses (2006/2222(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei, kuru GUE/NGL grupas vārdā iesniedza Willy Meyer Pleite (B6-0417/2006), par sarunu pamatnostādnēm saistībā ar Eiropas Savienības un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei, kuru GUE/NGL grupas vārdā iesniedza Willy Meyer Pleite (B6-0417/2006), par sarunu pamatnostādnēm saistībā ar Eiropas Savienības un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu,

| — | ņemot vērā Vīnes deklarācijas 31. punktu, kurā atzīmēts 2006. gada 12. maijā Vīnē notikušās IV Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras valstu (ES un LAK) augstākā līmeņa sanāksmes laikā pieņemtais Eiropas Savienības un Centrālamerikas lēmums uzsākt sarunas par asociācijas nolīgumu, tostarp arī par brīvās tirdzniecības zonas izveidi, tostarp arī par politisko dialogu, sadarbības programmām un tirdzniecības līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vīnes deklarācijas 31. punktu, kurā atzīmēts 2006. gada 12. maijā Vīnē notikušās IV Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras valstu (ES un LAK) augstākā līmeņa sanāksmes laikā pieņemtais Eiropas Savienības un Centrālamerikas lēmums uzsākt sarunas par asociācijas nolīgumu, tostarp arī par brīvās tirdzniecības zonas izveidi, tostarp arī par politisko dialogu, sadarbības programmām un tirdzniecības līgumu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 15. novembra rezolūciju par vispārīgu asociāciju un kopēju stratēģiju Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 15. novembra rezolūciju par vispārīgu asociāciju un kopēju stratēģiju Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām (1),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 83. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 83. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A6-0026/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A6-0026/2007),

| A. | tā kā saskaņā ar Vīnē nolemto pamatnosacījumi pušu asociācijas izveidei ir demokrātijas un tiesiskuma principu ievērošana, visu personu cilvēktiesību pilnīga ievērošana, kā arī abu reģionu pilsoņu civiltiesību un politisko tiesību pilnīga ievērošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Vīnē nolemto pamatnosacījumi pušu asociācijas izveidei ir demokrātijas un tiesiskuma principu ievērošana, visu personu cilvēktiesību pilnīga ievērošana, kā arī abu reģionu pilsoņu civiltiesību un politisko tiesību pilnīga ievērošana;

| B. | tā kā garantija, ka visi pilsoņi, un it īpaši mazāk aizsargātās grupas, piemēram, pamatiedzīvotāji, varēs pilnīgi izmantot savas pamattiesības, un viņu sociālās un politiskās līdzdalības pastiprināšana ir minētā nolīguma pamatelementi; |
| --- | --- |

B.

tā kā garantija, ka visi pilsoņi, un it īpaši mazāk aizsargātās grupas, piemēram, pamatiedzīvotāji, varēs pilnīgi izmantot savas pamattiesības, un viņu sociālās un politiskās līdzdalības pastiprināšana ir minētā nolīguma pamatelementi;

| C. | tā kā sarunu pamatnostādnes topošajam nolīgumam par ekonomisko asociāciju, politisko vienprātību un sadarbību saskaņā ar Vīnes deklarācijas 31. punktā noteikto ir jāpiemēro pušu vēlmēm, lai noslēgtu tādu visaptverošu asociācijas nolīgumu, kurš apliecinātu, ka attiecības ar Centrālameriku nozīmē tādu politisku un ekonomisku asociāciju ar šo reģionu un tā dažādajām valstīm, kurā būtu ņemta vērā gan starp abiem reģioniem, gan dažādām Centrālamerikas valstīm pastāvošā asimetrija un nevienlīdzība, un kurā būtu ietverti arī pamatnoteikumi sadarbībai attīstības jomā un sociālajai kohēzijai un kas censtos panākt brīvu tirdzniecību; |
| --- | --- |

C.

tā kā sarunu pamatnostādnes topošajam nolīgumam par ekonomisko asociāciju, politisko vienprātību un sadarbību saskaņā ar Vīnes deklarācijas 31. punktā noteikto ir jāpiemēro pušu vēlmēm, lai noslēgtu tādu visaptverošu asociācijas nolīgumu, kurš apliecinātu, ka attiecības ar Centrālameriku nozīmē tādu politisku un ekonomisku asociāciju ar šo reģionu un tā dažādajām valstīm, kurā būtu ņemta vērā gan starp abiem reģioniem, gan dažādām Centrālamerikas valstīm pastāvošā asimetrija un nevienlīdzība, un kurā būtu ietverti arī pamatnoteikumi sadarbībai attīstības jomā un sociālajai kohēzijai un kas censtos panākt brīvu tirdzniecību;

| D. | tā kā Eiropas un Latīņamerikas transatlantiskās asamblejas (EuroLat) izveide bija izšķirīgs solis, lai stiprinātu ES un Latīņamerikas un it īpaši ES un Centrālamerikas attiecību demokrātisko leģitimitāti un politisko aspektu, un tā kā šī asambleja būs pastāvīgs abu reģionu politiskā dialoga forums; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas un Latīņamerikas transatlantiskās asamblejas (EuroLat) izveide bija izšķirīgs solis, lai stiprinātu ES un Latīņamerikas un it īpaši ES un Centrālamerikas attiecību demokrātisko leģitimitāti un politisko aspektu, un tā kā šī asambleja būs pastāvīgs abu reģionu politiskā dialoga forums;

| E. | tā kā sarunu pamatnostādnēs par gaidāmo nolīgumu jāņem vērā ekonomiskie, politiskie un sociālie apstākļi, kas pastāv vairumā Centrālamerikas valstu, un abu reģionu attīstības atšķirības, kā arī Centrālamerikas ekonomisko attiecību iezīmes (reģionālās tirdzniecības koncentrācija nedaudzās valstīs, liela atkarība no tradicionālo produktu eksporta un ierobežots ārvalstu tiešo investīciju daudzums no ES, utt.), |
| --- | --- |

E.

tā kā sarunu pamatnostādnēs par gaidāmo nolīgumu jāņem vērā ekonomiskie, politiskie un sociālie apstākļi, kas pastāv vairumā Centrālamerikas valstu, un abu reģionu attīstības atšķirības, kā arī Centrālamerikas ekonomisko attiecību iezīmes (reģionālās tirdzniecības koncentrācija nedaudzās valstīs, liela atkarība no tradicionālo produktu eksporta un ierobežots ārvalstu tiešo investīciju daudzums no ES, utt.),

| 1. | sniedz Padomei šādus ieteikumus:






  a) | nepārprotami iekļaut sarunu pilnvarās juridisko pamatu, saskaņā ar kuru apspriedīs jauno asociācijas nolīgumu, un šim pamatam ir jābūt EK līguma 310. pantam saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu; |
| --- | --- | --- |

1.

sniedz Padomei šādus ieteikumus:

a)

nepārprotami iekļaut sarunu pilnvarās juridisko pamatu, saskaņā ar kuru apspriedīs jauno asociācijas nolīgumu, un šim pamatam ir jābūt EK līguma 310. pantam saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu;

| b) | noteikt sarunu pilnvarās, ka ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma mērķis ir pakāpeniska tirdzniecības liberalizācija taisnīguma un abpusēja izdevīguma apstākļos, pamatojoties uz papildināmību un solidaritāti, politisks dialogs un sadarbība, kā arī demokrātijas un tiesiskuma stiprināšana, cilvēktiesību, civilo un politisko tiesību pilnīga ievērošana, sociālā kohēzija, ilgtspējīga cilvēces attīstība, ekonomisko un sociālo tiesību ievērošana, ņemot vērā arī šo tiesību kultūras un vides dimensiju; |
| --- | --- |

b)

noteikt sarunu pilnvarās, ka ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma mērķis ir pakāpeniska tirdzniecības liberalizācija taisnīguma un abpusēja izdevīguma apstākļos, pamatojoties uz papildināmību un solidaritāti, politisks dialogs un sadarbība, kā arī demokrātijas un tiesiskuma stiprināšana, cilvēktiesību, civilo un politisko tiesību pilnīga ievērošana, sociālā kohēzija, ilgtspējīga cilvēces attīstība, ekonomisko un sociālo tiesību ievērošana, ņemot vērā arī šo tiesību kultūras un vides dimensiju;

| c) | paredzēt sarunu pamatnostādnēs vajadzīgos mehānismus, lai nodrošinātu gaidāmā nolīguma noteikumu atbilstīgumu Līguma par Eiropas Savienību mandātam, saskaņā ar kuru ieguldījums ilgtspējīgā cilvēces attīstībā, atbilstīgi noteiktajam 1996. gada ANO Attīstības programmā, starptautiskās sadarbības veicināšana un demokrātijas un tiesiskuma stiprināšana un attīstīšana, kā arī cilvēktiesību ievērošana ir Eiropas Savienības pamatmērķi; |
| --- | --- |

c)

paredzēt sarunu pamatnostādnēs vajadzīgos mehānismus, lai nodrošinātu gaidāmā nolīguma noteikumu atbilstīgumu Līguma par Eiropas Savienību mandātam, saskaņā ar kuru ieguldījums ilgtspējīgā cilvēces attīstībā, atbilstīgi noteiktajam 1996. gada ANO Attīstības programmā, starptautiskās sadarbības veicināšana un demokrātijas un tiesiskuma stiprināšana un attīstīšana, kā arī cilvēktiesību ievērošana ir Eiropas Savienības pamatmērķi;

| d) | ņemot vērā Centrālamerikas attīstības jutīgumu sociāli ekonomiskajā, vides un demokrātijas jomā, sarunu pamatnostādnēs noteikt galvenās tēmas, uz kuru pamata attīstīt darba kārtību un politisko dialogu, tostarp atjaunināt mērķus un pieejas tādām tēmām, kā, piemēram, demokrātiskā pārvaldība, cīņa pret terorismu, miera uzturēšana, drošības nodrošināšana un konfliktu pārvarēšana; iekļaut citas jaunas tēmas, piemēram, nabadzības samazināšanu, atbalstu sociālajai kohēzijai, migrāciju un cilvēku apmaiņu, cīņu pret noziedzību un it īpaši cīņu pret starptautiski sazarotu noziedzību (narkotiku, vieglo ieroču, cilvēku tirdzniecību, tādiem organizētiem grupējumiem kā las Maras) u. c.; un ierosināt konkrētas darbības kopīgu nostāju pieņemšanai starptautiskos forumos un Apvienoto Nāciju Organizācijā tā, lai starp abiem reģioniem varētu panākt īstu starptautisku politisko vienprātību; |
| --- | --- |

d)

ņemot vērā Centrālamerikas attīstības jutīgumu sociāli ekonomiskajā, vides un demokrātijas jomā, sarunu pamatnostādnēs noteikt galvenās tēmas, uz kuru pamata attīstīt darba kārtību un politisko dialogu, tostarp atjaunināt mērķus un pieejas tādām tēmām, kā, piemēram, demokrātiskā pārvaldība, cīņa pret terorismu, miera uzturēšana, drošības nodrošināšana un konfliktu pārvarēšana; iekļaut citas jaunas tēmas, piemēram, nabadzības samazināšanu, atbalstu sociālajai kohēzijai, migrāciju un cilvēku apmaiņu, cīņu pret noziedzību un it īpaši cīņu pret starptautiski sazarotu noziedzību (narkotiku, vieglo ieroču, cilvēku tirdzniecību, tādiem organizētiem grupējumiem kā las Maras) u. c.; un ierosināt konkrētas darbības kopīgu nostāju pieņemšanai starptautiskos forumos un Apvienoto Nāciju Organizācijā tā, lai starp abiem reģioniem varētu panākt īstu starptautisku politisko vienprātību;

| e) | paredzēt locekļu iecelšanu Eiropas Savienības un Centrālamerikas apvienotajā parlamentārajā komitejā, kuru izveidos saskaņā ar jauno asociācijas nolīgumu un kurā jāpiedalās deputātiem no Eiropas Parlamenta un Centrālamerikas parlamenta, un to valstu parlamentiem, kuri vēl nav pievienojušie nevienai reģionālai asamblejai, kā arī no EuroLat, paužot konkrētu atbalstu reģionālās integrācijas procesam Centrālamerikā un ES un LAK reģionu stratēģiskajām partnerattiecībām; |
| --- | --- |

e)

paredzēt locekļu iecelšanu Eiropas Savienības un Centrālamerikas apvienotajā parlamentārajā komitejā, kuru izveidos saskaņā ar jauno asociācijas nolīgumu un kurā jāpiedalās deputātiem no Eiropas Parlamenta un Centrālamerikas parlamenta, un to valstu parlamentiem, kuri vēl nav pievienojušie nevienai reģionālai asamblejai, kā arī no EuroLat, paužot konkrētu atbalstu reģionālās integrācijas procesam Centrālamerikā un ES un LAK reģionu stratēģiskajām partnerattiecībām;

| f) | ietvert sarunu pamatnostādnēs konkrētas atsauces uz pilsoniskās sabiedrības atbilstīgu līdzdalību jaunajā politiskajā dialogā, ierosinot regulāru konferenču rīkošanu ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem gan ES, gan arī Centrālamerikā, novērotāju statusa piešķiršanu minētajiem pārstāvjiem ministriju sanāksmēs, kā arī veicinot viņu aktīvu dalību nozaru forumos, komisijās un apakškomisijās visos diskusiju, sarunu un uzraudzības posmos; |
| --- | --- |

f)

ietvert sarunu pamatnostādnēs konkrētas atsauces uz pilsoniskās sabiedrības atbilstīgu līdzdalību jaunajā politiskajā dialogā, ierosinot regulāru konferenču rīkošanu ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem gan ES, gan arī Centrālamerikā, novērotāju statusa piešķiršanu minētajiem pārstāvjiem ministriju sanāksmēs, kā arī veicinot viņu aktīvu dalību nozaru forumos, komisijās un apakškomisijās visos diskusiju, sarunu un uzraudzības posmos;

| g) | tāpat piešķirt svarīgu nozīmi cīņai pret nesodāmību un korupciju, kā arī paredzēt darbības un programmas demokrātisku iestāžu stiprināšanai Centrālamerikā; |
| --- | --- |

g)

tāpat piešķirt svarīgu nozīmi cīņai pret nesodāmību un korupciju, kā arī paredzēt darbības un programmas demokrātisku iestāžu stiprināšanai Centrālamerikā;

| h) | paredzēt sarunu pamatnostādnēs ES sniegtā atbalsta pastiprināšanu Centrālamerikas integrācijai un tās tiesiskā regulējuma un iestāžu stiprināšanai, tostarp arī Ģenerālsekretariātam, Centrālamerikas parlamentam un Centrālamerikas Tiesai, lai veicinātu to lielāku efektivitāti, pārstāvību un likumību, ir īpaši saistībā ar muitas ūniju, personu brīvu pārvietošanos, kopējo politiku, tiesību aktu saskaņošanu un sava finansēšanas mehānisma izveidi; |
| --- | --- |

h)

paredzēt sarunu pamatnostādnēs ES sniegtā atbalsta pastiprināšanu Centrālamerikas integrācijai un tās tiesiskā regulējuma un iestāžu stiprināšanai, tostarp arī Ģenerālsekretariātam, Centrālamerikas parlamentam un Centrālamerikas Tiesai, lai veicinātu to lielāku efektivitāti, pārstāvību un likumību, ir īpaši saistībā ar muitas ūniju, personu brīvu pārvietošanos, kopējo politiku, tiesību aktu saskaņošanu un sava finansēšanas mehānisma izveidi;

| i) | iekļaut reģionālās integrācijas (it īpaši fizisko infrastruktūru, transporta, komunikāciju un enerģijas integrācijas) atbalsta mērķus starp nākošā Eiropas Investīciju bankas pilnvaru perioda mērķiem Latīņamerikā, lai šīs iestādes darbība efektīvi papildinātu jauno nolīgumu; |
| --- | --- |

i)

iekļaut reģionālās integrācijas (it īpaši fizisko infrastruktūru, transporta, komunikāciju un enerģijas integrācijas) atbalsta mērķus starp nākošā Eiropas Investīciju bankas pilnvaru perioda mērķiem Latīņamerikā, lai šīs iestādes darbība efektīvi papildinātu jauno nolīgumu;

| j) | sadarboties ar Centrālamerikas valstīm, atbalstot to centienus nelegālas narkotiku ražošanas un tirdzniecības apkarošanā; daļā no šīm darbībām iekļauj lauksaimnieku atbalsta programmas, lai ieviestu alternatīvas kultūras, kuru ieviešanu tirgū varētu efektīvi veicināt ES; |
| --- | --- |

j)

sadarboties ar Centrālamerikas valstīm, atbalstot to centienus nelegālas narkotiku ražošanas un tirdzniecības apkarošanā; daļā no šīm darbībām iekļauj lauksaimnieku atbalsta programmas, lai ieviestu alternatīvas kultūras, kuru ieviešanu tirgū varētu efektīvi veicināt ES;

| k) | nodrošināt demokrātijas klauzulas piemērojamību un iekļaušanu asociācijas nolīguma pamatnostādnēs, un izveidot mehānismus, kas ar sociālu vai vides klauzulu palīdzību nodrošinātu vispārējo preferenču sistēmas (VPS) (3), tostarp arī “VPS plus” nodarbinātības un vides stimulu sistēmas nepārtrauktību un uzlabošanos; skaidri atsaukties uz konkrētiem mehānismiem, kuri garantē tās efektivitāti, un it īpaši paredzēt ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamentam par Komisijas veikto uzraudzību šajā jomā; |
| --- | --- |

k)

nodrošināt demokrātijas klauzulas piemērojamību un iekļaušanu asociācijas nolīguma pamatnostādnēs, un izveidot mehānismus, kas ar sociālu vai vides klauzulu palīdzību nodrošinātu vispārējo preferenču sistēmas (VPS) (3), tostarp arī “VPS plus” nodarbinātības un vides stimulu sistēmas nepārtrauktību un uzlabošanos; skaidri atsaukties uz konkrētiem mehānismiem, kuri garantē tās efektivitāti, un it īpaši paredzēt ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamentam par Komisijas veikto uzraudzību šajā jomā;

| l) | ņemt vērā to, ka vispārējo preferenču sistēma (VPS), tostarp “VPS plus”, ir autonoms ES režīms, ar ko sniedz atbalstu Centrālamerikas valstīm atbilstīgi to attīstības līmenim; |
| --- | --- |

l)

ņemt vērā to, ka vispārējo preferenču sistēma (VPS), tostarp “VPS plus”, ir autonoms ES režīms, ar ko sniedz atbalstu Centrālamerikas valstīm atbilstīgi to attīstības līmenim;

| m) | attiecībā uz jaunā nolīguma noteikumiem sadarbībai attīstības jomā, ņemt vērā Centrālamerikas reģiona īpašās iezīmes, Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu reģionā un, pamatojoties uz to, ka nabadzības pārvarēšanai reģionā prioritātes ir cilvēku kapitāla apmācība un apmaiņa kultūras un izglītības jomā, veltīt īpašu uzmanību izglītībai, pētniecībai, zinātnei un tehnoloģijai, kā arī kultūrai, turklāt veicinot apmaiņu pieaugumu šajās jomās; |
| --- | --- |

m)

attiecībā uz jaunā nolīguma noteikumiem sadarbībai attīstības jomā, ņemt vērā Centrālamerikas reģiona īpašās iezīmes, Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu reģionā un, pamatojoties uz to, ka nabadzības pārvarēšanai reģionā prioritātes ir cilvēku kapitāla apmācība un apmaiņa kultūras un izglītības jomā, veltīt īpašu uzmanību izglītībai, pētniecībai, zinātnei un tehnoloģijai, kā arī kultūrai, turklāt veicinot apmaiņu pieaugumu šajās jomās;

| n) | atzīmēt, ka ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma pamatā ir jābūt TAM sasniegšanai, no vienas puses, un, no otras puses, cīņai par nabadzības izskaušanu un nevienlīdzības samazināšanu, kas ir Eiropas Savienības prioritātes sadarbības jomā; |
| --- | --- |

n)

atzīmēt, ka ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma pamatā ir jābūt TAM sasniegšanai, no vienas puses, un, no otras puses, cīņai par nabadzības izskaušanu un nevienlīdzības samazināšanu, kas ir Eiropas Savienības prioritātes sadarbības jomā;

| o) | nodrošināt, ka sadarbību un Eiropas Savienības rīcībā esošos ekonomiskos instrumentus tiks izmantoti Centrālamerikas reģiona vides aizsardzības veicināšanai un tās saglabāšanai; |
| --- | --- |

o)

nodrošināt, ka sadarbību un Eiropas Savienības rīcībā esošos ekonomiskos instrumentus tiks izmantoti Centrālamerikas reģiona vides aizsardzības veicināšanai un tās saglabāšanai;

| p) | pievērst īpašu uzmanību tūrisma projektiem Centrālamerikā, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu attīstību, jo šīs darbības veicina ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

p)

pievērst īpašu uzmanību tūrisma projektiem Centrālamerikā, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu attīstību, jo šīs darbības veicina ekonomisko izaugsmi;

| q) | pēc tam, kad asociācijas nolīgums būs stājies spēkā, veicināt arī trīspusēju un divpusēju reģionu sadarbību, īpaši ar Karību reģiona valstīm, un atbalstīt dienvidu—dienvidu sadarbības politiku; |
| --- | --- |

q)

pēc tam, kad asociācijas nolīgums būs stājies spēkā, veicināt arī trīspusēju un divpusēju reģionu sadarbību, īpaši ar Karību reģiona valstīm, un atbalstīt dienvidu—dienvidu sadarbības politiku;

| r) | veicināt piemērotu atbalsta sistēmu maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un to izveidei, kuri ir ekonomiskās attīstības, darba vietu radīšanas un sociālās labklājības būtiska sastāvdaļa; apsvērt, kādus pasākumus (tostarp arī fiskāla rakstura) iespējams īstenot, lai cīnītos ar bezdarbu MVU; kā arī izvērst atbalsta programmas šiem uzņēmumiem izpētes jomā; |
| --- | --- |

r)

veicināt piemērotu atbalsta sistēmu maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un to izveidei, kuri ir ekonomiskās attīstības, darba vietu radīšanas un sociālās labklājības būtiska sastāvdaļa; apsvērt, kādus pasākumus (tostarp arī fiskāla rakstura) iespējams īstenot, lai cīnītos ar bezdarbu MVU; kā arī izvērst atbalsta programmas šiem uzņēmumiem izpētes jomā;

| s) | atbalstīt sīkražotājus, kā arī MVU kopumā un veicināt investīcijas mazajos uzņēmumos, tā kā Eiropas tirgu atvēršana galvenokārt būs izdevīga lielražotājiem, kuri spēj ievērot Eiropas sanitārās un fitosanitārās normas; |
| --- | --- |

s)

atbalstīt sīkražotājus, kā arī MVU kopumā un veicināt investīcijas mazajos uzņēmumos, tā kā Eiropas tirgu atvēršana galvenokārt būs izdevīga lielražotājiem, kuri spēj ievērot Eiropas sanitārās un fitosanitārās normas;

| t) | noslēgt visaptverošu un līdzsvarotu asociācijas nolīgumu, kas balstītos uz trim pīlāriem, politisku un institucionālu sadaļu demokrātiska dialoga un politiskas sadarbības veicināšanai, sadarbības sadaļu ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības sekmēšanai, un, visbeidzot, tirdzniecības sadaļu — tādas attīstītas brīvās tirdzniecības zonas (BTZ) izveidošanai, kurā ietilptu plašs veicamo uzdevumu klāsts papildus pakāpeniskai un savstarpējai preču un pakalpojumu tirdzniecības liberalizācijai, investīcijām, valsts iepirkumam, intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, sadarbībai konkurences jomā, kā arī tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, tirdzniecības atvieglošanai un efektīvam strīdu izšķiršanas mehānismam; |
| --- | --- |

t)

noslēgt visaptverošu un līdzsvarotu asociācijas nolīgumu, kas balstītos uz trim pīlāriem, politisku un institucionālu sadaļu demokrātiska dialoga un politiskas sadarbības veicināšanai, sadarbības sadaļu ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības sekmēšanai, un, visbeidzot, tirdzniecības sadaļu — tādas attīstītas brīvās tirdzniecības zonas (BTZ) izveidošanai, kurā ietilptu plašs veicamo uzdevumu klāsts papildus pakāpeniskai un savstarpējai preču un pakalpojumu tirdzniecības liberalizācijai, investīcijām, valsts iepirkumam, intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, sadarbībai konkurences jomā, kā arī tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, tirdzniecības atvieglošanai un efektīvam strīdu izšķiršanas mehānismam;

| u) | paredzēt sarunu pamatnostādnēs pakāpenisku un abpusēju tirdzniecības liberalizāciju, (saskaņā ar taisnīgiem noteikumiem, nosacījumiem un savstarpējo izdevīgumu, kas balstīts uz papildināmību un solidaritāti), Centrālamerikas produktu pakāpenisku piekļuvi Eiropas tirgiem uz konkurētspējīgu nosacījumu pamata, nepieļaujot, ka gaidāmais nolīgums saasina pastāvošo asimetriju; tādēļ paredzēt īpašu, diferencētu un elastīgu režīmu ar termiņiem, kurus nosaka, pamatojoties uz Centrālamerikas valstu saistībām un sasniegtajiem konkurences uzlabojumiem, tostarp tādiem ES atbalsta pasākumiem Centrālamerikas valstu ražošanas un ekonomikas konkurētspējas veicināšanai, kā piemēram, tehnoloģiju pārnese, attiecīgās valsts satura prasību iekļaušana noteikumos par izcelsmi un sadarbības un tehniskā atbalsta programmu izveide, vienlaikus veicinot stabilu tiesisko vidi un skaidrus spēles noteikumus, kas garantētu investīciju un pušu ekonomisko un tirdzniecības attiecību drošību; |
| --- | --- |

u)

paredzēt sarunu pamatnostādnēs pakāpenisku un abpusēju tirdzniecības liberalizāciju, (saskaņā ar taisnīgiem noteikumiem, nosacījumiem un savstarpējo izdevīgumu, kas balstīts uz papildināmību un solidaritāti), Centrālamerikas produktu pakāpenisku piekļuvi Eiropas tirgiem uz konkurētspējīgu nosacījumu pamata, nepieļaujot, ka gaidāmais nolīgums saasina pastāvošo asimetriju; tādēļ paredzēt īpašu, diferencētu un elastīgu režīmu ar termiņiem, kurus nosaka, pamatojoties uz Centrālamerikas valstu saistībām un sasniegtajiem konkurences uzlabojumiem, tostarp tādiem ES atbalsta pasākumiem Centrālamerikas valstu ražošanas un ekonomikas konkurētspējas veicināšanai, kā piemēram, tehnoloģiju pārnese, attiecīgās valsts satura prasību iekļaušana noteikumos par izcelsmi un sadarbības un tehniskā atbalsta programmu izveide, vienlaikus veicinot stabilu tiesisko vidi un skaidrus spēles noteikumus, kas garantētu investīciju un pušu ekonomisko un tirdzniecības attiecību drošību;

| v) | uzskatīt Eiropas un Latīņamerikas valstu vispasaules starpreģionālo partnerattiecību zonu par prioritāru ES ārējo attiecību stratēģisko mērķi tādos apstākļos, kad starptautiskā līmenī pieaug savstarpēja atkarība, notiek ekonomiska izaugsme, jaunu ekonomisku spēku rašanās; |
| --- | --- |

v)

uzskatīt Eiropas un Latīņamerikas valstu vispasaules starpreģionālo partnerattiecību zonu par prioritāru ES ārējo attiecību stratēģisko mērķi tādos apstākļos, kad starptautiskā līmenī pieaug savstarpēja atkarība, notiek ekonomiska izaugsme, jaunu ekonomisku spēku rašanās;

| w) | pievienoties Parlamenta aicinājumam Komisijai steidzamā kārtā veikt ilgtspējīgas tirdzniecības novērtējumu, kas ir sagatavošanās posms sarunām par tirdzniecības līguma slēgšanu un aicināt Komisiju informēt Parlamentu par šajā sakarā uzsāktajām iniciatīvām; |
| --- | --- |

w)

pievienoties Parlamenta aicinājumam Komisijai steidzamā kārtā veikt ilgtspējīgas tirdzniecības novērtējumu, kas ir sagatavošanās posms sarunām par tirdzniecības līguma slēgšanu un aicināt Komisiju informēt Parlamentu par šajā sakarā uzsāktajām iniciatīvām;

| x) | it īpaši neiekļaut ne tiešu, ne netiešu nosacījumu, kas paredz, ka gaidāmo ES un Centrālamerikas nolīgumu slēdz tikai pēc Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) sarunu kārtas beigām, neierobežojot iespēju piemērotā brīdī minētajā nolīgumā iekļaut tos Dohas programmas rezultātus, kuri saskan ar galīgo ES un Centrālamerikas asociācijas mērķi; visu minēto uzskatīt par taustāmu un apņēmīgu atbalstu reģionālās integrācijas procesam Centrālamerikā; |
| --- | --- |

x)

it īpaši neiekļaut ne tiešu, ne netiešu nosacījumu, kas paredz, ka gaidāmo ES un Centrālamerikas nolīgumu slēdz tikai pēc Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) sarunu kārtas beigām, neierobežojot iespēju piemērotā brīdī minētajā nolīgumā iekļaut tos Dohas programmas rezultātus, kuri saskan ar galīgo ES un Centrālamerikas asociācijas mērķi; visu minēto uzskatīt par taustāmu un apņēmīgu atbalstu reģionālās integrācijas procesam Centrālamerikā;

| y) | apņemties izveidot Eiropas un Latīņamerikas valstu vispasaules starpreģionālo partnerattiecību zonu, kas pilnīgi atbilstu jaunajam PTO pārredzamības mehānismam, kā arī tiesībām un pienākumiem, kas izriet no PTO darbības, it īpaši no Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) V panta, tādējādi veicinot daudzpusējas tirdzniecības sistēmas stiprināšanu; |
| --- | --- |

y)

apņemties izveidot Eiropas un Latīņamerikas valstu vispasaules starpreģionālo partnerattiecību zonu, kas pilnīgi atbilstu jaunajam PTO pārredzamības mehānismam, kā arī tiesībām un pienākumiem, kas izriet no PTO darbības, it īpaši no Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) V panta, tādējādi veicinot daudzpusējas tirdzniecības sistēmas stiprināšanu;

| z) | apspriest vienotu un nedalāmu tirdzniecības nolīgumu, kas sniedzas tālāk par sarunu pušu pašreizējām un turpmākām saistībām attiecībā uz PTO un kas pēc pārejas perioda atbilstīgi PTO prasībām izveido Eiropas un Latīņamerikas valstu vispasaules starpreģionālo partnerattiecību zonu, un kas, neizslēdzot nevienu nozari, pēc iespējas neierobežojošā veidā ņem vērā attīstības dimensiju un konkrētu produktu īpašo jutīgumu; |
| --- | --- |

z)

apspriest vienotu un nedalāmu tirdzniecības nolīgumu, kas sniedzas tālāk par sarunu pušu pašreizējām un turpmākām saistībām attiecībā uz PTO un kas pēc pārejas perioda atbilstīgi PTO prasībām izveido Eiropas un Latīņamerikas valstu vispasaules starpreģionālo partnerattiecību zonu, un kas, neizslēdzot nevienu nozari, pēc iespējas neierobežojošā veidā ņem vērā attīstības dimensiju un konkrētu produktu īpašo jutīgumu;

| aa) | kā ļoti svarīgu soli sekmīgai sarunu virzībai ņemt vērā to, ka Centrālamerikas valstis ir centušās pildīt saistības, kas apstiprinātas iepriekšminētajā Vīnes augstākā līmeņa sanāksmē, lai īstenotu Panamas, Belizas, Kostarikas, Salvadoras, Gvatemalas, Hondurasas, Nikaragvas un Dominikānas Republikas valstu vadītāju 2006. gada 9. martā Panamas sanāksmē pieņemtos lēmumos, saistībā ar efektīvas muitas ūnijas izveidi un centieniem panākt, lai ratificētu Centrālamerikas valstu nolīgumu par ieguldījumiem un pakalpojumiem un lai izstrādātu tiesisku mehānismu, ar kuru varētu nodrošināt reģionālo tiesību aktu izpildi ekonomikas jomā visā reģionā; |
| --- | --- |

aa)

kā ļoti svarīgu soli sekmīgai sarunu virzībai ņemt vērā to, ka Centrālamerikas valstis ir centušās pildīt saistības, kas apstiprinātas iepriekšminētajā Vīnes augstākā līmeņa sanāksmē, lai īstenotu Panamas, Belizas, Kostarikas, Salvadoras, Gvatemalas, Hondurasas, Nikaragvas un Dominikānas Republikas valstu vadītāju 2006. gada 9. martā Panamas sanāksmē pieņemtos lēmumos, saistībā ar efektīvas muitas ūnijas izveidi un centieniem panākt, lai ratificētu Centrālamerikas valstu nolīgumu par ieguldījumiem un pakalpojumiem un lai izstrādātu tiesisku mehānismu, ar kuru varētu nodrošināt reģionālo tiesību aktu izpildi ekonomikas jomā visā reģionā;

| ab) | pilnībā ņemt vērā to, ka ES un Centrālamerikas valstu kopīgajā Centrālamerikas reģionālās ekonomiskās integrācijas novērtējumā uzsvērti vairāki svarīgi un konkrēti darba secinājumi (attiecībā uz iestāžu struktūru ekonomikas integrācijai, muitas ūniju, tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībā, sanitārajām un fitosanitārajām normām, pakalpojumu un ieguldījumu reģionālo liberalizāciju, valsts iepirkumu, intelektuālā īpašuma tiesībām, ģeogrāfisko informācijas sistēmu (ĢIS), konkurenci un tirdzniecības aizsardzības instrumentu) nolūkā nostiprināt, attīstīt un pabeigt Centrālamerikas valstu muitas ūnijas un kopējā iekšējā tirgus izveidi, kas ir būtiski svarīgi, lai apspriestu un izveidotu īstu brīvās tirdzniecības zonu starp abiem reģioniem; |
| --- | --- |

ab)

pilnībā ņemt vērā to, ka ES un Centrālamerikas valstu kopīgajā Centrālamerikas reģionālās ekonomiskās integrācijas novērtējumā uzsvērti vairāki svarīgi un konkrēti darba secinājumi (attiecībā uz iestāžu struktūru ekonomikas integrācijai, muitas ūniju, tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībā, sanitārajām un fitosanitārajām normām, pakalpojumu un ieguldījumu reģionālo liberalizāciju, valsts iepirkumu, intelektuālā īpašuma tiesībām, ģeogrāfisko informācijas sistēmu (ĢIS), konkurenci un tirdzniecības aizsardzības instrumentu) nolūkā nostiprināt, attīstīt un pabeigt Centrālamerikas valstu muitas ūnijas un kopējā iekšējā tirgus izveidi, kas ir būtiski svarīgi, lai apspriestu un izveidotu īstu brīvās tirdzniecības zonu starp abiem reģioniem;

| ac) | ņemt vērā, ka Centrālamerikas valstu kopējā tirgus nostiprināšana, galvenokārt pabeidzot muitas ūnijas izveidi un attīstot kopējo tirgu, kā arī citā starpā izstrādājot ārējās tirdzniecības politiku un izveidojot patiesi brīvu importēto preču apriti, palīdzēs mazināt šķēršļus uzņēmējiem un veicinās tirdzniecību un ieguldījumu plūsmas starp abiem reģioniem; |
| --- | --- |

ac)

ņemt vērā, ka Centrālamerikas valstu kopējā tirgus nostiprināšana, galvenokārt pabeidzot muitas ūnijas izveidi un attīstot kopējo tirgu, kā arī citā starpā izstrādājot ārējās tirdzniecības politiku un izveidojot patiesi brīvu importēto preču apriti, palīdzēs mazināt šķēršļus uzņēmējiem un veicinās tirdzniecību un ieguldījumu plūsmas starp abiem reģioniem;

| ad) | piedāvāt lauksaimniecībā jaunas nozīmīgas iespējas piekļuvei tirgum, jo tā ir izšķiroša nozare Centrālamerikas attīstībai, neatkarīgi no sasniegtajiem rezultātiem citās jomās, piemēram, pakalpojumu un ar lauksaimniecību nesaistītu produktu piekļuvē tirgum (NAMA), kā arī saistībā ar citiem lauksaimnieciska rakstura jautājumiem; |
| --- | --- |

ad)

piedāvāt lauksaimniecībā jaunas nozīmīgas iespējas piekļuvei tirgum, jo tā ir izšķiroša nozare Centrālamerikas attīstībai, neatkarīgi no sasniegtajiem rezultātiem citās jomās, piemēram, pakalpojumu un ar lauksaimniecību nesaistītu produktu piekļuvē tirgum (NAMA), kā arī saistībā ar citiem lauksaimnieciska rakstura jautājumiem;

| ae) | nodrošināt tālejošus un līdzsvarotus NAMA sarunu rezultātus, lai radītu jaunas un reālas piekļuves iespējas tirgum attiecībā uz visiem tirdzniecības aspektiem, pieļaujot attiecīgu elastīguma pakāpi saistībā ar Centrālamerikas valstu tarifu likvidēšanas grafiku, tostarp ar zivsaimniecību saistītas darbības turpināšanu un paplašināšanu; |
| --- | --- |

ae)

nodrošināt tālejošus un līdzsvarotus NAMA sarunu rezultātus, lai radītu jaunas un reālas piekļuves iespējas tirgum attiecībā uz visiem tirdzniecības aspektiem, pieļaujot attiecīgu elastīguma pakāpi saistībā ar Centrālamerikas valstu tarifu likvidēšanas grafiku, tostarp ar zivsaimniecību saistītas darbības turpināšanu un paplašināšanu;

| af) | pilnībā ņemt vērā to, ka zvejniecības joma ir svarīgs un jutīgs jautājums gan ES, gan Centrālamerikas valstīm, ievērojot tās nozīmi ekonomikas attīstībā un darba vietu radīšanā šajā reģionā, un ka vienlaikus ir jāsaglabā zivju krājumu ilgtspējīgums, pamatojoties uz atbildīgu attieksmi zvejniecībā; |
| --- | --- |

af)

pilnībā ņemt vērā to, ka zvejniecības joma ir svarīgs un jutīgs jautājums gan ES, gan Centrālamerikas valstīm, ievērojot tās nozīmi ekonomikas attīstībā un darba vietu radīšanā šajā reģionā, un ka vienlaikus ir jāsaglabā zivju krājumu ilgtspējīgums, pamatojoties uz atbildīgu attieksmi zvejniecībā;

| ag) | ņemt vērā, ka ir svarīgi garantēt vispārēju piekļuvi pamatpakalpojumiem, kā arī valstu tiesības to reglamentēt, un tāpēc sarunās par pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju ir jārīkojas piesardzīgi saskaņā ar VVPT V pantu, lai sasniegtu patiesus uzlabojumus attiecībā uz liberalizācijas saistībām, kas līdz šim ir pieņemtas un piemērotas, kā arī nepieciešamību izstrādāt skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu; atturēties no piedāvājumu izteikšanas vai lūgumu pieņemšanas sabiedrības veselības un izglītības jomā; |
| --- | --- |

ag)

ņemt vērā, ka ir svarīgi garantēt vispārēju piekļuvi pamatpakalpojumiem, kā arī valstu tiesības to reglamentēt, un tāpēc sarunās par pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju ir jārīkojas piesardzīgi saskaņā ar VVPT V pantu, lai sasniegtu patiesus uzlabojumus attiecībā uz liberalizācijas saistībām, kas līdz šim ir pieņemtas un piemērotas, kā arī nepieciešamību izstrādāt skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu; atturēties no piedāvājumu izteikšanas vai lūgumu pieņemšanas sabiedrības veselības un izglītības jomā;

| ah) | ņemt vērā aizvien pieaugošo tūrisma nozares potenciālu saistībā ar ieguldījumiem un ekonomikas attīstību Centrālamerikas valstīs, kā arī to, cik liela nozīme ir tūrisma veicināšanai starp abiem reģioniem; |
| --- | --- |

ah)

ņemt vērā aizvien pieaugošo tūrisma nozares potenciālu saistībā ar ieguldījumiem un ekonomikas attīstību Centrālamerikas valstīs, kā arī to, cik liela nozīme ir tūrisma veicināšanai starp abiem reģioniem;

| ai) | kā vispārēju noteikumu iekļaut nepieciešamību ES un Centrālamerikai censties sasniegt dažādo spēkā esošo nolīgumu un to nolīgumu, par kuriem notiek sarunas starp abiem reģioniem, iespējamo konverģenci; |
| --- | --- |

ai)

kā vispārēju noteikumu iekļaut nepieciešamību ES un Centrālamerikai censties sasniegt dažādo spēkā esošo nolīgumu un to nolīgumu, par kuriem notiek sarunas starp abiem reģioniem, iespējamo konverģenci;

| aj) | ņemt vērā to, ka netiek efektīvi izmantoti strīdu izšķiršanas mehānismi, kas iekļauti līdzīgos Kopienas noslēgtajos tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm; tādēļ lūgt Komisijai ierosināt jaunus priekšlikumus, lai izstrādātu efektīvāku strīdu izšķiršanas instrumentu spriedumu pasludināšanai attiecībā uz strīdiem, kuri var rasties kādā no brīvās tirdzniecības nolīgumā ietvertajām jomām; |
| --- | --- |

aj)

ņemt vērā to, ka netiek efektīvi izmantoti strīdu izšķiršanas mehānismi, kas iekļauti līdzīgos Kopienas noslēgtajos tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm; tādēļ lūgt Komisijai ierosināt jaunus priekšlikumus, lai izstrādātu efektīvāku strīdu izšķiršanas instrumentu spriedumu pasludināšanai attiecībā uz strīdiem, kuri var rasties kādā no brīvās tirdzniecības nolīgumā ietvertajām jomām;

| ak) | Komisijai izsmeļoši informēt Parlamentu, vajadzības gadījumā konfidenciāli, gan par sarunu pamatnostādņu projektiem, gan pieņemtajām sarunu pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

ak)

Komisijai izsmeļoši informēt Parlamentu, vajadzības gadījumā konfidenciāli, gan par sarunu pamatnostādņu projektiem, gan pieņemtajām sarunu pamatnostādnēm;

| 2. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei un informācijas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ka arī Centrālamerikas valstīm. |
| --- | --- |

2.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei un informācijas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ka arī Centrālamerikas valstīm.

---

(1)  OV C 140 E, 13.6.2002., 569. lpp.

(2)  OV C 296 E, 6.12.2006., 123. lpp.

(3)  Padomes 2005. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.).

P6_TA(2007)0080

Sarunas attiecībā uz asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta ieteikuma priekšlikums, kas iesniegts Padomei, par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2006/2221(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pamatnostādnēm, kuru PSE grupas vārdā iesniedza Luis Yáñez-Barnuevo (B6-0374/2006), saistībā ar asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pamatnostādnēm, kuru PSE grupas vārdā iesniedza Luis Yáñez-Barnuevo (B6-0374/2006), saistībā ar asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses,

| — | ņemot vērā Vīnes deklarācijas 31. punktu, kurā atzīmēts 2006. gada 12. maija Vīnē notikušās IV Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras valstu (ES un LAK) augstākā līmeņa sanāksmes laikā pieņemtais Eiropas Savienības un Andu Kopienas lēmums 2006. gadā uzsākt procesu, kura rezultātā notiktu sarunas par asociācijas nolīgumu, kurā būtu ietverts politiskais dialogs, sadarbības programmas un tirdzniecības nolīgums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vīnes deklarācijas 31. punktu, kurā atzīmēts 2006. gada 12. maija Vīnē notikušās IV Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras valstu (ES un LAK) augstākā līmeņa sanāksmes laikā pieņemtais Eiropas Savienības un Andu Kopienas lēmums 2006. gadā uzsākt procesu, kura rezultātā notiktu sarunas par asociācijas nolīgumu, kurā būtu ietverts politiskais dialogs, sadarbības programmas un tirdzniecības nolīgums,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu,

| — | ņemot vērā 2001. gada 15. novembra rezolūciju par vispārīgu asociāciju un kopēju stratēģiju Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 15. novembra rezolūciju par vispārīgu asociāciju un kopēju stratēģiju Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 31. marta nostāju par politiskā dialoga un sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm — Bolīvijas, Kolumbijas, Ekvadoras, Peru Republikām un Venecuēlas Bolivāra Republiku, no otras puses (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 31. marta nostāju par politiskā dialoga un sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm — Bolīvijas, Kolumbijas, Ekvadoras, Peru Republikām un Venecuēlas Bolivāra Republiku, no otras puses (2),

| — | ņemot vērā 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu uzsākt sarunas nolūkā noslēgt asociācijas nolīgumu ar Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (SEC(2006)1625), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu uzsākt sarunas nolūkā noslēgt asociācijas nolīgumu ar Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (SEC(2006)1625),

| — | ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 83. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 83. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A6-0025/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A6-0025/2007),

| A. | tā kā cieņa pret demokrātiju un tiesiskumu, kā arī visu cilvēku cilvēktiesību ievērošana pilnā mērā, tāpat arī abu reģionu pilsoņu civiltiesību un politisko tiesību pilnīga ievērošana ir pamatnosacījumi pušu asociācijas attīstībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā cieņa pret demokrātiju un tiesiskumu, kā arī visu cilvēku cilvēktiesību ievērošana pilnā mērā, tāpat arī abu reģionu pilsoņu civiltiesību un politisko tiesību pilnīga ievērošana ir pamatnosacījumi pušu asociācijas attīstībai;

| B. | tā kā garantija, ka visi pilsoņi, un it īpaši mazāk aizsargātās grupas, piemēram, pamatiedzīvotāji, varēs pilnīgi izmantot savas pamattiesības, un viņu sociālās un politiskās līdzdalības pastiprināšana ir minētā nolīguma pamatelementi; |
| --- | --- |

B.

tā kā garantija, ka visi pilsoņi, un it īpaši mazāk aizsargātās grupas, piemēram, pamatiedzīvotāji, varēs pilnīgi izmantot savas pamattiesības, un viņu sociālās un politiskās līdzdalības pastiprināšana ir minētā nolīguma pamatelementi;

| C. | tā kā Andu Kopiena, neskatoties uz iekšējām grūtībām, ar ko tai nākas saskarties, ir parādījusi vēlmi un rīcības gatavību asociācijas nolīguma noslēgšanai ar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Andu Kopiena, neskatoties uz iekšējām grūtībām, ar ko tai nākas saskarties, ir parādījusi vēlmi un rīcības gatavību asociācijas nolīguma noslēgšanai ar Eiropas Savienību;

| D. | ņemot vērā, ka topošā nolīguma sarunu pamatnostādnēs ir jābūt nepārprotami minētam, ka šis ir visaptverošs abu pušu asociācijas nolīgums, proti, ka to veido patiesai asociācijai raksturīgs politisks dialogs, sadarbības programmas un brīvas tirdzniecības zonas izveide, kas sniedz labumu visiem iedzīvotājiem abos reģionos; |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā, ka topošā nolīguma sarunu pamatnostādnēs ir jābūt nepārprotami minētam, ka šis ir visaptverošs abu pušu asociācijas nolīgums, proti, ka to veido patiesai asociācijai raksturīgs politisks dialogs, sadarbības programmas un brīvas tirdzniecības zonas izveide, kas sniedz labumu visiem iedzīvotājiem abos reģionos;

| E. | tā kā 2006. gada 13. jūnijā Bolīvijas, Kolumbijas, Ekvadoras un Peru prezidenti tikās Kioto, tā kā viņi labvēlīgi attiecās pret Vīnē noteiktajām prasībām un vienojās stiprināt savas integrācijas vēlmes un veicināt procesu, kas nepieciešams, lai uzsāktu sarunas par asociācijas nolīgumu starp Andu Kopienu (AK) un ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2006. gada 13. jūnijā Bolīvijas, Kolumbijas, Ekvadoras un Peru prezidenti tikās Kioto, tā kā viņi labvēlīgi attiecās pret Vīnē noteiktajām prasībām un vienojās stiprināt savas integrācijas vēlmes un veicināt procesu, kas nepieciešams, lai uzsāktu sarunas par asociācijas nolīgumu starp Andu Kopienu (AK) un ES;

| F. | tā kā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas (EuroLat) izveide bija izšķirošs solis, lai stiprinātu demokrātisko leģitimitāti un ES un Latīņamerikas, it īpaši ES un AK, attiecību politisko aspektu, un tā kā šī asambleja būs pastāvīga platforma abu reģionu politiskajam dialogam; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas (EuroLat) izveide bija izšķirošs solis, lai stiprinātu demokrātisko leģitimitāti un ES un Latīņamerikas, it īpaši ES un AK, attiecību politisko aspektu, un tā kā šī asambleja būs pastāvīga platforma abu reģionu politiskajam dialogam;

| G. | ņemot vērā, ka sarunu pamatnostādnēs par gaidāmo nolīgumu nedrīkst noklusēt nopietnās ekonomiskās, politiskās un sociālās nepilnības, kas pastāv vairumā Andu Kopienas valstu, ne ignorēt abu reģionu attīstības atšķirības, ne arī AK iekšējo ekonomisko attiecību iezīmes; |
| --- | --- |

G.

ņemot vērā, ka sarunu pamatnostādnēs par gaidāmo nolīgumu nedrīkst noklusēt nopietnās ekonomiskās, politiskās un sociālās nepilnības, kas pastāv vairumā Andu Kopienas valstu, ne ignorēt abu reģionu attīstības atšķirības, ne arī AK iekšējo ekonomisko attiecību iezīmes;

| H. | tā kā ir jāraugās, lai Eiropas Savienības finanšu plānošanas daudzgadu instrumenti būtu saderīgi ar Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošanu Andu reģionā, |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jāraugās, lai Eiropas Savienības finanšu plānošanas daudzgadu instrumenti būtu saderīgi ar Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošanu Andu reģionā,

| 1. | sniedz Padomei šādus ieteikumus:






  a) | nepārprotami iekļaut sarunu pilnvarās juridisko pamatu, saskaņā ar kuru apspriedīs jauno asociācijas nolīgumu, un šim pamatam ir jābūt EK līguma 310. pantam saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un minētā Līguma 300. panta 3. punkta otro daļu; |
| --- | --- | --- |

1.

sniedz Padomei šādus ieteikumus:

a)

nepārprotami iekļaut sarunu pilnvarās juridisko pamatu, saskaņā ar kuru apspriedīs jauno asociācijas nolīgumu, un šim pamatam ir jābūt EK līguma 310. pantam saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un minētā Līguma 300. panta 3. punkta otro daļu;

| b) | noteikt sarunu pilnvarās, ka vienam no ES un AK asociācijas nolīguma mērķiem vajadzētu būt laikā noteikta uzlabota brīvās tirdzniecības zona (BTZ), politisks dialogs un sadarbība un ilgtspējīgas cilvēces attīstības veicināšana, sociālā kohēzija, demokrātijas un tiesiskuma stiprināšana, kā arī civiltiesību, politisko, ekonomisko un sociālo tiesību pilnīga ievērošana, ņemot vērā arī šo tiesību kultūras un vides dimensiju; |
| --- | --- |

b)

noteikt sarunu pilnvarās, ka vienam no ES un AK asociācijas nolīguma mērķiem vajadzētu būt laikā noteikta uzlabota brīvās tirdzniecības zona (BTZ), politisks dialogs un sadarbība un ilgtspējīgas cilvēces attīstības veicināšana, sociālā kohēzija, demokrātijas un tiesiskuma stiprināšana, kā arī civiltiesību, politisko, ekonomisko un sociālo tiesību pilnīga ievērošana, ņemot vērā arī šo tiesību kultūras un vides dimensiju;

| c) | sarunu pamatnostādnēs paredzēt skaidras norādes par atbalstu Andu Kopienas locekļu centieniem reģionālās integrācijas padziļināšanā visās jomās, veicinot nolīgumu starp reģionālām kopām, kas tomēr neizslēdz diferencētu attieksmi, kas nepieciešama integrēšanas procesa attīstībai AK iekšienē; |
| --- | --- |

c)

sarunu pamatnostādnēs paredzēt skaidras norādes par atbalstu Andu Kopienas locekļu centieniem reģionālās integrācijas padziļināšanā visās jomās, veicinot nolīgumu starp reģionālām kopām, kas tomēr neizslēdz diferencētu attieksmi, kas nepieciešama integrēšanas procesa attīstībai AK iekšienē;

| d) | sarunu pamatnostādnēs skaidri noteikt galvenās tēmas, uz kuru pamata attīstīsies darba kārtība un politiskais dialogs, tostarp atjauninot mērķus un pieejas tādām tēmām, kā, piemēram, pārvaldība un demokrātijas stabilizācija, cīņa pret korupciju, nesodāmību un terorismu, it īpaši pret terorismu, kas saistīts ar narkotiku tirdzniecību, un tā saikni ar organizēto noziedzību, miera uzturēšana, drošības nodrošināšana un konfliktu pārvarēšana; iekļaut citas jaunas tēmas, piemēram, nabadzības samazināšanu, atbalstu sociālajai kohēzijai, migrāciju un cilvēku apmaiņu, kā arī ierosināt konkrētas darbības tādos jautājumos kā kopīgu nostāju pieņemšana starptautiskos forumos un Apvienoto Nāciju Organizācijā; |
| --- | --- |

d)

sarunu pamatnostādnēs skaidri noteikt galvenās tēmas, uz kuru pamata attīstīsies darba kārtība un politiskais dialogs, tostarp atjauninot mērķus un pieejas tādām tēmām, kā, piemēram, pārvaldība un demokrātijas stabilizācija, cīņa pret korupciju, nesodāmību un terorismu, it īpaši pret terorismu, kas saistīts ar narkotiku tirdzniecību, un tā saikni ar organizēto noziedzību, miera uzturēšana, drošības nodrošināšana un konfliktu pārvarēšana; iekļaut citas jaunas tēmas, piemēram, nabadzības samazināšanu, atbalstu sociālajai kohēzijai, migrāciju un cilvēku apmaiņu, kā arī ierosināt konkrētas darbības tādos jautājumos kā kopīgu nostāju pieņemšana starptautiskos forumos un Apvienoto Nāciju Organizācijā;

| e) | paredzēt locekļu iecelšanu ES un AK apvienotajā parlamentārajā komitejā, kas saskaņā ar jauno asociācijas nolīgumu ir jāveido no to Eiropas Parlamenta un Andu valstu parlamenta deputātu vidus, kuri piedalās arī Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajā asamblejā, kā konkrēts atbalsts reģionālās integrācijas procesam Andu valstīs un ES un LAK abu reģionu stratēģiskajām partnerattiecībām; |
| --- | --- |

e)

paredzēt locekļu iecelšanu ES un AK apvienotajā parlamentārajā komitejā, kas saskaņā ar jauno asociācijas nolīgumu ir jāveido no to Eiropas Parlamenta un Andu valstu parlamenta deputātu vidus, kuri piedalās arī Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajā asamblejā, kā konkrēts atbalsts reģionālās integrācijas procesam Andu valstīs un ES un LAK abu reģionu stratēģiskajām partnerattiecībām;

| f) | noteikt prioritātes ES darbībām, it īpaši izglītības un veselības aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

f)

noteikt prioritātes ES darbībām, it īpaši izglītības un veselības aizsardzības jomā;

| g) | veicināt sabiedrisko organizāciju un pilsoniskās sabiedrības plānotu dalību asociācijas nolīguma jomās un tā apspriešanas procesā, definējot sarunu mehānismus, nodrošinot pārredzamību un atbilstīgu piekļuvi informācijai, kā arī ierosinot regulāru konferenču rīkošanu ar sabiedrisko un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem gan ES, gan arī AK, novērotāju statusa piešķiršanu minētajiem pārstāvjiem ministriju sanāksmēs un veicinot viņu aktīvu dalību nozaru forumos, komisijās un apakškomisijās; |
| --- | --- |

g)

veicināt sabiedrisko organizāciju un pilsoniskās sabiedrības plānotu dalību asociācijas nolīguma jomās un tā apspriešanas procesā, definējot sarunu mehānismus, nodrošinot pārredzamību un atbilstīgu piekļuvi informācijai, kā arī ierosinot regulāru konferenču rīkošanu ar sabiedrisko un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem gan ES, gan arī AK, novērotāju statusa piešķiršanu minētajiem pārstāvjiem ministriju sanāksmēs un veicinot viņu aktīvu dalību nozaru forumos, komisijās un apakškomisijās;

| h) | atzīmē, ka sarunu pilnvarām it īpaši ir jāatspoguļo ES un AK vienprātība par kopēju atbildību cīņā pret narkotiku tirdzniecību, stiprinot politisko dialogu tieši narkotiku apkarošanas jomā, kā arī jāatspoguļo ierosināto pasākumu ietekme uz sociālo, ekonomisko un vides jomu, un it īpaši to pasākumu, kuri ir saistīti ar piekļuvi darba tirgum, alternatīvu kultūraugu audzēšanas veicināšanu, kā arī konkrētiem kontroles mehānismiem, lai apturētu un pakāpeniski samazinātu ar naudas atmazgāšanu un ieroču tirdzniecību saistītos noziegumus; |
| --- | --- |

h)

atzīmē, ka sarunu pilnvarām it īpaši ir jāatspoguļo ES un AK vienprātība par kopēju atbildību cīņā pret narkotiku tirdzniecību, stiprinot politisko dialogu tieši narkotiku apkarošanas jomā, kā arī jāatspoguļo ierosināto pasākumu ietekme uz sociālo, ekonomisko un vides jomu, un it īpaši to pasākumu, kuri ir saistīti ar piekļuvi darba tirgum, alternatīvu kultūraugu audzēšanas veicināšanu, kā arī konkrētiem kontroles mehānismiem, lai apturētu un pakāpeniski samazinātu ar naudas atmazgāšanu un ieroču tirdzniecību saistītos noziegumus;

| i) | nodrošināt, lai gaidāmajā asociācijas nolīgumā iekļauj tā saukto demokrātijas klauzulu un citas sociālās un vides jomas klauzulas (saistībā ar Starptautiskās Darba organizācijas konvencijās iekļautajām darba tiesībām; īpaši atsaucoties uz SDO konvenciju Nr. 169 “Par neatkarīgās valstīs dzīvojošiem pirmiedzīvotājiem un ciltīm”, apmierinošiem darba apstākļiem, nediskrimināciju, dzimumu līdztiesību darba jomā un bērnu nodarbinātības izskaušanu); skaidri atsaukties uz konkrētiem mehānismiem, kam ir nodrošināta piemērojamība, un it īpaši nodrošināt vispārējo preferenču sistēmas (4) (VPS), tostarp arī “VPS plus”, nodarbinātības un vides stimulu sistēmas nepārtrauktību un uzlabošanos, jo īpaši paredzot ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamentam par Komisijas veikto uzraudzību šajā jomā; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt, lai gaidāmajā asociācijas nolīgumā iekļauj tā saukto demokrātijas klauzulu un citas sociālās un vides jomas klauzulas (saistībā ar Starptautiskās Darba organizācijas konvencijās iekļautajām darba tiesībām; īpaši atsaucoties uz SDO konvenciju Nr. 169 “Par neatkarīgās valstīs dzīvojošiem pirmiedzīvotājiem un ciltīm”, apmierinošiem darba apstākļiem, nediskrimināciju, dzimumu līdztiesību darba jomā un bērnu nodarbinātības izskaušanu); skaidri atsaukties uz konkrētiem mehānismiem, kam ir nodrošināta piemērojamība, un it īpaši nodrošināt vispārējo preferenču sistēmas (4) (VPS), tostarp arī “VPS plus”, nodarbinātības un vides stimulu sistēmas nepārtrauktību un uzlabošanos, jo īpaši paredzot ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamentam par Komisijas veikto uzraudzību šajā jomā;

| j) | attiecībā uz tiem jaunā nolīguma noteikumiem sadarbībai attīstības jomā, kuri ir orientēti uz TAM sasniegšanu, sarunu pamatnostādnēs pienācīgi ņemt vērā Andu reģiona specifiskās iezīmes, pamatojoties uz to, ka prioritāte nabadzības pārvarēšanai reģionā ir cilvēku apmācība, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta izglītībai, pētniecībai, zinātnei un tehnoloģijai, kā arī kultūrai, veicinot arī ciešākus sakarus starp šīm jomām, sabiedrības veselībai un ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai; |
| --- | --- |

j)

attiecībā uz tiem jaunā nolīguma noteikumiem sadarbībai attīstības jomā, kuri ir orientēti uz TAM sasniegšanu, sarunu pamatnostādnēs pienācīgi ņemt vērā Andu reģiona specifiskās iezīmes, pamatojoties uz to, ka prioritāte nabadzības pārvarēšanai reģionā ir cilvēku apmācība, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta izglītībai, pētniecībai, zinātnei un tehnoloģijai, kā arī kultūrai, veicinot arī ciešākus sakarus starp šīm jomām, sabiedrības veselībai un ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai;

| k) | uzsvērt, ka jānodrošina attīstības politikas virzienu saskaņotība atbilstīgi principam, kas ietverts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 178. pantā, Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgajā ziņojumā par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss attīstības jomā” (5) un Padomes secinājumos par attīstības jomas apsvērumu iekļaušanu lēmumu pieņemšanas procesā (6); |
| --- | --- |

k)

uzsvērt, ka jānodrošina attīstības politikas virzienu saskaņotība atbilstīgi principam, kas ietverts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 178. pantā, Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgajā ziņojumā par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss attīstības jomā” (5) un Padomes secinājumos par attīstības jomas apsvērumu iekļaušanu lēmumu pieņemšanas procesā (6);

| l) | uzsvērt, ka sarunu pamatnostādnēs pilnībā jāņem vērā prioritārs mērķis — izskaust nabadzību, nevienlīdzību, sociālo atstumtību un visus diskriminācijas veidus, jo īpaši diskrimināciju pēc dzimuma, kā arī etniskās izcelsmes, un pasvītro, ka nepieciešama vispārēja integrēta attīstības stratēģija un politika, kas visām personām garantētu vienlīdzīgas darba iespējas un labākus dzīves un darba apstākļus, tostarp pamatiedzīvotāju ekonomisko un kultūras tiesību ievērošanu, kā arī prioritātes piešķiršana labākai izglītības un veselības pakalpojumu pieejamībai; |
| --- | --- |

l)

uzsvērt, ka sarunu pamatnostādnēs pilnībā jāņem vērā prioritārs mērķis — izskaust nabadzību, nevienlīdzību, sociālo atstumtību un visus diskriminācijas veidus, jo īpaši diskrimināciju pēc dzimuma, kā arī etniskās izcelsmes, un pasvītro, ka nepieciešama vispārēja integrēta attīstības stratēģija un politika, kas visām personām garantētu vienlīdzīgas darba iespējas un labākus dzīves un darba apstākļus, tostarp pamatiedzīvotāju ekonomisko un kultūras tiesību ievērošanu, kā arī prioritātes piešķiršana labākai izglītības un veselības pakalpojumu pieejamībai;

| m) | stiprināt asociācijas iekšējos mehānismus un kopīgos pasākumus, lai pēc iespējas labāk izmantotu attīstības stratēģiju potenciālu un lai varētu sekmēt līdzattīstības projektus, jo īpaši tos, kuros iesaistītas imigrējušo iedzīvotāju grupas, kas dzīvo Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

m)

stiprināt asociācijas iekšējos mehānismus un kopīgos pasākumus, lai pēc iespējas labāk izmantotu attīstības stratēģiju potenciālu un lai varētu sekmēt līdzattīstības projektus, jo īpaši tos, kuros iesaistītas imigrējušo iedzīvotāju grupas, kas dzīvo Eiropas Savienībā;

| n) | norādīt, ka ārvalstu ieguldījumi ir būtisks priekšnoteikums abu reģionu ekonomiskajai izaugsmei, un uzsvērt, ka Eiropas uzņēmumiem, kas veic ieguldījumus AK, būtu jānodrošina tādi paši darba apstākļu un ieguldījumu standarti, kādus ievēro Eiropas Savienībā, un ka būtu jāgarantē ieguldītāju tiesiskā drošība, pamatojoties uz starptautiskajām privāttiesībām un pilnībā ievērojot valsts suverenitātes principu dabas resursu izmantošanā; |
| --- | --- |

n)

norādīt, ka ārvalstu ieguldījumi ir būtisks priekšnoteikums abu reģionu ekonomiskajai izaugsmei, un uzsvērt, ka Eiropas uzņēmumiem, kas veic ieguldījumus AK, būtu jānodrošina tādi paši darba apstākļu un ieguldījumu standarti, kādus ievēro Eiropas Savienībā, un ka būtu jāgarantē ieguldītāju tiesiskā drošība, pamatojoties uz starptautiskajām privāttiesībām un pilnībā ievērojot valsts suverenitātes principu dabas resursu izmantošanā;

| o) | attiecībā uz migrāciju topošajā nolīgumā iekļaut noteikumus, kuru mērķis ir stiprināt legālo migrantu pamattiesības, darba tiesības un civiltiesības, un it īpaši viņu sociālo drošību neatkarīgi no viņu atrašanās vietas, un noteikt mehānismus, ar kuru palīdzību atvieglot naudas pārvedumus, samazināt to izmaksas un padarīt tos pārredzamākus un drošākus, vienlaicīgi risinot pamatproblēmas, kas izraisa migrāciju; |
| --- | --- |

o)

attiecībā uz migrāciju topošajā nolīgumā iekļaut noteikumus, kuru mērķis ir stiprināt legālo migrantu pamattiesības, darba tiesības un civiltiesības, un it īpaši viņu sociālo drošību neatkarīgi no viņu atrašanās vietas, un noteikt mehānismus, ar kuru palīdzību atvieglot naudas pārvedumus, samazināt to izmaksas un padarīt tos pārredzamākus un drošākus, vienlaicīgi risinot pamatproblēmas, kas izraisa migrāciju;

| p) | apsvērt Andu valstu reģionālās integrācijas atbalsta mērķus (it īpaši fizisko infrastruktūru, transporta, komunikāciju un enerģijas integrācijai) starp nākamā Eiropas Investīciju bankas pilnvaru perioda mērķiem Latīņamerikā un Āzijā, lai tādējādi šīs iestādes darbība efektīvi papildinātu jauno nolīgumu; |
| --- | --- |

p)

apsvērt Andu valstu reģionālās integrācijas atbalsta mērķus (it īpaši fizisko infrastruktūru, transporta, komunikāciju un enerģijas integrācijai) starp nākamā Eiropas Investīciju bankas pilnvaru perioda mērķiem Latīņamerikā un Āzijā, lai tādējādi šīs iestādes darbība efektīvi papildinātu jauno nolīgumu;

| q) | sarunu pamatnostādnēs paredzēt Eiropas Savienības sniegtā atbalsta pastiprināšanu Andu valstu integrācijai un tās tiesiskā regulējuma un institūciju stiprināšanai, lai veicinātu to lielāku efektivitāti, pārstāvniecību un likumību, ir īpaši saistībā ar tirdzniecības šķēršļu novēršanu, personu brīvu kustību, kopējiem politikas virzieniem, tiesību aktu saskaņošanu, tostarp atsaucoties arī uz Eiropas pieredzi struktūrfondu, reģionālo un kohēzijas fondu jomā; |
| --- | --- |

q)

sarunu pamatnostādnēs paredzēt Eiropas Savienības sniegtā atbalsta pastiprināšanu Andu valstu integrācijai un tās tiesiskā regulējuma un institūciju stiprināšanai, lai veicinātu to lielāku efektivitāti, pārstāvniecību un likumību, ir īpaši saistībā ar tirdzniecības šķēršļu novēršanu, personu brīvu kustību, kopējiem politikas virzieniem, tiesību aktu saskaņošanu, tostarp atsaucoties arī uz Eiropas pieredzi struktūrfondu, reģionālo un kohēzijas fondu jomā;

| r) | noteikt sarunu pilnvarās, ka sociālās un apkārtējās vides ietekmes pētījums ir jāiesniedz sarunu procesa sākumā, kā arī jāiekļauj sarunu darba kārtībā kā atsauces dokuments; |
| --- | --- |

r)

noteikt sarunu pilnvarās, ka sociālās un apkārtējās vides ietekmes pētījums ir jāiesniedz sarunu procesa sākumā, kā arī jāiekļauj sarunu darba kārtībā kā atsauces dokuments;

| s) | noslēgt visaptverošu un līdzsvarotu asociācijas nolīgumu ar AK, kas balstītos uz trim pīlāriem: politisku un institucionālu sadaļu demokrātiska dialoga un politiskas sadarbības veicināšanai; sadarbības sadaļu ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības sekmēšanai; un tirdzniecības sadaļu, kurā pienācīgi ņemti vērā AK valstu specifiskie attīstības mērķi; |
| --- | --- |

s)

noslēgt visaptverošu un līdzsvarotu asociācijas nolīgumu ar AK, kas balstītos uz trim pīlāriem: politisku un institucionālu sadaļu demokrātiska dialoga un politiskas sadarbības veicināšanai; sadarbības sadaļu ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības sekmēšanai; un tirdzniecības sadaļu, kurā pienācīgi ņemti vērā AK valstu specifiskie attīstības mērķi;

| t) | paredzēt sarunu pamatnostādnēs pakāpenisku un savstarpēju tirdzniecības liberalizāciju atbilstīgi taisnīguma un savstarpēja izdevīguma nosacījumiem, kas balstās uz papildināmību un solidaritāti, lai gaidāmais nolīgums samazinātu pastāvošo asimetriju starp ES un Andu Kopienu, kā arī starp Andu Kopienas dalībvalstīm; tādēļ paredzēt īpašu, diferencētu un elastīgu režīmu ar termiņiem, kurus nosaka, pamatojoties uz Andu valstu reģionālās integrācijas saistībām un sasniegtajiem konkurences uzlabojumiem; paredzēt, ka ir nepieciešams spēcīgs atbalsts Andu valstu ražošanas pārveidošanai un to ekonomikas konkurētspējai, izmantojot sadarbības un attīstības instrumentus un tehnoloģiju nodošanu, iekļaujot noteikumos par izcelsmi attiecīgās valsts prasības pret to saturu un izveidojot sadarbības un tehniskā atbalsta programmas, vienlaikus veicinot stabilu juridisku vidi, kas garantētu drošību investīcijām un pušu ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām; |
| --- | --- |

t)

paredzēt sarunu pamatnostādnēs pakāpenisku un savstarpēju tirdzniecības liberalizāciju atbilstīgi taisnīguma un savstarpēja izdevīguma nosacījumiem, kas balstās uz papildināmību un solidaritāti, lai gaidāmais nolīgums samazinātu pastāvošo asimetriju starp ES un Andu Kopienu, kā arī starp Andu Kopienas dalībvalstīm; tādēļ paredzēt īpašu, diferencētu un elastīgu režīmu ar termiņiem, kurus nosaka, pamatojoties uz Andu valstu reģionālās integrācijas saistībām un sasniegtajiem konkurences uzlabojumiem; paredzēt, ka ir nepieciešams spēcīgs atbalsts Andu valstu ražošanas pārveidošanai un to ekonomikas konkurētspējai, izmantojot sadarbības un attīstības instrumentus un tehnoloģiju nodošanu, iekļaujot noteikumos par izcelsmi attiecīgās valsts prasības pret to saturu un izveidojot sadarbības un tehniskā atbalsta programmas, vienlaikus veicinot stabilu juridisku vidi, kas garantētu drošību investīcijām un pušu ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām;

| u) | uzskatīt par būtiskām sarunas par ES un AK brīvās tirdzniecības zonu (BTZ), lai pastiprinātu ES kā Latīņamerikas tirdzniecības un ieguldījumu partnera lomu un lai veicinātu starpkontinentālo integrāciju; sarunas, kuras jārisina, ņemot vērā ASV divpusējo tirdzniecības līgumu paplašināšanu un ASV priekšlikumu par brīvās tirdzniecības zonu starp abām Amerikām; |
| --- | --- |

u)

uzskatīt par būtiskām sarunas par ES un AK brīvās tirdzniecības zonu (BTZ), lai pastiprinātu ES kā Latīņamerikas tirdzniecības un ieguldījumu partnera lomu un lai veicinātu starpkontinentālo integrāciju; sarunas, kuras jārisina, ņemot vērā ASV divpusējo tirdzniecības līgumu paplašināšanu un ASV priekšlikumu par brīvās tirdzniecības zonu starp abām Amerikām;

| v) | ņemt vērā, ka asociācijas nolīguma noslēgšana ar AK, lai izveidotu EiroLatīņamerikas Vispasaules starpreģionālo asociācijas zonu, ir prioritārs ES stratēģisks ārējo attiecību mērķis tādā starptautiskā situācijā, kurai raksturīga aizvien pieaugoša savstarpēja atkarība, ekonomikas izaugsme, jaunu ekonomisku spēku rašanās, kā arī virkne globālu pārrobežu izaicinājumu drošības, pasaules ekonomikas pārvaldības, vides aizsardzības un nabadzības izskaušanas jomā; |
| --- | --- |

v)

ņemt vērā, ka asociācijas nolīguma noslēgšana ar AK, lai izveidotu EiroLatīņamerikas Vispasaules starpreģionālo asociācijas zonu, ir prioritārs ES stratēģisks ārējo attiecību mērķis tādā starptautiskā situācijā, kurai raksturīga aizvien pieaugoša savstarpēja atkarība, ekonomikas izaugsme, jaunu ekonomisku spēku rašanās, kā arī virkne globālu pārrobežu izaicinājumu drošības, pasaules ekonomikas pārvaldības, vides aizsardzības un nabadzības izskaušanas jomā;

| w) | apņemties izveidot EiroLatīņamerikas Vispasaules starpreģionālo asociācijas zonu atbilstīgi jaunajam PTO pārredzamības mehānismam, kā arī tiesībām un pienākumiem, kas izriet no PTO darbības, īpaši no Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) V panta, tādējādi veicinot daudzpusējas tirdzniecības sistēmas stiprināšanu; |
| --- | --- |

w)

apņemties izveidot EiroLatīņamerikas Vispasaules starpreģionālo asociācijas zonu atbilstīgi jaunajam PTO pārredzamības mehānismam, kā arī tiesībām un pienākumiem, kas izriet no PTO darbības, īpaši no Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) V panta, tādējādi veicinot daudzpusējas tirdzniecības sistēmas stiprināšanu;

| x) | neiekļaut ne tiešu, ne netiešu nosacījumu, kas paredz, ka gaidāmo ES un AK nolīgumu noslēdz tikai pēc Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunu kārtas beigām, neierobežojot iespēju piemērotā brīdī minētajā nolīgumā iekļaut tos Dohas programmas rezultātus, kuri saskan ar galīgo ES un Andu Kopienas asociācijas mērķi; visu minēto uzskatīt par taustāmu un apņēmīgu atbalstu reģionālās integrācijas procesam Andu valstīs; |
| --- | --- |

x)

neiekļaut ne tiešu, ne netiešu nosacījumu, kas paredz, ka gaidāmo ES un AK nolīgumu noslēdz tikai pēc Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunu kārtas beigām, neierobežojot iespēju piemērotā brīdī minētajā nolīgumā iekļaut tos Dohas programmas rezultātus, kuri saskan ar galīgo ES un Andu Kopienas asociācijas mērķi; visu minēto uzskatīt par taustāmu un apņēmīgu atbalstu reģionālās integrācijas procesam Andu valstīs;

| y) | apspriest vienotu un nedalāmu tirdzniecības nolīgumu, kas sniegtos tālāk par sarunu pušu pašreizējām un turpmākām saistībām attiecībā uz PTO un kas pārejas periodā atbilstīgi PTO prasībām izveidotu EiroLatīņamerikas Vispasaules starpreģionālo asociācijas zonu, kura, neizslēdzot nevienu nozari, iespējami mazākā mērā ierobežojot, ņemtu vērā konkrētu produktu attīstības perspektīvu un īpašo jutīgumu; |
| --- | --- |

y)

apspriest vienotu un nedalāmu tirdzniecības nolīgumu, kas sniegtos tālāk par sarunu pušu pašreizējām un turpmākām saistībām attiecībā uz PTO un kas pārejas periodā atbilstīgi PTO prasībām izveidotu EiroLatīņamerikas Vispasaules starpreģionālo asociācijas zonu, kura, neizslēdzot nevienu nozari, iespējami mazākā mērā ierobežojot, ņemtu vērā konkrētu produktu attīstības perspektīvu un īpašo jutīgumu;

| z) | pievērst īpašu uzmanību ES un AK kopējam novērtējumam attiecībā uz AK reģionālo ekonomisko integrāciju, kura norāda uz vairākiem svarīgiem un konkrētiem secinājumiem darbības jomā ar mērķi stiprināt, attīstīt un pabeigt AK muitas savienības un kopējā iekšējā tirgus izveidi — diviem aspektiem, kuri ir svarīgi efektīvas BTZ apspriešanai un īstenošanai starp abiem reģioniem; |
| --- | --- |

z)

pievērst īpašu uzmanību ES un AK kopējam novērtējumam attiecībā uz AK reģionālo ekonomisko integrāciju, kura norāda uz vairākiem svarīgiem un konkrētiem secinājumiem darbības jomā ar mērķi stiprināt, attīstīt un pabeigt AK muitas savienības un kopējā iekšējā tirgus izveidi — diviem aspektiem, kuri ir svarīgi efektīvas BTZ apspriešanai un īstenošanai starp abiem reģioniem;

| aa) | kā sekmīgas sarunu virzības nozīmīgam elementam pievērst īpašu uzmanību AK ieplānotajām iniciatīvām, lai padziļinātu reģionālo ekonomisko integrāciju, un īpaši iniciatīvām saistībā ar tarifiem, ko piemēro ES izcelsmes produktiem, kā arī muitas procedūru vienkāršošanai un saskaņošanai un iniciatīvām pakalpojumu un pārrobežu autotransporta jomā; |
| --- | --- |

aa)

kā sekmīgas sarunu virzības nozīmīgam elementam pievērst īpašu uzmanību AK ieplānotajām iniciatīvām, lai padziļinātu reģionālo ekonomisko integrāciju, un īpaši iniciatīvām saistībā ar tarifiem, ko piemēro ES izcelsmes produktiem, kā arī muitas procedūru vienkāršošanai un saskaņošanai un iniciatīvām pakalpojumu un pārrobežu autotransporta jomā;

| ab) | piedāvāt jaunas un nozīmīgas tirgus piekļuves iespējas lauksaimniecībā, jo tā ir izšķiroša nozare AK attīstībai, taču ņemt vērā, ka ES elastīguma pakāpei saistībā ar lauksaimniecību ir jābūt atkarīgai arī no sasniegtajiem rezultātiem citās jomās, tādās kā pakalpojumu un ar lauksaimniecību nesaistītu produktu piekļuve tirgum, kā arī no sasniegtā citos lauksaimniecības aspektos līdztekus piekļuvei tirgum; |
| --- | --- |

ab)

piedāvāt jaunas un nozīmīgas tirgus piekļuves iespējas lauksaimniecībā, jo tā ir izšķiroša nozare AK attīstībai, taču ņemt vērā, ka ES elastīguma pakāpei saistībā ar lauksaimniecību ir jābūt atkarīgai arī no sasniegtajiem rezultātiem citās jomās, tādās kā pakalpojumu un ar lauksaimniecību nesaistītu produktu piekļuve tirgum, kā arī no sasniegtā citos lauksaimniecības aspektos līdztekus piekļuvei tirgum;

| ac) | ņemt vērā, ka ir svarīgi garantēt vispārējo piekļuvi pamatpakalpojumiem, kā arī valstu tiesības to reglamentēt, un tāpēc sarunās par pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju ir jārīkojas piesardzīgi saskaņā ar VVPT V pantu, lai sasniegtu reālus uzlabojumus attiecībā uz liberalizācijas saistībām, kas līdz šim ir pieņemtas un piemērotas, kā arī saistībā ar nepieciešamību izstrādāt skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu; atturēties no piedāvājumu izteikšanas vai prasību pieņemšanas sabiedrības veselības un izglītības jomā; |
| --- | --- |

ac)

ņemt vērā, ka ir svarīgi garantēt vispārējo piekļuvi pamatpakalpojumiem, kā arī valstu tiesības to reglamentēt, un tāpēc sarunās par pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju ir jārīkojas piesardzīgi saskaņā ar VVPT V pantu, lai sasniegtu reālus uzlabojumus attiecībā uz liberalizācijas saistībām, kas līdz šim ir pieņemtas un piemērotas, kā arī saistībā ar nepieciešamību izstrādāt skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu; atturēties no piedāvājumu izteikšanas vai prasību pieņemšanas sabiedrības veselības un izglītības jomā;

| ad) | ņemot vērā to, ka faktiski netiek izmantoti strīdu izšķiršanas mehānismi, kas iekļauti līdzīgos Kopienas noslēgtajos tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm, aicināt Komisiju izteikt jaunus priekšlikumus, lai izstrādātu efektīvāku divpusēju strīdu izšķiršanas instrumentu, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanu par konfliktiem, kuri rodas kādā no BTZ jomām; |
| --- | --- |

ad)

ņemot vērā to, ka faktiski netiek izmantoti strīdu izšķiršanas mehānismi, kas iekļauti līdzīgos Kopienas noslēgtajos tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm, aicināt Komisiju izteikt jaunus priekšlikumus, lai izstrādātu efektīvāku divpusēju strīdu izšķiršanas instrumentu, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanu par konfliktiem, kuri rodas kādā no BTZ jomām;

| ae) | lai novērstu nevēlamos šķēršļus tirdzniecībai un ieguldījumu plūsmai, ko Latīņamerikā varētu izraisīt daudzo liberalizācijas divpusējo, reģionālo un daudzpusējo saistību un noteikumu kopumu pieaugošā pārklāšanās, rūpīgi analizēt nepieciešamību kā ES, tā Latīņamerikai principā tiekties uz dažādo spēkā esošo nolīgumu un to nolīgumu, par kuriem notiek sarunas starp abiem reģioniem, iespējamo konverģenci; |
| --- | --- |

ae)

lai novērstu nevēlamos šķēršļus tirdzniecībai un ieguldījumu plūsmai, ko Latīņamerikā varētu izraisīt daudzo liberalizācijas divpusējo, reģionālo un daudzpusējo saistību un noteikumu kopumu pieaugošā pārklāšanās, rūpīgi analizēt nepieciešamību kā ES, tā Latīņamerikai principā tiekties uz dažādo spēkā esošo nolīgumu un to nolīgumu, par kuriem notiek sarunas starp abiem reģioniem, iespējamo konverģenci;

| af) | paredzēt sarunu pamatnostādnēs stimulu sistēmai, kas veicinātu mazo un vidējo uzņēmumu izveidi, jo tie ir būtisks priekšnoteikums ekonomiskajai attīstībai, darba vietu radīšanai un sociālās labklājības nodrošināšanai; kā līdzekli cīņā pret bezdarbu ņemt vērā mazo un vidējo uzņēmumu attīstību, izmantojot piekļuvi kredītiem ar atvieglotiem nosacījumiem, un izstrādāt uzņēmumiem paredzētā atbalsta programmas jauninājumu jomā; |
| --- | --- |

af)

paredzēt sarunu pamatnostādnēs stimulu sistēmai, kas veicinātu mazo un vidējo uzņēmumu izveidi, jo tie ir būtisks priekšnoteikums ekonomiskajai attīstībai, darba vietu radīšanai un sociālās labklājības nodrošināšanai; kā līdzekli cīņā pret bezdarbu ņemt vērā mazo un vidējo uzņēmumu attīstību, izmantojot piekļuvi kredītiem ar atvieglotiem nosacījumiem, un izstrādāt uzņēmumiem paredzētā atbalsta programmas jauninājumu jomā;

| ag) | Komisijai izsmeļoši informēt Parlamentu, vajadzības gadījumā konfidenciāli, gan par sarunu pamatnostādņu projektiem, gan galīgajā versijā pieņemtajām sarunu pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

ag)

Komisijai izsmeļoši informēt Parlamentu, vajadzības gadījumā konfidenciāli, gan par sarunu pamatnostādņu projektiem, gan galīgajā versijā pieņemtajām sarunu pamatnostādnēm;

| 2. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo priekšlikumu Padomei un informācijas nolūkā Komisijai, kā arī Eiropas Savienības dalībvalstu un Andu Kopienas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo priekšlikumu Padomei un informācijas nolūkā Komisijai, kā arī Eiropas Savienības dalībvalstu un Andu Kopienas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 140 E, 13.6.2002., 569. lpp.

(2)  OV C 103 E, 29.4.2004., 543. lpp.

(3)  OV C 296 E, 6.12.2006., 123. lpp.

(4)  Padomes 2005. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.).

(5)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(6)  Vispārējo lietu un ārlietu padomes 2006. gada 16. un 17. oktobra secinājumi. Dokuments Nr. 13735/06.

P6_TA(2007)0081

Bezvēsts pazudušie Kiprā

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par bezvēsts pazudušajiem Kiprā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1995. gada 6. aprīļa rezolūciju par bezvēsts pazudušajiem Kiprā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1995. gada 6. aprīļa rezolūciju par bezvēsts pazudušajiem Kiprā (1),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes un Ģenerālās Asamblejas attiecīgās rezolūcijas par Kipru, kā arī starptautiskās iniciatīvas, kas uzsāktas, lai noskaidrotu Kiprā bezvēsts pazudušo likteni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes un Ģenerālās Asamblejas attiecīgās rezolūcijas par Kipru, kā arī starptautiskās iniciatīvas, kas uzsāktas, lai noskaidrotu Kiprā bezvēsts pazudušo likteni,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) 2001. gada 10. maija spriedumu (2) par bezvēsts pazudušajiem Kiprā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) 2001. gada 10. maija spriedumu (2) par bezvēsts pazudušajiem Kiprā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā problēma ar bezvēsts pazudušajiem (Kipras grieķiem, Kipras turkiem, grieķiem, turkiem un citiem) ir vienīgi humāna rakstura, kas ir saistīta ar bezvēsts pazudušo radinieku tiesībām zināt par viņu likteni; |
| --- | --- |

A.

tā kā problēma ar bezvēsts pazudušajiem (Kipras grieķiem, Kipras turkiem, grieķiem, turkiem un citiem) ir vienīgi humāna rakstura, kas ir saistīta ar bezvēsts pazudušo radinieku tiesībām zināt par viņu likteni;

| B. | tā kā lielās mokas, kas jācieš bezvēsts pazudušo ģimenēm, kuras jau desmitiem gadu neko nezina par savu piederīgo likteni, vairs ilgāk nevar turpināties un tās ir jāizbeidz; |
| --- | --- |

B.

tā kā lielās mokas, kas jācieš bezvēsts pazudušo ģimenēm, kuras jau desmitiem gadu neko nezina par savu piederīgo likteni, vairs ilgāk nevar turpināties un tās ir jāizbeidz;

| C. | tā kā ANO ģenerālsekretāra vadībā Kiprā ir atjaunota Pazudušo personu komitejas darbība, un ir panākts progress, tiesa gan — lēns, cilvēku atlieku ekshumācijā un identificēšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO ģenerālsekretāra vadībā Kiprā ir atjaunota Pazudušo personu komitejas darbība, un ir panākts progress, tiesa gan — lēns, cilvēku atlieku ekshumācijā un identificēšanā;

| D. | tā kā Eiropas Parlaments ļoti pozitīvi vērtē konstruktīvo sadarbību starp Pazudušo personu komitejas Kipras grieķu un Kipras turku locekļiem, |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlaments ļoti pozitīvi vērtē konstruktīvo sadarbību starp Pazudušo personu komitejas Kipras grieķu un Kipras turku locekļiem,

| 1. | aicina ieinteresētās puses uz patiesu un godīgu sadarbību, lai ātri pabeigtu atbilstīgās izmeklēšanas procesus par Kiprā bezvēsts pazudušo likteni un pilnībā īstenotu ECT 2001. gada 10. maija spriedumu; |
| --- | --- |

1.

aicina ieinteresētās puses uz patiesu un godīgu sadarbību, lai ātri pabeigtu atbilstīgās izmeklēšanas procesus par Kiprā bezvēsts pazudušo likteni un pilnībā īstenotu ECT 2001. gada 10. maija spriedumu;

| 2. | aicina puses un visus tos, kuru rīcībā ir kāda personīgas dabas informācija vai liecības, vai kuriem ir no arhīviem, kaujaslauka ziņojumiem, apcietinājuma vietām iegūta informācija, nekavējoties to darīt zināmu Pazudušo personu komitejai; |
| --- | --- |

2.

aicina puses un visus tos, kuru rīcībā ir kāda personīgas dabas informācija vai liecības, vai kuriem ir no arhīviem, kaujaslauka ziņojumiem, apcietinājuma vietām iegūta informācija, nekavējoties to darīt zināmu Pazudušo personu komitejai;

| 3. | aicina Padomi un Komisiju aktīvi interesēties šo problēmu, sniedzot arī finansiālu palīdzību Pazudušo personu komitejai, un sadarbībā ar ANO ģenerālsekretāru veikt visu nepieciešamo, lai īstenotu iepriekš minēto ECT spriedumu, kā arī attiecīgās ANO un Eiropas Parlamenta rezolūcijas; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi un Komisiju aktīvi interesēties šo problēmu, sniedzot arī finansiālu palīdzību Pazudušo personu komitejai, un sadarbībā ar ANO ģenerālsekretāru veikt visu nepieciešamo, lai īstenotu iepriekš minēto ECT spriedumu, kā arī attiecīgās ANO un Eiropas Parlamenta rezolūcijas;

| 4. | aicina šo problēmu nodot attiecīgajai Parlamenta komitejai, lai tā ciešā sadarbībā ar Komisiju sekotu šīs problēmas attīstības gaitai; prasa uzdot šai komitejai regulāri par to iesniegt ziņojumus, pirmo ziņojumu iesniedzot pēc sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

4.

aicina šo problēmu nodot attiecīgajai Parlamenta komitejai, lai tā ciešā sadarbībā ar Komisiju sekotu šīs problēmas attīstības gaitai; prasa uzdot šai komitejai regulāri par to iesniegt ziņojumus, pirmo ziņojumu iesniedzot pēc sešiem mēnešiem;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāram, kā arī Kipras, Turcijas, Grieķijas un Apvienotās Karalistes valdībai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāram, kā arī Kipras, Turcijas, Grieķijas un Apvienotās Karalistes valdībai.

---

(1)  OV C 109, 1.5.1995., 166. lpp.

(2)  Cyprus v. Turkey [GC], Nr. 25781/94, ECT 2001-IV.

P6_TA(2007)0082

Reģionālā politika (salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme)

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekmi uz reģionālo politiku (2006/2106(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā noteikumus par struktūrfondiem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā noteikumus par struktūrfondiem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra lēmumu 2006/702/EK par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra lēmumu 2006/702/EK par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm (1),

| — | ņemot vērā Eiropadomes Seviļas sanāksmē 2002. gada 21.—22. jūnijā pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes Seviļas sanāksmē 2002. gada 21.—22. jūnijā pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes Briseles sanāksmē 2006. gada 14.—15. decembrī pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes Briseles sanāksmē 2006. gada 14.—15. decembrī pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2003. gada 2. septembra rezolūciju par strukturāli mazāk attīstītajiem reģioniem (salām, kalnu reģioniem, reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu) saistībā ar kohēzijas politiku un šo reģionu institucionālajām perspektīvām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2003. gada 2. septembra rezolūciju par strukturāli mazāk attīstītajiem reģioniem (salām, kalnu reģioniem, reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu) saistībā ar kohēzijas politiku un šo reģionu institucionālajām perspektīvām (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2002. gada 13. marta atzinumu par salu reģionu problēmām Eiropas Savienībā saistībā ar paplašināšanos (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2002. gada 13. marta atzinumu par salu reģionu problēmām Eiropas Savienībā saistībā ar paplašināšanos (3),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2005. gada 7. jūlija atzinumu par reģionālā valsts atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2005. gada 7. jūlija atzinumu par reģionālā valsts atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A6-0044/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A6-0044/2007),

| A. | tā kā Eiropas Parlaments daudzkārt ir pievērsis uzmanību to salu nožēlojamajam stāvoklim, kas cieš no nelabvēlīgu apstākļu pasliktināšanās, un ir uzsvēris vajadzību tām palīdzēt šo grūtību pārvarēšanā un reģionu atšķirību mazināšanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments daudzkārt ir pievērsis uzmanību to salu nožēlojamajam stāvoklim, kas cieš no nelabvēlīgu apstākļu pasliktināšanās, un ir uzsvēris vajadzību tām palīdzēt šo grūtību pārvarēšanā un reģionu atšķirību mazināšanā;

| B. | tā kā īpaši nomaļu reģionu jēdzienu nedrīkst jaukt ar salu izolētības jēdzienu, lai gan daudzi īpaši nomaļie reģioni ir arī salas; tā kā tie EK līguma 299. panta īpašie noteikumi, ar kuriem paredz attiecīgu juridisko pamatu pasākumiem, kas jāveic efektīvas kompensācijas nodrošināšanai, lai sniegtu atbalstu īpaši nomaļiem reģioniem, ir jānošķir no EK līguma 158. panta noteikumiem un no Deklarācijas par salu reģioniem, kas pievienota Amsterdamas Līgumam un kas nekad nav bijuši īstenošanas noteikumu jautājums, kā rezultātā ir radušās ekonomiskās attīstības atšķirības starp ES kontinentālo daļu un izolētām salām; |
| --- | --- |

B.

tā kā īpaši nomaļu reģionu jēdzienu nedrīkst jaukt ar salu izolētības jēdzienu, lai gan daudzi īpaši nomaļie reģioni ir arī salas; tā kā tie EK līguma 299. panta īpašie noteikumi, ar kuriem paredz attiecīgu juridisko pamatu pasākumiem, kas jāveic efektīvas kompensācijas nodrošināšanai, lai sniegtu atbalstu īpaši nomaļiem reģioniem, ir jānošķir no EK līguma 158. panta noteikumiem un no Deklarācijas par salu reģioniem, kas pievienota Amsterdamas Līgumam un kas nekad nav bijuši īstenošanas noteikumu jautājums, kā rezultātā ir radušās ekonomiskās attīstības atšķirības starp ES kontinentālo daļu un izolētām salām;

| C. | tā kā kohēzija ir viens no Eiropas Savienības pamatmērķiem, lai nodrošinātu tās harmonisku attīstību, mazinot reģionu atšķirības un novēršot attīstības šķēršļus, tostarp šķēršļus, kuri ir saistīti ar nelabvēlīgiem dabas un ģeogrāfiskiem apstākļiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā kohēzija ir viens no Eiropas Savienības pamatmērķiem, lai nodrošinātu tās harmonisku attīstību, mazinot reģionu atšķirības un novēršot attīstības šķēršļus, tostarp šķēršļus, kuri ir saistīti ar nelabvēlīgiem dabas un ģeogrāfiskiem apstākļiem;

| D. | tā kā teritoriālās kohēzijas princips ir konsolidēts noteikumos par struktūrfondiem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam un tā kā šis princips ir kohēzijas politikas neatņemama sastāvdaļa, kas turpmāk ir jāsaglabā un jāpastiprina, kā arī tā mērķis ir ES teritorijas decentralizēta integrācija, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas visiem reģioniem un to iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā teritoriālās kohēzijas princips ir konsolidēts noteikumos par struktūrfondiem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam un tā kā šis princips ir kohēzijas politikas neatņemama sastāvdaļa, kas turpmāk ir jāsaglabā un jāpastiprina, kā arī tā mērķis ir ES teritorijas decentralizēta integrācija, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas visiem reģioniem un to iedzīvotājiem;

| E. | tā kā viena no lielākajām ES problēmām ir pa jūras ceļu veiktā nelegālā imigrācija un tā kā iepriekšējā gadā īpaši augsta migrācija tika novērota pie ES ārējām jūras robežām, jo īpaši Vidusjūras salās, kurām migrācija rada nesamērīgus šķēršļus to ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ; |
| --- | --- |

E.

tā kā viena no lielākajām ES problēmām ir pa jūras ceļu veiktā nelegālā imigrācija un tā kā iepriekšējā gadā īpaši augsta migrācija tika novērota pie ES ārējām jūras robežām, jo īpaši Vidusjūras salās, kurām migrācija rada nesamērīgus šķēršļus to ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ;

| F. | tā kā Eiropadomes Briseles 2006. gada 14. un 15. decembra sanāksmē uzsvēra, ka imigrācijas jautājums jārisina pasaules mērogā un ka līdzšinējie centieni jādivkāršo, jo īpaši dažos Eiropas Savienības salu reģionos, jo tie atrodas pie ES jūras robežām un migrācijas ceļiem, |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropadomes Briseles 2006. gada 14. un 15. decembra sanāksmē uzsvēra, ka imigrācijas jautājums jārisina pasaules mērogā un ka līdzšinējie centieni jādivkāršo, jo īpaši dažos Eiropas Savienības salu reģionos, jo tie atrodas pie ES jūras robežām un migrācijas ceļiem,

| 1. | uzskata, ka salu izolētība ir gan ģeokultūras iezīme, ko iespējams izmantot, izstrādājot attīstības stratēģiju, gan pastāvīgs apgrūtinājums, kas situāciju attiecībā uz šo reģionu konkurētspēju padara vēl sarežģītāku; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka salu izolētība ir gan ģeokultūras iezīme, ko iespējams izmantot, izstrādājot attīstības stratēģiju, gan pastāvīgs apgrūtinājums, kas situāciju attiecībā uz šo reģionu konkurētspēju padara vēl sarežģītāku;

| 2. | atzīst, ka konkrēti noteikumi strukturāli mazāk attīstītu reģionu stāvokļa uzlabošanai ir iekļauti noteikumos par struktūrfondiem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam; tomēr pauž nožēlu, ka Padome nav īstenojusi citus nozīmīgus Parlamenta priekšlikumus, piemēram, par iespēju palielināt līdzfinansējuma apjomu tiem apgabaliem, kurus ietekmē vairāki nelabvēlīgi ģeogrāfiskie vai dabas apstākļi; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka konkrēti noteikumi strukturāli mazāk attīstītu reģionu stāvokļa uzlabošanai ir iekļauti noteikumos par struktūrfondiem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam; tomēr pauž nožēlu, ka Padome nav īstenojusi citus nozīmīgus Parlamenta priekšlikumus, piemēram, par iespēju palielināt līdzfinansējuma apjomu tiem apgabaliem, kurus ietekmē vairāki nelabvēlīgi ģeogrāfiskie vai dabas apstākļi;

| 3. | aicina Komisiju saistībā ar 2007.—2013. gada plānošanas periodu attiecībā uz salu reģionu, tostarp 2. mērķa reģionu, darbības programmām izmantot visus līdzekļus, lai nodrošinātu iespēju veikt ar infrastruktūras darbiem saistītus sevišķi nepieciešamus pasākumus; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju saistībā ar 2007.—2013. gada plānošanas periodu attiecībā uz salu reģionu, tostarp 2. mērķa reģionu, darbības programmām izmantot visus līdzekļus, lai nodrošinātu iespēju veikt ar infrastruktūras darbiem saistītus sevišķi nepieciešamus pasākumus;

| 4. | atzinīgi vērtē uzmanību, kas Komisijas stratēģiskajās pamatnostādnēs par kohēziju 2007.—2013. gadam ir piešķirta kohēzijas politikas teritoriālai dimensijai; jo īpaši atzīmē, ka saimnieciskās daudzveidības atbalstīšana apgabalos ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem ir noteikta par vienu no nākamā plānošanas posma prioritātēm; tādēļ mudina attiecīgo dalībvalstu pārvaldes iestādes pilnībā ievērot šo prioritāti savu valsts pamatstratēģiju un darbības programmu sagatavošanā; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē uzmanību, kas Komisijas stratēģiskajās pamatnostādnēs par kohēziju 2007.—2013. gadam ir piešķirta kohēzijas politikas teritoriālai dimensijai; jo īpaši atzīmē, ka saimnieciskās daudzveidības atbalstīšana apgabalos ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem ir noteikta par vienu no nākamā plānošanas posma prioritātēm; tādēļ mudina attiecīgo dalībvalstu pārvaldes iestādes pilnībā ievērot šo prioritāti savu valsts pamatstratēģiju un darbības programmu sagatavošanā;

| 5. | aicina Komisiju Ceturtajā ziņojumā par kohēziju īpašu uzmanību pievērst situācijai salās un citos strukturāli mazāk attīstītos reģionos, kā arī risināt šo jautājumu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju Ceturtajā ziņojumā par kohēziju īpašu uzmanību pievērst situācijai salās un citos strukturāli mazāk attīstītos reģionos, kā arī risināt šo jautājumu;

| 6. | aicina Komisiju saistībā ar Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla (ESPON) darba programmu īpašu uzmanību pievērst situācijai tajos reģionos, kas saskaras ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, un jo īpaši salās; uzskata, ka būtiski svarīgas ir objektīvas un izsmeļošas zināšanas par situāciju salās, lai pienācīgi ņemtu vērā salu īpašos apstākļus; mudina Komisiju izveidot īpašus mehānismus, lai apkopotu vietēja mēroga datus par salām, kurus pēc tam nosūtīs ESPON; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju saistībā ar Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla (ESPON) darba programmu īpašu uzmanību pievērst situācijai tajos reģionos, kas saskaras ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, un jo īpaši salās; uzskata, ka būtiski svarīgas ir objektīvas un izsmeļošas zināšanas par situāciju salās, lai pienācīgi ņemtu vērā salu īpašos apstākļus; mudina Komisiju izveidot īpašus mehānismus, lai apkopotu vietēja mēroga datus par salām, kurus pēc tam nosūtīs ESPON;

| 7. | aicina Komisiju atjaunināt 2003. gada pētījumos iegūto statistisko informāciju par salām; uzskata, ka turpmākais darbs jāvirza, lai noteiktu piemērotākus statistikas rādītājus, kas būtu uzticamāki un sniegtu skaidru statistikas kopainu par attīstības līmeni un labāku izpratni par reģioniem ar apgrūtinošiem ģeogrāfiskiem un dabas apstākļiem, jo īpaši par problemātiskākajiem reģioniem, piemēram, kalnu grēdām, salu grupām un pilnībā izolētām salām; uzsver, ka šiem rādītājiem jāļauj arī labāk novērtēt atšķirības starp šiem reģioniem un pārējo ES daļu, kā arī jāsniedz vērtējums par šo reģionu iekšienē konstatētajām atšķirībām; aicina Komisiju regulāri apkopot šos rādītājus un ziņot par tiem, kā arī par labākās prakses piemēriem; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju atjaunināt 2003. gada pētījumos iegūto statistisko informāciju par salām; uzskata, ka turpmākais darbs jāvirza, lai noteiktu piemērotākus statistikas rādītājus, kas būtu uzticamāki un sniegtu skaidru statistikas kopainu par attīstības līmeni un labāku izpratni par reģioniem ar apgrūtinošiem ģeogrāfiskiem un dabas apstākļiem, jo īpaši par problemātiskākajiem reģioniem, piemēram, kalnu grēdām, salu grupām un pilnībā izolētām salām; uzsver, ka šiem rādītājiem jāļauj arī labāk novērtēt atšķirības starp šiem reģioniem un pārējo ES daļu, kā arī jāsniedz vērtējums par šo reģionu iekšienē konstatētajām atšķirībām; aicina Komisiju regulāri apkopot šos rādītājus un ziņot par tiem, kā arī par labākās prakses piemēriem;

| 8. | atzīst, ka Komisija pamatnostādnēs par valsts reģionālo atbalstu 2007.—2013. gadam un pamatnostādnēs par valsts atbalstu un riska kapitālu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem uzsver salu un nomaļo reģionu īpašo situāciju; tomēr uzskata — lai labāk risinātu šādu teritoriju atpalicību, ir jāpalielina pašreizējās un turpmākās valsts atbalsta politikas īstenošanas elastība, jo šādas elastības trūkums rada nepieņemamus tirgus darbības traucējumus ES iekšienē; prasa Komisijai pārskatīt tās pieeju, lai lielāku vērību pievērstu salās pastāvošajai vajadzībai piekļūt vienotam tirgum ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi ir kontinentālajos reģionos; šajā ziņā uzskata, ka par prioritāru minētās jomas darbību ir jānosaka transporta ceļu uzlabošana, jo īpaši attiecībā uz ostām un lidostām; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka Komisija pamatnostādnēs par valsts reģionālo atbalstu 2007.—2013. gadam un pamatnostādnēs par valsts atbalstu un riska kapitālu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem uzsver salu un nomaļo reģionu īpašo situāciju; tomēr uzskata — lai labāk risinātu šādu teritoriju atpalicību, ir jāpalielina pašreizējās un turpmākās valsts atbalsta politikas īstenošanas elastība, jo šādas elastības trūkums rada nepieņemamus tirgus darbības traucējumus ES iekšienē; prasa Komisijai pārskatīt tās pieeju, lai lielāku vērību pievērstu salās pastāvošajai vajadzībai piekļūt vienotam tirgum ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi ir kontinentālajos reģionos; šajā ziņā uzskata, ka par prioritāru minētās jomas darbību ir jānosaka transporta ceļu uzlabošana, jo īpaši attiecībā uz ostām un lidostām;

| 9. | aicina Komisiju izpētīt iespēju piešķirt valsts atbalstu salu reģioniem, ja degvielas un energoapgādes izmaksas atstāj nepārprotami nelabvēlīgu ietekmi uz šo reģionu iedzīvotāju kopienu konkurētspēju; jo īpaši uzsver, ka ievērojamas degvielas izmaksu svārstības var radīt būtiskus šķēršļus pārvadājumiem starp salu reģioniem un Eiropas kontinentālo daļu; uzskata, ka nākamajās pamatnostādnēs par valsts atbalstu reģioniem darbības atbalsta piešķiršanas kārtība ir jāattiecina uz visiem salu reģioniem, kuri nav salu valstis vai iekšzemes salas; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju izpētīt iespēju piešķirt valsts atbalstu salu reģioniem, ja degvielas un energoapgādes izmaksas atstāj nepārprotami nelabvēlīgu ietekmi uz šo reģionu iedzīvotāju kopienu konkurētspēju; jo īpaši uzsver, ka ievērojamas degvielas izmaksu svārstības var radīt būtiskus šķēršļus pārvadājumiem starp salu reģioniem un Eiropas kontinentālo daļu; uzskata, ka nākamajās pamatnostādnēs par valsts atbalstu reģioniem darbības atbalsta piešķiršanas kārtība ir jāattiecina uz visiem salu reģioniem, kuri nav salu valstis vai iekšzemes salas;

| 10. | aicina Komisiju regulāri izstrādāt un iesniegt Parlamentam pētījumu par salu reģionu “īpašo vajadzību novērtējumu”, ņemot vērā salu īpašās problēmas un ierosinot pasākumus to novēršanai; uzskata, ka šādā novērtējumā īpaša uzmanība jāpievērš reģionālās politikas īstenošanas ietekmei uz salām, tostarp ieguldījumu līmeņiem, saimnieciskās darbības izplatībai, bezdarbam, transporta infrastruktūrai (jo īpaši ostām un lidostām), ietekmei uz vidi, kā arī vispārējam līmenim attiecībā uz salu ekonomisko un sociālo integrāciju vienotā tirgū; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju regulāri izstrādāt un iesniegt Parlamentam pētījumu par salu reģionu “īpašo vajadzību novērtējumu”, ņemot vērā salu īpašās problēmas un ierosinot pasākumus to novēršanai; uzskata, ka šādā novērtējumā īpaša uzmanība jāpievērš reģionālās politikas īstenošanas ietekmei uz salām, tostarp ieguldījumu līmeņiem, saimnieciskās darbības izplatībai, bezdarbam, transporta infrastruktūrai (jo īpaši ostām un lidostām), ietekmei uz vidi, kā arī vispārējam līmenim attiecībā uz salu ekonomisko un sociālo integrāciju vienotā tirgū;

| 11. | aicina dalībvalstis nodrošināt salu reģionu vides, kultūras un sociālo īpatnību efektīvu aizsardzību, veicot pasākumus, piemēram, izstrādājot atbilstīgus reģionālās attīstības plānus un kontrolējot būvniecības un celtniecības darbību, kā arī sadarbībā ar Komisiju papildus pieņemt integrētas programmas, lai aizsargātu kultūras mantojumu un vides resursus; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis nodrošināt salu reģionu vides, kultūras un sociālo īpatnību efektīvu aizsardzību, veicot pasākumus, piemēram, izstrādājot atbilstīgus reģionālās attīstības plānus un kontrolējot būvniecības un celtniecības darbību, kā arī sadarbībā ar Komisiju papildus pieņemt integrētas programmas, lai aizsargātu kultūras mantojumu un vides resursus;

| 12. | atbalsta pārnozaru pieeju Kopienas politikas īstenošanai, kā tas atspoguļots Komisijas Zaļajā grāmatā “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām”, un prasa, lai šo pieeju vispirms piemērotu salās, kuras ir būtiska Eiropas jūras dimensijas daļa; aicina Komisiju pārnozaru pieeju attiecināt arī uz citiem politikas virzieniem, lai ņemtu vērā salu reģionu īpašos apstākļus, tādējādi uzlabojot to spēju pilnībā integrēties un gūt labumu no iekšējā tirgus un Lisabonas stratēģijas; |
| --- | --- |

12.

atbalsta pārnozaru pieeju Kopienas politikas īstenošanai, kā tas atspoguļots Komisijas Zaļajā grāmatā “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām”, un prasa, lai šo pieeju vispirms piemērotu salās, kuras ir būtiska Eiropas jūras dimensijas daļa; aicina Komisiju pārnozaru pieeju attiecināt arī uz citiem politikas virzieniem, lai ņemtu vērā salu reģionu īpašos apstākļus, tādējādi uzlabojot to spēju pilnībā integrēties un gūt labumu no iekšējā tirgus un Lisabonas stratēģijas;

| 13. | īpašu uzmanību vērš uz tām salām, kas atrodas tālu no lieliem apdzīvotiem centriem un kuras attiecīgi saskaras ar grūtībām, kas saistītas ar piekļuvi, pakalpojumu saņemšanu un augstākām izmaksām, jo īpaši attiecībā uz pārvadājumiem, kas šīm salām rada neizdevīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

13.

īpašu uzmanību vērš uz tām salām, kas atrodas tālu no lieliem apdzīvotiem centriem un kuras attiecīgi saskaras ar grūtībām, kas saistītas ar piekļuvi, pakalpojumu saņemšanu un augstākām izmaksām, jo īpaši attiecībā uz pārvadājumiem, kas šīm salām rada neizdevīgus konkurences apstākļus;

| 14. | mudina veikt pasākumus, kas virzīti uz vienotu Kopienas jūrniecības politiku, ko piemēros aiz ES juridiskajām robežām, un tādējādi, ņemot vērā Kopienas salu izdevīgo ģeopolitisko atrašanās vietu, nodibinās ciešas tirdzniecības, ekonomikas un politiskās attiecības un tehnisko sadarbību (zināšanu un pieredzes apmaiņa) ar kaimiņvalstīm, pamatojoties uz starptautiskām jūras tiesībām, savstarpēju cieņu un izdevīgumu; |
| --- | --- |

14.

mudina veikt pasākumus, kas virzīti uz vienotu Kopienas jūrniecības politiku, ko piemēros aiz ES juridiskajām robežām, un tādējādi, ņemot vērā Kopienas salu izdevīgo ģeopolitisko atrašanās vietu, nodibinās ciešas tirdzniecības, ekonomikas un politiskās attiecības un tehnisko sadarbību (zināšanu un pieredzes apmaiņa) ar kaimiņvalstīm, pamatojoties uz starptautiskām jūras tiesībām, savstarpēju cieņu un izdevīgumu;

| 15. | uzskata, ka salās ir augstākas vidējās izmaksas uz vienu iedzīvotāju attiecībā uz transporta un vides infrastruktūru, kā arī energoresursu vajadzībām, un bieži vien tām ir sarežģītāk īstenot atsevišķas acquis daļas, kurās pilnībā nav ievērotas šo salu specifiskās iezīmes; tādēļ aicina Komisiju paredzēt elastīgāku pieeju salām attiecībā uz politikas izstrādi un tiesību aktiem, kuru īstenošana salām ir īpaši apgrūtinoša; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka salās ir augstākas vidējās izmaksas uz vienu iedzīvotāju attiecībā uz transporta un vides infrastruktūru, kā arī energoresursu vajadzībām, un bieži vien tām ir sarežģītāk īstenot atsevišķas acquis daļas, kurās pilnībā nav ievērotas šo salu specifiskās iezīmes; tādēļ aicina Komisiju paredzēt elastīgāku pieeju salām attiecībā uz politikas izstrādi un tiesību aktiem, kuru īstenošana salām ir īpaši apgrūtinoša;

| 16. | prasa Komisijai Reģionālās politikas ģenerāldirektorātā izveidot salu administratīvo vienību saskaņā ar pašreizējo attālākiem reģioniem paredzēto administratīvo vienību, lai nodrošinātu, ka salu specifiskās iezīmes un vajadzības, kā arī salu pastāvīgo un sezonas iedzīvotāju vajadzības, tiek sistemātiski ņemtas vērā, izstrādājot politiku, kuras mērķi ir sasniegt sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju, un īstenojot pasākumus, jo īpaši tādās jomās kā transports, enerģētika, atbilstīgas ūdensapgādes nodrošināšana, reģionālo pierobežu apgabalu uzraudzība un salu nestabilās vides aizsardzība; |
| --- | --- |

16.

prasa Komisijai Reģionālās politikas ģenerāldirektorātā izveidot salu administratīvo vienību saskaņā ar pašreizējo attālākiem reģioniem paredzēto administratīvo vienību, lai nodrošinātu, ka salu specifiskās iezīmes un vajadzības, kā arī salu pastāvīgo un sezonas iedzīvotāju vajadzības, tiek sistemātiski ņemtas vērā, izstrādājot politiku, kuras mērķi ir sasniegt sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju, un īstenojot pasākumus, jo īpaši tādās jomās kā transports, enerģētika, atbilstīgas ūdensapgādes nodrošināšana, reģionālo pierobežu apgabalu uzraudzība un salu nestabilās vides aizsardzība;

| 17. | vēlas, lai Komisija sīkāk izpētītu EK līgumā paredzēto iespēju pielāgot tādu Kopienas politiku, kura varētu negatīvi ietekmēt šo reģionu ekonomisko, sociālo un teritoriālo attīstību, lai pēc iespējas lielākā mērā novērstu galvenās problēmas, kas īpaši ietekmē katru reģionu vai salu reģionu grupu; |
| --- | --- |

17.

vēlas, lai Komisija sīkāk izpētītu EK līgumā paredzēto iespēju pielāgot tādu Kopienas politiku, kura varētu negatīvi ietekmēt šo reģionu ekonomisko, sociālo un teritoriālo attīstību, lai pēc iespējas lielākā mērā novērstu galvenās problēmas, kas īpaši ietekmē katru reģionu vai salu reģionu grupu;

| 18. | uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš salās dominējošajām saimnieciskās darbības jomām, proti, lauksaimniecībai, zvejniecībai, tūrismam un amatniecībai; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, lai tā savās politikas iniciatīvās vairāk ņemtu vērā salu īpašās vajadzības šajās jomās; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš salās dominējošajām saimnieciskās darbības jomām, proti, lauksaimniecībai, zvejniecībai, tūrismam un amatniecībai; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, lai tā savās politikas iniciatīvās vairāk ņemtu vērā salu īpašās vajadzības šajās jomās;

| 19. | aicina Komisiju apsvērt, kādi pielāgojumi ir nepieciešami pirms valsts atbalsta piešķiršanas veiktajai “tirgus investora” pārbaudei, lai atspoguļotu patieso dzīvi salās un citos nomaļos reģionos, kuros nav iespējams atrast vai novērtēt tirgus investoru, jo attiecīgajā apgabalā nav šādas personas; turklāt maz ticams, ka varēs sasniegt attiecīgā sektora vidējo peļņas līmeni tirgus nelielā apjoma un attālinātības dēļ, līdz ar to šo pārbaudi nav iespējams piemērot nomaļās salās; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju apsvērt, kādi pielāgojumi ir nepieciešami pirms valsts atbalsta piešķiršanas veiktajai “tirgus investora” pārbaudei, lai atspoguļotu patieso dzīvi salās un citos nomaļos reģionos, kuros nav iespējams atrast vai novērtēt tirgus investoru, jo attiecīgajā apgabalā nav šādas personas; turklāt maz ticams, ka varēs sasniegt attiecīgā sektora vidējo peļņas līmeni tirgus nelielā apjoma un attālinātības dēļ, līdz ar to šo pārbaudi nav iespējams piemērot nomaļās salās;

| 20. | aicina Komisiju jo īpaši izskatīt jautājumu par klimata pārmaiņu ietekmi uz salu reģioniem, sevišķi tādu pašreizējo problēmu kā sausuma pastiprināšanos, kā arī sadarbībā ar dalībvalstīm veicināt piemērotu tehnoloģiju vai citu problēmu risināšanai paredzētu pasākumu izstrādi un piemērošanu; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju jo īpaši izskatīt jautājumu par klimata pārmaiņu ietekmi uz salu reģioniem, sevišķi tādu pašreizējo problēmu kā sausuma pastiprināšanos, kā arī sadarbībā ar dalībvalstīm veicināt piemērotu tehnoloģiju vai citu problēmu risināšanai paredzētu pasākumu izstrādi un piemērošanu;

| 21. | aicina Komisiju pārskatīt nosacījumus saistībā ar valsts pasūtījuma līgumiem transporta jomā, lai likvidētu jebkādus šķēršļus attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, tādējādi sekmējot transporta sakarus ar salu reģioniem; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju pārskatīt nosacījumus saistībā ar valsts pasūtījuma līgumiem transporta jomā, lai likvidētu jebkādus šķēršļus attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, tādējādi sekmējot transporta sakarus ar salu reģioniem;

| 22. | aicina Komisiju par prioritāru noteikt salu energoapgādes drošību un finansējuma piešķiršanu projektu izstrādei un īstenošanai, lai ražotu enerģiju, izmantojot jaunās tehnoloģijas un atjaunīgos enerģijas avotus, un lai veicinātu lietderīgu enerģijas izmantošanu, vienlaikus aizsargājot vidi un saglabājot dabisko ainavu; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju par prioritāru noteikt salu energoapgādes drošību un finansējuma piešķiršanu projektu izstrādei un īstenošanai, lai ražotu enerģiju, izmantojot jaunās tehnoloģijas un atjaunīgos enerģijas avotus, un lai veicinātu lietderīgu enerģijas izmantošanu, vienlaikus aizsargājot vidi un saglabājot dabisko ainavu;

| 23. | mudina salu kopienas izmantot Eiroreģionālās sadarbības tīklus vai līdzīgas Eiropas struktūras, lai pārvaldītu reģionālo sadarbību, apmainītos ar labāko praksi, kā arī attīstītu pārrobežu projektus un efektīvāk integrētu salu kopienas apkārtējās ekonomiskajās zonās; |
| --- | --- |

23.

mudina salu kopienas izmantot Eiroreģionālās sadarbības tīklus vai līdzīgas Eiropas struktūras, lai pārvaldītu reģionālo sadarbību, apmainītos ar labāko praksi, kā arī attīstītu pārrobežu projektus un efektīvāk integrētu salu kopienas apkārtējās ekonomiskajās zonās;

| 24. | mudina salu kopienas izmantot JASPERS (Kopējā palīdzība projektu sagatavošanai Eiropas reģionos) un JEREMIE (Eiropas apvienoto resursu mehānisms mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) finanšu un vadības resursus, lai izmantotu pieejamos reģionālās attīstības resursus un veicinātu mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi, sekmējot salu saimnieciskās darbības dažādošanu un ar ilgtspējīgas attīstības metodēm veicinot vispārējo attīstību; turklāt mudina vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas mērogā īstenot “labākas likumdošanas” iniciatīvu, lai citu starpā vienkāršotu administratīvās prasības, jo īpaši attiecībā uz finansiālā atbalsta pieteikumu iesniegšanu un izvērtēšanu; |
| --- | --- |

24.

mudina salu kopienas izmantot JASPERS (Kopējā palīdzība projektu sagatavošanai Eiropas reģionos) un JEREMIE (Eiropas apvienoto resursu mehānisms mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) finanšu un vadības resursus, lai izmantotu pieejamos reģionālās attīstības resursus un veicinātu mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi, sekmējot salu saimnieciskās darbības dažādošanu un ar ilgtspējīgas attīstības metodēm veicinot vispārējo attīstību; turklāt mudina vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas mērogā īstenot “labākas likumdošanas” iniciatīvu, lai citu starpā vienkāršotu administratīvās prasības, jo īpaši attiecībā uz finansiālā atbalsta pieteikumu iesniegšanu un izvērtēšanu;

| 25. | atzīst panākto pozitīvo rezultātu attiecībā uz Eiropas robežkontroles resursu pirmreizējo īstenošanu un atzinīgi vērtē neseno Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko ievieš mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidi (COM(2006)0401), lai nodrošinātu ātru operatīvo un tehnisko palīdzību ikvienai dalībvalstij, kurai tā ir nepieciešama; tomēr uzskata, ka šādu vienību darbības būs efektīvas tikai tad, ja to uzdevumus pienācīgi saskaņos ar to darbību, ko veic Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības ārējām robežām (FRONTEX); prasa Komisijai izpētīt, vai ir jāizveido Eiropas Krasta apsardzes struktūra, kas šiem reģioniem un dalībvalstīm sniegtu papildu palīdzību ES ārējo robežu uzraudzībā; |
| --- | --- |

25.

atzīst panākto pozitīvo rezultātu attiecībā uz Eiropas robežkontroles resursu pirmreizējo īstenošanu un atzinīgi vērtē neseno Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko ievieš mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidi (COM(2006)0401), lai nodrošinātu ātru operatīvo un tehnisko palīdzību ikvienai dalībvalstij, kurai tā ir nepieciešama; tomēr uzskata, ka šādu vienību darbības būs efektīvas tikai tad, ja to uzdevumus pienācīgi saskaņos ar to darbību, ko veic Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības ārējām robežām (FRONTEX); prasa Komisijai izpētīt, vai ir jāizveido Eiropas Krasta apsardzes struktūra, kas šiem reģioniem un dalībvalstīm sniegtu papildu palīdzību ES ārējo robežu uzraudzībā;

| 26. | atkārtoti pauž atbalstu FRONTEX iniciatīvām un darbībām un prasa, lai tā pastāvīgi uzraudzītu nelegālās imigrācijas ietekmi uz salu kopienām; aicina Komisiju un FRONTEX veikt tūlītējus pasākumus, lai sniegtu atbalstu salām, mazinot pašreizējo spriedzi šīs problēmas risināšanā, vienlaikus nodrošinot pienācīgu cilvēktiesību ievērošanu; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt nepieciešamos resursus drīzai un efektīvai rīcībai; turklāt uzsver to nozīmi, kāda ir intensīvākai un ciešākai salu koordinācijai un sadarbībai, kā arī uzsver vajadzību šiem reģioniem aktīvāk iesaistīties nelegālās imigrācijas apkarošanā; |
| --- | --- |

26.

atkārtoti pauž atbalstu FRONTEX iniciatīvām un darbībām un prasa, lai tā pastāvīgi uzraudzītu nelegālās imigrācijas ietekmi uz salu kopienām; aicina Komisiju un FRONTEX veikt tūlītējus pasākumus, lai sniegtu atbalstu salām, mazinot pašreizējo spriedzi šīs problēmas risināšanā, vienlaikus nodrošinot pienācīgu cilvēktiesību ievērošanu; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt nepieciešamos resursus drīzai un efektīvai rīcībai; turklāt uzsver to nozīmi, kāda ir intensīvākai un ciešākai salu koordinācijai un sadarbībai, kā arī uzsver vajadzību šiem reģioniem aktīvāk iesaistīties nelegālās imigrācijas apkarošanā;

| 27. | aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst platjoslu attīstībai un veicināt pasākumus, lai atrisinātu īpašus sarežģījumus tādu pakalpojumu sniegšanā salu reģionos kā veselības aprūpe un tiešsaistes medicīniskie pakalpojumi, elektroniskā pārvaldība un pilsoņiem pieejamie pakalpojumi; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst platjoslu attīstībai un veicināt pasākumus, lai atrisinātu īpašus sarežģījumus tādu pakalpojumu sniegšanā salu reģionos kā veselības aprūpe un tiešsaistes medicīniskie pakalpojumi, elektroniskā pārvaldība un pilsoņiem pieejamie pakalpojumi;

| 28. | uzskata, ka tūrisms vairumam salu ir galvenais labklājības nodrošināšanas resurss, kas tieši ietekmē citu nozaru (lauksaimniecības, tirdzniecības, pakalpojumu sniegšanas, zvejniecības) izaugsmi, un tāpēc obligāti ir jāievieš integrēta politika, ar kuru ir iespējams nodrošināt salu tūrisma ilgtspējību; uzskata, ka papildus šai politikai ir jāīsteno Eiropas pilsoņiem paredzēta labi organizēta Eiropas informācijas kampaņa, izveidojot kvalitātes un salu izcelsmi apliecinošu marķējumu, kā arī salās ir jāizveido citas darbības nozares vai jāturpina to attīstība; šajā ziņā aicina Komisiju veikt starpnozaru analīzi, īpašu uzmanību pievēršot iespējām atbalstīt ilgtspējīgu tūrismu saskaņā ar to salu reģionālajām stratēģijām, kuras atrodas tālu no apdzīvotām vietām; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka tūrisms vairumam salu ir galvenais labklājības nodrošināšanas resurss, kas tieši ietekmē citu nozaru (lauksaimniecības, tirdzniecības, pakalpojumu sniegšanas, zvejniecības) izaugsmi, un tāpēc obligāti ir jāievieš integrēta politika, ar kuru ir iespējams nodrošināt salu tūrisma ilgtspējību; uzskata, ka papildus šai politikai ir jāīsteno Eiropas pilsoņiem paredzēta labi organizēta Eiropas informācijas kampaņa, izveidojot kvalitātes un salu izcelsmi apliecinošu marķējumu, kā arī salās ir jāizveido citas darbības nozares vai jāturpina to attīstība; šajā ziņā aicina Komisiju veikt starpnozaru analīzi, īpašu uzmanību pievēršot iespējām atbalstīt ilgtspējīgu tūrismu saskaņā ar to salu reģionālajām stratēģijām, kuras atrodas tālu no apdzīvotām vietām;

| 29. | ierosina Komisijai un citām iestādēm noteikt 2010. gadu par Eiropas salu gadu; |
| --- | --- |

29.

ierosina Komisijai un citām iestādēm noteikt 2010. gadu par Eiropas salu gadu;

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 291, 21.10.2006., 11. lpp.

(2)  OV C 76 E, 25.3.2004., 111. lpp.

(3)  OV C 192, 12.8.2002., 42. lpp.

(4)  OV C 31, 07.2.2006., 25. lpp.

P6_TA(2007)0083

Pašvaldības un attīstības sadarbība

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par vietējām pašvaldībām un attīstības sadarbību (2006/2235(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 179. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 179. pantu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 20. decembra Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgo ziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku — “Eiropas konsenss” (1), kas pielāgošanu un partnerību izvirza par attīstības sadarbības galveno kopējo principu, kurā izteikta apņemšanās atbalstīt decentralizāciju un labu pārvaldību, kas sekmē vietējo iestāžu plašāku līdzdalību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 20. decembra Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgo ziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku — “Eiropas konsenss” (1), kas pielāgošanu un partnerību izvirza par attīstības sadarbības galveno kopējo principu, kurā izteikta apņemšanās atbalstīt decentralizāciju un labu pārvaldību, kas sekmē vietējo iestāžu plašāku līdzdalību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2),

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem no vienas puses un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no otras puses (3), kas grozīts ar 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā parakstīto nolīgumu (4) (“Kotonū nolīgums”), īpaši tā 4., 28. pantu, 30. panta 2. punktu, 43. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem no vienas puses un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no otras puses (3), kas grozīts ar 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā parakstīto nolīgumu (4) (“Kotonū nolīgums”), īpaši tā 4., 28. pantu, 30. panta 2. punktu, 43. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Vietējo un reģionālo varas iestāžu kongresa hartu (CPLRE), ko pieņēma 1994. gada 14. janvāra Eiropas Padomes Ministru komiteja 506. ministru pārstāvju sanāksmes laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vietējo un reģionālo varas iestāžu kongresa hartu (CPLRE), ko pieņēma 1994. gada 14. janvāra Eiropas Padomes Ministru komiteja 506. ministru pārstāvju sanāksmes laikā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 25. janvāra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Tematiskā programma “Nevalstisko dalībnieku un vietējo iestāžu attīstība”, kurā atkārtoti pausts, ka vietējās pašvaldības ir pilntiesīgas attīstības dalībnieces un iesaka tās iesaistīt (..) attīstības procesā, īpaši izmantojot dialogu un finansiālu atbalstu (COM(2006)0019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 25. janvāra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Tematiskā programma “Nevalstisko dalībnieku un vietējo iestāžu attīstība”, kurā atkārtoti pausts, ka vietējās pašvaldības ir pilntiesīgas attīstības dalībnieces un iesaka tās iesaistīt (..) attīstības procesā, īpaši izmantojot dialogu un finansiālu atbalstu (COM(2006)0019),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. oktobra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — ES Āfrikas stratēģija. Mērķis — Eiropas un Āfrikas pakts Āfrikas attīstības paātrināšanai, ko pieņēma Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē un kurā Komisija apņemas atbalstīt decentralizāciju un stiprināt vietējo pašpārvalžu kapacitāti, uzsverot Eiropas un Āfrikas pilsētu un ciematu partnerības un dvīnības stratēģiju, lai atbalstītu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu un sekmētu to īstenošanas priekšnoteikumus COM(2005)0489), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. oktobra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — ES Āfrikas stratēģija. Mērķis — Eiropas un Āfrikas pakts Āfrikas attīstības paātrināšanai, ko pieņēma Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē un kurā Komisija apņemas atbalstīt decentralizāciju un stiprināt vietējo pašpārvalžu kapacitāti, uzsverot Eiropas un Āfrikas pilsētu un ciematu partnerības un dvīnības stratēģiju, lai atbalstītu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu un sekmētu to īstenošanas priekšnoteikumus COM(2005)0489),

| — | ņemot vērā 2003. gada 20. oktobra Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pārvaldību un attīstību, kurā laba pārvaldība izvirzīta par vienu no galvenajām Eiropas sadarbības prioritātēm (COM(2003)0615), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 20. oktobra Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pārvaldību un attīstību, kurā laba pārvaldība izvirzīta par vienu no galvenajām Eiropas sadarbības prioritātēm (COM(2003)0615),

| — | ņemot vērā Komisijas 1999. gada 23. decembra piezīmi par darba virzieniem (DEV/1424/2000) Attīstības Ģenerāldirektorāta dienestiem un delegācijām ĀKK valstīs, Āzijas un Latīņamerikas valstīs, Vidusjūras reģiona valstīs un Centrālās un Austrumeiropas valstīs, kurā ieteikta decentralizēto dalībnieku dalība jau politiku un programmu izveides sākuma posmā un kurā ieteikts darbības ceļvedis visām delegācijām jaunattīstības valstīs (JAV), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 23. decembra piezīmi par darba virzieniem (DEV/1424/2000) Attīstības Ģenerāldirektorāta dienestiem un delegācijām ĀKK valstīs, Āzijas un Latīņamerikas valstīs, Vidusjūras reģiona valstīs un Centrālās un Austrumeiropas valstīs, kurā ieteikta decentralizēto dalībnieku dalība jau politiku un programmu izveides sākuma posmā un kurā ieteikts darbības ceļvedis visām delegācijām jaunattīstības valstīs (JAV),

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 17. jūlija Regulu Nr. (EK) 1659/98 par decentralizēto sadarbību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 17. jūlija Regulu Nr. (EK) 1659/98 par decentralizēto sadarbību (5),

| — | ņemot vērā tā saukto decentralizētās sadarbības budžeta pozīciju B7-6002, kas paredzēta šis pieejas sekmēšanai visās jaunattīstības valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā saukto decentralizētās sadarbības budžeta pozīciju B7-6002, kas paredzēta šis pieejas sekmēšanai visās jaunattīstības valstīs,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2005. gada 16. novembra atzinumu “Decentralizēta sadarbība attīstības politikas reformā” (CdR 224/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2005. gada 16. novembra atzinumu “Decentralizēta sadarbība attīstības politikas reformā” (CdR 224/2005),

| — | ņemot vērā ANO 60. Ģenerālās asamblejas valstu un valdību vadītāju nobeiguma deklarāciju par TAM, kurā uzsvērta vietējo iestāžu svarīgā loma TAM īstenošanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 60. Ģenerālās asamblejas valstu un valdību vadītāju nobeiguma deklarāciju par TAM, kurā uzsvērta vietējo iestāžu svarīgā loma TAM īstenošanā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2004. gada 13. septembra ziņojumu A/59/354 ANO Ģenerālajā asamblejā, kurā atzīta vietējo iestāžu loma un vispasaules vietējo iestāžu tīkla loma, īpaši Savienoto pilsētu un vietējo pašvaldību (CGLU) loma, kas ir ANO galvenie partneri attīstības un humanitārajos jautājumos vietējā līmenī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2004. gada 13. septembra ziņojumu A/59/354 ANO Ģenerālajā asamblejā, kurā atzīta vietējo iestāžu loma un vispasaules vietējo iestāžu tīkla loma, īpaši Savienoto pilsētu un vietējo pašvaldību (CGLU) loma, kas ir ANO galvenie partneri attīstības un humanitārajos jautājumos vietējā līmenī,

| — | ņemot vērā ministru un valdību pārstāvju nobeiguma deklarāciju 4. Pasaules ūdens forumā (no 2006. gada 16. līdz 22. martam Mehiko), kurā pausts uzskats, ka efektīva sadarbība ar vietējām iestādēm ir ļoti nozīmīgs faktors, ja mēs vēlamies veikt uzdevumus un sasniegt TAM ūdensapgādes nozarē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ministru un valdību pārstāvju nobeiguma deklarāciju 4. Pasaules ūdens forumā (no 2006. gada 16. līdz 22. martam Mehiko), kurā pausts uzskats, ka efektīva sadarbība ar vietējām iestādēm ir ļoti nozīmīgs faktors, ja mēs vēlamies veikt uzdevumus un sasniegt TAM ūdensapgādes nozarē,

| — | ņemot vērā Johanesburgas sanāksmes deklarāciju par ilgtspējīgu attīstību (no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim), kurā par galveno izvirzīta vietējo pašvaldību lomas un kapacitātes stiprināšana ilgstspējīgas attīstības nodrošināšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Johanesburgas sanāksmes deklarāciju par ilgtspējīgu attīstību (no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim), kurā par galveno izvirzīta vietējo pašvaldību lomas un kapacitātes stiprināšana ilgstspējīgas attīstības nodrošināšanā,

| — | ņemot vērā otrās ANO konferences Par Cilvēku Apmetnēm (HABITAT II), kura notika Istambulā no 1996. gada 3. līdz 15. jūnijam, nobeiguma deklarāciju, kurā atzīts, ka vietējās pašvaldības ir valstu visciešākie partneri, lai īstenotu ANO rīcības plānu par humānām cilvēka apmetnēm; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā otrās ANO konferences Par Cilvēku Apmetnēm (HABITAT II), kura notika Istambulā no 1996. gada 3. līdz 15. jūnijam, nobeiguma deklarāciju, kurā atzīts, ka vietējās pašvaldības ir valstu visciešākie partneri, lai īstenotu ANO rīcības plānu par humānām cilvēka apmetnēm;

| — | ņemot vērā Deklarāciju par vidi un attīstību, kas pieņemta otrajā “Planēta Zeme” sammitā Riodežaneiro (no 1992. gada 3. līdz 14. jūnijam), kurā uzsvērta vietējo iestāžu noteicošā loma Agenda-21 īstenošanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Deklarāciju par vidi un attīstību, kas pieņemta otrajā “Planēta Zeme” sammitā Riodežaneiro (no 1992. gada 3. līdz 14. jūnijam), kurā uzsvērta vietējo iestāžu noteicošā loma Agenda-21 īstenošanā,

| — | ņemot vērā Savienoto pilsētu un vietējo pašvaldību Vispasaules padomes dibināšanas kongresa deklarāciju (2004. gada 2. līdz 5. maijā Parīzē), kurā trīs tūkstoši mēru un vietējo deputātu, kas pārstāvēja vietējās pašvaldības, apņēmās īstenot TAM vietējā līmenī un darboties vietējās autonomijas un demokrātijas stiprināšanas jomā, kā arī pilsētu sadarbību attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienoto pilsētu un vietējo pašvaldību Vispasaules padomes dibināšanas kongresa deklarāciju (2004. gada 2. līdz 5. maijā Parīzē), kurā trīs tūkstoši mēru un vietējo deputātu, kas pārstāvēja vietējās pašvaldības, apņēmās īstenot TAM vietējā līmenī un darboties vietējās autonomijas un demokrātijas stiprināšanas jomā, kā arī pilsētu sadarbību attīstības jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas vietējo pašvaldību un reģionu Insbrukas 2006. gada 10.—12. maija biroja nobeiguma deklarāciju un sadaļu “No vietējā uz globālo”, kurā uzsvērta Eiropas un vietējo iestāžu loma pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas vietējo pašvaldību un reģionu Insbrukas 2006. gada 10.—12. maija biroja nobeiguma deklarāciju un sadaļu “No vietējā uz globālo”, kurā uzsvērta Eiropas un vietējo iestāžu loma pasaulē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A6-0039/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A6-0039/2007),

Vietējo iestāžu pieredze un to pievienotā vērtība attīstības sadarbībā

| A. | tā kā TAM īstenošana ir viena no ES prioritātēm un ka vietējo pašvaldību svarīgo lomu šo mērķu sasniegšanā ir atzinusi ANO, konkrēti ANO ģenerālsekretārs, kas 2005. gadā Tūkstošgades samita laikā paziņoja: “Kā gan mēs varam cerēt sasniegt TAM, neattīstot izglītību, cīņu pret badu, veselību, piekļuvi ūdenim, sanitāros apstākļus un dzimumu vienlīdzību? Pilsētām un vietējām varas iestādēm ir ļoti būtiska loma visās šajās jomās. (..) Mūsu mērķi ir pasaules līmeņa mērķi, taču tos visefektīvāk var sasniegt tieši vietējā līmenī”; |
| --- | --- |

A.

tā kā TAM īstenošana ir viena no ES prioritātēm un ka vietējo pašvaldību svarīgo lomu šo mērķu sasniegšanā ir atzinusi ANO, konkrēti ANO ģenerālsekretārs, kas 2005. gadā Tūkstošgades samita laikā paziņoja: “Kā gan mēs varam cerēt sasniegt TAM, neattīstot izglītību, cīņu pret badu, veselību, piekļuvi ūdenim, sanitāros apstākļus un dzimumu vienlīdzību? Pilsētām un vietējām varas iestādēm ir ļoti būtiska loma visās šajās jomās. (..) Mūsu mērķi ir pasaules līmeņa mērķi, taču tos visefektīvāk var sasniegt tieši vietējā līmenī”;

| B. | tā kā pašlaik būtu vajadzīgi 110 gadi, lai sasniegtu TAM, kas noteikti 2015. gadam un ka vietējo iestāžu pieredze daudzās attīstības jomās, piemēram, ūdens pārvaldībā, AIDS apkarošanā, dzimumu politikā, atkritumu pārvaldībā, sociālajā kohēzijā, vietējās tautsaimniecības attīstībā, ES jāatzīst par nepieciešamu ieguldījumu TAM mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašlaik būtu vajadzīgi 110 gadi, lai sasniegtu TAM, kas noteikti 2015. gadam un ka vietējo iestāžu pieredze daudzās attīstības jomās, piemēram, ūdens pārvaldībā, AIDS apkarošanā, dzimumu politikā, atkritumu pārvaldībā, sociālajā kohēzijā, vietējās tautsaimniecības attīstībā, ES jāatzīst par nepieciešamu ieguldījumu TAM mērķu sasniegšanā;

| C. | tā kā katram bērnam ir tiesības pēc piedzimšanas tikt iereģistrētam civilstāvokļa aktos, tā kā vietējām pašvaldībām ir īpaša loma šajā jautājumā, tā kā šī prakse ir tieši saistītā ar atbilstošajām cilvēktiesību normām, kas aizsargā bērnus no to darba izmantošanas; |
| --- | --- |

C.

tā kā katram bērnam ir tiesības pēc piedzimšanas tikt iereģistrētam civilstāvokļa aktos, tā kā vietējām pašvaldībām ir īpaša loma šajā jautājumā, tā kā šī prakse ir tieši saistītā ar atbilstošajām cilvēktiesību normām, kas aizsargā bērnus no to darba izmantošanas;

| D. | tā kā laba pārvaldība ir vēl viens ES prioritārs mērķis; tā kā vietējā demokrātija un decentralizācija, atbilstīgi iepriekšminētajam Eiropas Konsensam par attīstību, ir pašā demokrātiskās pārvaldības centrā; |
| --- | --- |

D.

tā kā laba pārvaldība ir vēl viens ES prioritārs mērķis; tā kā vietējā demokrātija un decentralizācija, atbilstīgi iepriekšminētajam Eiropas Konsensam par attīstību, ir pašā demokrātiskās pārvaldības centrā;

| E. | tā kā pēc 20 gadiem 60 % no visiem pasaules iedzīvotājiem dzīvos pilsētās un ka tāpēc tām ir ļoti svarīga loma visnabadzīgāko iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc 20 gadiem 60 % no visiem pasaules iedzīvotājiem dzīvos pilsētās un ka tāpēc tām ir ļoti svarīga loma visnabadzīgāko iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanā;

| F. | tā kā vietējās pašvaldības visā pasaulē gūst pieredzi, izmantojot:






  — | pašvaldību projektus, ko finansē vai sekmē Eiropas Savienības vietējās pašvaldības, sadarbojoties ar dienvidu pašvaldībām jau vairāk nekā trīsdesmit gadus, |
| --- | --- | --- |

F.

tā kā vietējās pašvaldības visā pasaulē gūst pieredzi, izmantojot:

—

pašvaldību projektus, ko finansē vai sekmē Eiropas Savienības vietējās pašvaldības, sadarbojoties ar dienvidu pašvaldībām jau vairāk nekā trīsdesmit gadus,

| — | pašvaldību projektus ko finansē ES saistībā ar programmām URB-AL (Latīņamerika), Asia URBS un mazākā mērā MEDA (Vidusjūras dienvidi) ACCESS (Centrālā un Austrumeiropa), TACIS (Austrumeiropa un Vidusāzija) un CARDS (Balkāni) un daudzgadu mikroprojektu programmas (PPMR) ĀKK valstīs, |
| --- | --- |

—

pašvaldību projektus ko finansē ES saistībā ar programmām URB-AL (Latīņamerika), Asia URBS un mazākā mērā MEDA (Vidusjūras dienvidi) ACCESS (Centrālā un Austrumeiropa), TACIS (Austrumeiropa un Vidusāzija) un CARDS (Balkāni) un daudzgadu mikroprojektu programmas (PPMR) ĀKK valstīs,

| — | valstu vai reģionālās sadarbības programmas decentralizācijas vai vietējās attīstības atbalstam, kurās ar ES un citu finansējuma piešķīrēju atbalstu (ANO, divpusējas aģentūras, Pasaules bankas vai reģionālās attīstības banku utt.) darbojas vietējās pašvaldības vai to asociācijas; |
| --- | --- |

—

valstu vai reģionālās sadarbības programmas decentralizācijas vai vietējās attīstības atbalstam, kurās ar ES un citu finansējuma piešķīrēju atbalstu (ANO, divpusējas aģentūras, Pasaules bankas vai reģionālās attīstības banku utt.) darbojas vietējās pašvaldības vai to asociācijas;

| G. | tā kā vietējām iestādēm ir nepieciešamā politiskā leģitimitāte, prasmes un vietējo jautājumu vadības pieredze, kā arī iespēja ap sevi mobilizēt citus vietējos dalībniekus; |
| --- | --- |

G.

tā kā vietējām iestādēm ir nepieciešamā politiskā leģitimitāte, prasmes un vietējo jautājumu vadības pieredze, kā arī iespēja ap sevi mobilizēt citus vietējos dalībniekus;

| H. | tā kā, neskatoties uz vietējo iestāžu dalības nozīmi pārskatītajā Kotonū nolīgumā, kā arī Eiropas Konsensā par attīstību atzītajā sadarbības procesā, nav vēl izveidots neviens pastāvīgs mehānisms, lai nodrošinātu šo dalībnieku līdzdalību dialogā ar Eiropas Komisiju un jaunattīstības valstīm; tā kā tomēr šāds mehānisms ir attiecībā uz nevalstiskiem dalībniekiem, |
| --- | --- |

H.

tā kā, neskatoties uz vietējo iestāžu dalības nozīmi pārskatītajā Kotonū nolīgumā, kā arī Eiropas Konsensā par attīstību atzītajā sadarbības procesā, nav vēl izveidots neviens pastāvīgs mehānisms, lai nodrošinātu šo dalībnieku līdzdalību dialogā ar Eiropas Komisiju un jaunattīstības valstīm; tā kā tomēr šāds mehānisms ir attiecībā uz nevalstiskiem dalībniekiem,

Eiropā

| I. | tā kā vietējās pašvaldības jau sen kompetenti un aktīvi darbojas attīstības sadarbībā, tās ir eksperti visos pilsētu attīstības aspektos un lauku attīstības jomā jau vairāk nekā trīsdesmit gadus, tās turpina paplašināt darbību, kas kļūst aizvien dažādāka, tādējādi veidojot solidaritātes tīklu visos piecos kontinentos; tā kā šo darbību pašlaik ļoti bieži atbalsta un finansē dažādas valstis; |
| --- | --- |

I.

tā kā vietējās pašvaldības jau sen kompetenti un aktīvi darbojas attīstības sadarbībā, tās ir eksperti visos pilsētu attīstības aspektos un lauku attīstības jomā jau vairāk nekā trīsdesmit gadus, tās turpina paplašināt darbību, kas kļūst aizvien dažādāka, tādējādi veidojot solidaritātes tīklu visos piecos kontinentos; tā kā šo darbību pašlaik ļoti bieži atbalsta un finansē dažādas valstis;

| J. | tā kā Eiropas vietējo iestāžu valsts un reģionālajām asociācijām ir aizvien lielāka loma, informācijas, kapacitāšu palielināšanas un dialoga ziņā, kā arī tās spēj kļūt par priviliģētiem ES un citu attīstības partneru starpniekiem, lai nodrošinātu vietējo iestāžu, kuras tās pārstāv, dialogu ar Eiropas Komisiju; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas vietējo iestāžu valsts un reģionālajām asociācijām ir aizvien lielāka loma, informācijas, kapacitāšu palielināšanas un dialoga ziņā, kā arī tās spēj kļūt par priviliģētiem ES un citu attīstības partneru starpniekiem, lai nodrošinātu vietējo iestāžu, kuras tās pārstāv, dialogu ar Eiropas Komisiju;

| K. | tā kā Eiropas vietējām pašpārvaldēm un to asociācijām ir noteicoša loma sabiedriskās domas informēšanā, mobilizēšanā un izpratnes veidošanā ES tieši iesaistot pilsoņus; tā kā tas veicina solidaritātes un atbalsta vērtību pielāgošanu attīstībai, kā to parāda Pilsētu Tūkstošgades kampaņa, ko 2005. gadā ar ANO atbalstu uzsāka Savienoto pilsētu un vietējo pašvaldību vispasaules padome; tā kā šajā sakarā Savienoto pilsētu un vietējo pašvaldību vispasaules padomes (CGLU) Eiropas nodaļa, Eiropas Vietējo pašvaldību un reģionu padome (EVPRP) kopš 2006. gada aprīļa iesaista Eiropas pilsētas TAM sekmēšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas vietējām pašpārvaldēm un to asociācijām ir noteicoša loma sabiedriskās domas informēšanā, mobilizēšanā un izpratnes veidošanā ES tieši iesaistot pilsoņus; tā kā tas veicina solidaritātes un atbalsta vērtību pielāgošanu attīstībai, kā to parāda Pilsētu Tūkstošgades kampaņa, ko 2005. gadā ar ANO atbalstu uzsāka Savienoto pilsētu un vietējo pašvaldību vispasaules padome; tā kā šajā sakarā Savienoto pilsētu un vietējo pašvaldību vispasaules padomes (CGLU) Eiropas nodaļa, Eiropas Vietējo pašvaldību un reģionu padome (EVPRP) kopš 2006. gada aprīļa iesaista Eiropas pilsētas TAM sekmēšanā un īstenošanā;

| L. | tā kā vietējie attīstības veicināšanas plāni un programmas, kas izstrādāti aizvien lielākā skaitā vietējo iestāžu un reģionu, neaprobežojas tikai ar konkrētām darbībām, bet nosaka arī integrētu apmācības un informācijas programmu vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā vietējie attīstības veicināšanas plāni un programmas, kas izstrādāti aizvien lielākā skaitā vietējo iestāžu un reģionu, neaprobežojas tikai ar konkrētām darbībām, bet nosaka arī integrētu apmācības un informācijas programmu vietējiem iedzīvotājiem;

| M. | tā kā vietējās pašvaldības ir galvenie attīstības dalībnieki, kuri dinamizē un saskaņo vietējā līmeņa tautsaimniecības un sociālo dalībnieku lomu; |
| --- | --- |

M.

tā kā vietējās pašvaldības ir galvenie attīstības dalībnieki, kuri dinamizē un saskaņo vietējā līmeņa tautsaimniecības un sociālo dalībnieku lomu;

| N. | tā kā pilsētu sadraudzības saites starp ES pilsētām un dienvidu pilsētām, kas pašlaik nesaņem finansiālu ES atbalstu, lai gan aizvien vairāk Eiropas pilsētu izrāda iniciatīvu sadarbībai ar partneriem dienvidu valstīs; |
| --- | --- |

N.

tā kā pilsētu sadraudzības saites starp ES pilsētām un dienvidu pilsētām, kas pašlaik nesaņem finansiālu ES atbalstu, lai gan aizvien vairāk Eiropas pilsētu izrāda iniciatīvu sadarbībai ar partneriem dienvidu valstīs;

| O. | tā kā imigrantiem Eiropā attīstības sadarbībā ir svarīga loma, ņemot vērā pievienoto vērtību, kas saistīta ar viņu iespējām, kompetenci, ar viņu saitēm ar izcelsmes valstīm; tā kā šajā kontekstā decentralizēta sadarbība ir svarīga un piemērota darbības nozare imigrācijas starptautiskās solidaritātes organizācijām, gan attiecībā uz pasākumiem, kas ieviesti viņu izcelsmes valstī, gan izglītības attīstībai un izpratnes veicināšanas projektiem uzņēmējvalstīs, |
| --- | --- |

O.

tā kā imigrantiem Eiropā attīstības sadarbībā ir svarīga loma, ņemot vērā pievienoto vērtību, kas saistīta ar viņu iespējām, kompetenci, ar viņu saitēm ar izcelsmes valstīm; tā kā šajā kontekstā decentralizēta sadarbība ir svarīga un piemērota darbības nozare imigrācijas starptautiskās solidaritātes organizācijām, gan attiecībā uz pasākumiem, kas ieviesti viņu izcelsmes valstī, gan izglītības attīstībai un izpratnes veicināšanas projektiem uzņēmējvalstīs,

Jaunattīstības valstīs

| P. | tā kā decentralizētā sadarbība, kā tā definēta ES Lomē IV nolīgumā, kas parakstīts 1989. gada 15. decembrī, atspoguļo vēlmi lēmumus attiecībā uz atbalstu jaunattīstības valstīm vairs nepieņemt tikai trešo valstu valsts līmenī, bet politikas izvēlē, kā arī atbalsta īstenošanā iesaistīt vietējās pašvaldības, lai šo atbalstu padarītu efektīvāku un dzīvotspējīgāku; tā kā uzdevums ir stabili pārveidot Eiropas sadarbības noteikumus, par pamatu ņemot iedzīvotāju gaidas, lai projekti labāk atbilstu reālām vajadzībām; |
| --- | --- |

P.

tā kā decentralizētā sadarbība, kā tā definēta ES Lomē IV nolīgumā, kas parakstīts 1989. gada 15. decembrī, atspoguļo vēlmi lēmumus attiecībā uz atbalstu jaunattīstības valstīm vairs nepieņemt tikai trešo valstu valsts līmenī, bet politikas izvēlē, kā arī atbalsta īstenošanā iesaistīt vietējās pašvaldības, lai šo atbalstu padarītu efektīvāku un dzīvotspējīgāku; tā kā uzdevums ir stabili pārveidot Eiropas sadarbības noteikumus, par pamatu ņemot iedzīvotāju gaidas, lai projekti labāk atbilstu reālām vajadzībām;

| Q. | tā kā līdzdalība un attīstības politikas pielāgošana, kas ir ES galvenie principi, īstenojama, iesaistot vietējās pašvaldības, jo to sadalījums pa visu teritoriju ļauj nodrošināt politiku, kas vistuvāk iedzīvotājiem un ziņot par iedzīvotāju vajadzībām ikdienā, īpaši visnomaļākajos reģionos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā līdzdalība un attīstības politikas pielāgošana, kas ir ES galvenie principi, īstenojama, iesaistot vietējās pašvaldības, jo to sadalījums pa visu teritoriju ļauj nodrošināt politiku, kas vistuvāk iedzīvotājiem un ziņot par iedzīvotāju vajadzībām ikdienā, īpaši visnomaļākajos reģionos;

| R. | tā kā visās jaunattīstības valstīs vietējām pašvaldībām ir pieredze darbā noteiktā teritorijā visai atšķirīgās jomās — attīrīšanā, izglītībā, veselības aprūpē, mājokļu nodrošināšanā, sieviešu izvirzīšanā vietējās lēmumu pieņemšanas instancēs, informācijas sistēmās par narkotikām, tūrisma vadībā, pilsētbūvniecības vēsturiskā mantojuma saglabāšanā, vietējo veselības aprūpes pakalpojumu attīstībā, ūdens pārvaldībā, sabiedriskā transporta pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā visās jaunattīstības valstīs vietējām pašvaldībām ir pieredze darbā noteiktā teritorijā visai atšķirīgās jomās — attīrīšanā, izglītībā, veselības aprūpē, mājokļu nodrošināšanā, sieviešu izvirzīšanā vietējās lēmumu pieņemšanas instancēs, informācijas sistēmās par narkotikām, tūrisma vadībā, pilsētbūvniecības vēsturiskā mantojuma saglabāšanā, vietējo veselības aprūpes pakalpojumu attīstībā, ūdens pārvaldībā, sabiedriskā transporta pakalpojumu jomā;

| S. | tā kā decentralizācija un lielākajā daļā pasaules reģionu notiekošās valsts reformas sniedz iespēju vietējām iestādēm sevi apliecināt kā reizē atšķirīgai un reprezentatīvai pārvaldības jomai ar jaunu atbildību ļoti dažādās politiskās darbības jomās, kas ir ļoti svarīgas nabadzības apkarošanā un TAM mērķu sasniegšanā, piemēram, pirmā medicīniskā palīdzība, ūdensapgāde, attīrīšana, piekļuve izglītībai, vides aizsardzība, vietējās tautsaimniecības attīstība, HIV/AIDS novēršana, dzimumu līdztiesība; |
| --- | --- |

S.

tā kā decentralizācija un lielākajā daļā pasaules reģionu notiekošās valsts reformas sniedz iespēju vietējām iestādēm sevi apliecināt kā reizē atšķirīgai un reprezentatīvai pārvaldības jomai ar jaunu atbildību ļoti dažādās politiskās darbības jomās, kas ir ļoti svarīgas nabadzības apkarošanā un TAM mērķu sasniegšanā, piemēram, pirmā medicīniskā palīdzība, ūdensapgāde, attīrīšana, piekļuve izglītībai, vides aizsardzība, vietējās tautsaimniecības attīstība, HIV/AIDS novēršana, dzimumu līdztiesība;

| T. | tā kā vietējo iestāžu iesaistīšana var veicināt vietējās demokrātijas un atbalsta pārvaldības demokrātijas stiprināšanu vietējā līmenī, ņemot vērā to nozīmi, kāda šajā jomā ir vietējo iestāžu nacionālajām asociācijām dienvidu valstīs; |
| --- | --- |

T.

tā kā vietējo iestāžu iesaistīšana var veicināt vietējās demokrātijas un atbalsta pārvaldības demokrātijas stiprināšanu vietējā līmenī, ņemot vērā to nozīmi, kāda šajā jomā ir vietējo iestāžu nacionālajām asociācijām dienvidu valstīs;

| U. | tā kā tur, kur vietējās pašvaldības ir likumīgi ievēlētas, to stratēģiskā vieta starp valsts valdību un pilsonisko sabiedrību ir ideāls starpposms, lai sekmētu dažādu attīstības partneru saskaņotu rīcību, kas ir nepieciešama efektīvam un saskaņotam atbalstam; |
| --- | --- |

U.

tā kā tur, kur vietējās pašvaldības ir likumīgi ievēlētas, to stratēģiskā vieta starp valsts valdību un pilsonisko sabiedrību ir ideāls starpposms, lai sekmētu dažādu attīstības partneru saskaņotu rīcību, kas ir nepieciešama efektīvam un saskaņotam atbalstam;

| V. | tā kā īpašā vietējās varas iestādes, ņemot vērā to, ka tās ir tuvāk iedzīvotājiem nekā centralizētā valsts vara vai starptautiski finanšu līdzekļu piešķīrēji, sniedz lielāku pievienoto vērtību, labāk var saskatīt valstu un starptautisko attīstības stratēģiju ietekmi vietējā līmenī, kas tām ļauj nodrošināt to teritoriju, ko tās pārvalda, vajadzībām labāk piemērotu atbalstu; |
| --- | --- |

V.

tā kā īpašā vietējās varas iestādes, ņemot vērā to, ka tās ir tuvāk iedzīvotājiem nekā centralizētā valsts vara vai starptautiski finanšu līdzekļu piešķīrēji, sniedz lielāku pievienoto vērtību, labāk var saskatīt valstu un starptautisko attīstības stratēģiju ietekmi vietējā līmenī, kas tām ļauj nodrošināt to teritoriju, ko tās pārvalda, vajadzībām labāk piemērotu atbalstu;

| W. | tā kā ar piemērotiem līdzekļiem vietējās varas iestādes varētu būt stabils pamats, kas ļautu atbilstīgi Eiropas partnerības prasībām izpausties, organizēties un veidoties jauniem dalībniekiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā ar piemērotiem līdzekļiem vietējās varas iestādes varētu būt stabils pamats, kas ļautu atbilstīgi Eiropas partnerības prasībām izpausties, organizēties un veidoties jauniem dalībniekiem;

| X. | tā kā to specifisko zināšanu dēļ par teritoriju, ko tās pārvalda, vietējās varas iestādes ir būtiska nabadzības un nevienlīdzības apkarošanas svira; |
| --- | --- |

X.

tā kā to specifisko zināšanu dēļ par teritoriju, ko tās pārvalda, vietējās varas iestādes ir būtiska nabadzības un nevienlīdzības apkarošanas svira;

| Y. | tā kā, piemēram, Latīņamerikas reģionā, kur urbanizācijas straujā attīstība izvirza pilsētu politiku attīstības jomā izvirza priekšplānā un padara pilsētas un metropoles par priviliģētiem valdību sarunu partneriem attiecībā uz galveno sociālo problēmu risināšanu (migrācija, jaunatne, nabadzība, nodarbinātība); |
| --- | --- |

Y.

tā kā, piemēram, Latīņamerikas reģionā, kur urbanizācijas straujā attīstība izvirza pilsētu politiku attīstības jomā izvirza priekšplānā un padara pilsētas un metropoles par priviliģētiem valdību sarunu partneriem attiecībā uz galveno sociālo problēmu risināšanu (migrācija, jaunatne, nabadzība, nodarbinātība);

| Z. | tā kā ir nepieciešams veicināt arī vietējo varas iestāžu un nevalstisko dalībnieku dialogu, lai izstrādātu un īstenotu Kopienas finansiālo līdzdalību vietējā attīstībā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ir nepieciešams veicināt arī vietējo varas iestāžu un nevalstisko dalībnieku dialogu, lai izstrādātu un īstenotu Kopienas finansiālo līdzdalību vietējā attīstībā;

| AA. | tā kā jaunattīstības valstu vietējo iestāžu līdzdalībai nepieciešams attīstības sadarbības stratēģijas piemērošanas process, kuram tostarp jāstiprina vietējo varas iestāžu piekļuve informācijai, kā arī to organizatoriskie līdzekļi un reprezentācijas mehānismi, spēja piedalīties dialogā, un izteikt priekšlikumus par sadarbības politiku, dalību valsts, reģionālajās un starptautiskajās institūcijās, kurās noris dialogs un apspriešana; |
| --- | --- |

AA.

tā kā jaunattīstības valstu vietējo iestāžu līdzdalībai nepieciešams attīstības sadarbības stratēģijas piemērošanas process, kuram tostarp jāstiprina vietējo varas iestāžu piekļuve informācijai, kā arī to organizatoriskie līdzekļi un reprezentācijas mehānismi, spēja piedalīties dialogā, un izteikt priekšlikumus par sadarbības politiku, dalību valsts, reģionālajās un starptautiskajās institūcijās, kurās noris dialogs un apspriešana;

| AB. | tā kā Savienoto pilsētu un vietējo pašvaldību vispasaules padomei ir nozīme jaunattīstības valstu vietējo pašvaldību vajadzību strukturēšanā un izklāstā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Savienoto pilsētu un vietējo pašvaldību vispasaules padomei ir nozīme jaunattīstības valstu vietējo pašvaldību vajadzību strukturēšanā un izklāstā;

| AC. | tā kā neskatoties uz pieredzi attīstības jomā, vietējo iestāžu loma attīstības procesā līdz šim nav pietiekami novērtēta un izmantota, |
| --- | --- |

AC.

tā kā neskatoties uz pieredzi attīstības jomā, vietējo iestāžu loma attīstības procesā līdz šim nav pietiekami novērtēta un izmantota,

Līdzekļu nodošana vietējo iestāžu rīcībā to misijas īstenošanā Tūkstošgades attīstības mērķu jomā

| 1. | atgādina, ka Komisija sen ir apņēmusies piešķirt vietējām pašvaldībām īstena partnera lomu attīstības sadarbībā, tās jaunākās saistības ir: attiecībā uz ĀKK reģiona valstīm — Kotonū nolīgums; attiecībā uz visām jaunattīstības valstīm — morālais atbalsts, ko sniedz Eiropas Konsenss par attīstību; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Komisija sen ir apņēmusies piešķirt vietējām pašvaldībām īstena partnera lomu attīstības sadarbībā, tās jaunākās saistības ir: attiecībā uz ĀKK reģiona valstīm — Kotonū nolīgums; attiecībā uz visām jaunattīstības valstīm — morālais atbalsts, ko sniedz Eiropas Konsenss par attīstību;

| 2. | atzīst, ka vietējo pašvaldību iesaistīšana attīstības politikā ir nepieciešama, lai sasniegtu TAM un nodrošinātu labu pārvaldību; uzskata, ka attīstības politikas pielāgošana ir nozīmīgs solis attīstības sadarbības lielākas demokrātijas un pārredzamības virzienā un ļauj to balstīt uz izmantotāju patiesajām vajadzībām efektīvāku un dzīvotspējīgāku projektu un programmu izveidē; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka vietējo pašvaldību iesaistīšana attīstības politikā ir nepieciešama, lai sasniegtu TAM un nodrošinātu labu pārvaldību; uzskata, ka attīstības politikas pielāgošana ir nozīmīgs solis attīstības sadarbības lielākas demokrātijas un pārredzamības virzienā un ļauj to balstīt uz izmantotāju patiesajām vajadzībām efektīvāku un dzīvotspējīgāku projektu un programmu izveidē;

| 3. | uzsver ziemeļu — dienvidu un dienvidu- dienvidu vietējo iestāžu un tās pārstāvošo asociāciju partnerības nozīmi, lai veicinātu labas pārvaldības stiprināšanu un TAM īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

uzsver ziemeļu — dienvidu un dienvidu- dienvidu vietējo iestāžu un tās pārstāvošo asociāciju partnerības nozīmi, lai veicinātu labas pārvaldības stiprināšanu un TAM īstenošanu;

| 4. | prasa Komisijai atbalstīt un stiprināt tiešo sadarbību, ko īsteno Eiropas Savienības vietējās pašvaldības ar saviem starptautiskajiem parteriem; īpaši prasa nodrošināt programmu, piemēram, URB-AL, Asia URBS un citu solidaritātes tīklu nepārtrauktību, tostarp finansiālo, kuru darbība izbeidzas vēlākais 2007. gadā un ir saistības attiecībā uz iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai atbalstīt un stiprināt tiešo sadarbību, ko īsteno Eiropas Savienības vietējās pašvaldības ar saviem starptautiskajiem parteriem; īpaši prasa nodrošināt programmu, piemēram, URB-AL, Asia URBS un citu solidaritātes tīklu nepārtrauktību, tostarp finansiālo, kuru darbība izbeidzas vēlākais 2007. gadā un ir saistības attiecībā uz iedzīvotājiem;

| 5. | uzsver, ka īpašuma, dalības un labas pārvaldības principi paredz tādu pieeju, kurā iesaistīti daudzi dalībnieki vai dažādi attīstības partneri, neatkarīgi no tā vai runa ir par trešām valstīm, vietējām pašvaldībām vai nevalstiskiem dalībniekiem, kuri darbojas viens otru papildinot un saskaņoti; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka īpašuma, dalības un labas pārvaldības principi paredz tādu pieeju, kurā iesaistīti daudzi dalībnieki vai dažādi attīstības partneri, neatkarīgi no tā vai runa ir par trešām valstīm, vietējām pašvaldībām vai nevalstiskiem dalībniekiem, kuri darbojas viens otru papildinot un saskaņoti;

| 6. | uzsver, ka vietējām pašvaldībām ap sevi jāmobilizē pārējie vietējie dalībnieki (universitātes, sociālie darbinieki, attīstības NVO, uzņēmumi utt.) un jāveicina līdzdalība sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka vietējām pašvaldībām ap sevi jāmobilizē pārējie vietējie dalībnieki (universitātes, sociālie darbinieki, attīstības NVO, uzņēmumi utt.) un jāveicina līdzdalība sabiedrības dzīvē;

| 7. | aicina vietējās pašvaldības sadarboties ar starptautiskām organizācijām rūpniecības un lauksaimniecības pārraudzībā, lai novērstu bērnu darba izmantošanu un sadarbotos atbilstošu izglītības struktūru izveidē un uzturēšanā, kurās strādā atbilstoši apmācīts izglītojošais personāls, kā arī, lai nodrošinātu bezmaksas transportu un ēdināšanu, lai visi bērni varētu apmeklēt skolu; |
| --- | --- |

7.

aicina vietējās pašvaldības sadarboties ar starptautiskām organizācijām rūpniecības un lauksaimniecības pārraudzībā, lai novērstu bērnu darba izmantošanu un sadarbotos atbilstošu izglītības struktūru izveidē un uzturēšanā, kurās strādā atbilstoši apmācīts izglītojošais personāls, kā arī, lai nodrošinātu bezmaksas transportu un ēdināšanu, lai visi bērni varētu apmeklēt skolu;

| 8. | tomēr uzskata, ka ir ļoti svarīgi atšķirt vietējo iestāžu specifiku attiecībā uz nevalstiskiem dalībniekiem — kompetences jomu, leģitimitāti un demokrātisko kontroli, pieredzi vietējo jautājumu pārvaldībā, dalību valsts politikas īstenošanā; |
| --- | --- |

8.

tomēr uzskata, ka ir ļoti svarīgi atšķirt vietējo iestāžu specifiku attiecībā uz nevalstiskiem dalībniekiem — kompetences jomu, leģitimitāti un demokrātisko kontroli, pieredzi vietējo jautājumu pārvaldībā, dalību valsts politikas īstenošanā;

| 9. | pauž gandarījumu par to, ka vietējās pašvaldības ir politiski atzītas un tām piešķirti īpaši līdzekļi, izmantojot iepriekšminēto attīstības sadarbības instrumentu (ASI): a) vietējās pašvaldības no paša sākuma iesaistītas jaunattīstības valstu sadarbības stratēģijas noteikšanā, ģeogrāfisku un tematisku programmu izveidē, to ieviešanā un novērtēšanā; b) līdz 15 % no tematiskās programmas “Nevalstiskie dalībnieki un vietējās pašvaldības” var tikt piešķirti tieši vietējām pašvaldībām; c) Eiropas Savienības vietējās pašvaldības tiks iesaistītas strukturētā politiskā dialogā ar Kopienas iestādēm un citiem attīstības dalībniekiem ziemeļos; |
| --- | --- |

9.

pauž gandarījumu par to, ka vietējās pašvaldības ir politiski atzītas un tām piešķirti īpaši līdzekļi, izmantojot iepriekšminēto attīstības sadarbības instrumentu (ASI): a) vietējās pašvaldības no paša sākuma iesaistītas jaunattīstības valstu sadarbības stratēģijas noteikšanā, ģeogrāfisku un tematisku programmu izveidē, to ieviešanā un novērtēšanā; b) līdz 15 % no tematiskās programmas “Nevalstiskie dalībnieki un vietējās pašvaldības” var tikt piešķirti tieši vietējām pašvaldībām; c) Eiropas Savienības vietējās pašvaldības tiks iesaistītas strukturētā politiskā dialogā ar Kopienas iestādēm un citiem attīstības dalībniekiem ziemeļos;

| 10. | aicina Komisiju savos jaunajos attīstības sadarbības finanšu instrumentos un nākamajos tiesību aktos atsaukties uz vietējo iestāžu to pārstāvju asociāciju kā politisko partneru lomu un nodrošināt tām dalību visos sadarbības posmos, kā arī tiešu piekļuvi Kopienas finansējumam; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju savos jaunajos attīstības sadarbības finanšu instrumentos un nākamajos tiesību aktos atsaukties uz vietējo iestāžu to pārstāvju asociāciju kā politisko partneru lomu un nodrošināt tām dalību visos sadarbības posmos, kā arī tiešu piekļuvi Kopienas finansējumam;

| 11. | aicina Komisiju valstu stratēģijas dokumentos precizēt procedūras un mehānismus, lai ciešāk iesaistītu vietējās pašvaldības un organizācijas, kas pārstāv šīs pašvaldības, kā arī pilsoniskās sabiedrības partnerus visos sadarbības posmos (dialogos, stratēģisko dokumentu izveidē, plānošanā, īstenošanā, pārskatīšanā, novērtēšanā) un informēt EK delegācijas, lai nodrošinātu to īstenošanu; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju valstu stratēģijas dokumentos precizēt procedūras un mehānismus, lai ciešāk iesaistītu vietējās pašvaldības un organizācijas, kas pārstāv šīs pašvaldības, kā arī pilsoniskās sabiedrības partnerus visos sadarbības posmos (dialogos, stratēģisko dokumentu izveidē, plānošanā, īstenošanā, pārskatīšanā, novērtēšanā) un informēt EK delegācijas, lai nodrošinātu to īstenošanu;

| 12. | aicina Komisiju un Padomi atzīt dienvidu vietējo iestāžu asociācijas par efektīviem vietējo pašvaldību un dalībvalstu valdību no vienas puses un ES no otras puses saskares punktiem saistībā ar attīstības politikas izveidi un īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un Padomi atzīt dienvidu vietējo iestāžu asociācijas par efektīviem vietējo pašvaldību un dalībvalstu valdību no vienas puses un ES no otras puses saskares punktiem saistībā ar attīstības politikas izveidi un īstenošanu;

| 13. | izsaka nožēlu, ka līdz šim jaunattīstības valstīs vietējās pašvaldības iesaistītas tikai projektu īstenošanā, nevis politikas attīstības politikas izveidē, tostarp arī ĀKK valstīs, kaut arī Kotonū nolīgums, kurā politiskais dialogs ar vietējām iestādēm izvirzīts partnerības centrā, ir pārskatīts; tāpēc apņemas kopā ar deputātu apvienībām veikt precīzu politisku attīstības sadarbības instrumenta uzraudzību gan ES, gan jaunattīstības valstīs, īpaši izskatot katras valsts stratēģiskos dokumentus un informēt vietējās pašvaldības par to jaunajām iespējām un vietējo iestāžu atklāto grūtību gadījumā informāciju nodot Komisijai; |
| --- | --- |

13.

izsaka nožēlu, ka līdz šim jaunattīstības valstīs vietējās pašvaldības iesaistītas tikai projektu īstenošanā, nevis politikas attīstības politikas izveidē, tostarp arī ĀKK valstīs, kaut arī Kotonū nolīgums, kurā politiskais dialogs ar vietējām iestādēm izvirzīts partnerības centrā, ir pārskatīts; tāpēc apņemas kopā ar deputātu apvienībām veikt precīzu politisku attīstības sadarbības instrumenta uzraudzību gan ES, gan jaunattīstības valstīs, īpaši izskatot katras valsts stratēģiskos dokumentus un informēt vietējās pašvaldības par to jaunajām iespējām un vietējo iestāžu atklāto grūtību gadījumā informāciju nodot Komisijai;

| 14. | uzsver šajā sakarā, ka iepriekš minētajā Komisijas 1999. gada 23. decembra Piezīmē par darbības virzieniem, tika ieteiktas vadlīnijas delegācijām visās jaunattīstības valstīs, tajā bija paskaidrots, kā vietējās pašvaldības un nevalstiskos dalībniekus iesaistīt katrā sadarbības procesa posmā, kurā uzsvērta decentralizēto dalībnieku dalība politikas definēšanā un plānošanā jau sākumā tas ir noderīgs ceļvedis jaunu attīstības instrumentu ieviešanai; |
| --- | --- |

14.

uzsver šajā sakarā, ka iepriekš minētajā Komisijas 1999. gada 23. decembra Piezīmē par darbības virzieniem, tika ieteiktas vadlīnijas delegācijām visās jaunattīstības valstīs, tajā bija paskaidrots, kā vietējās pašvaldības un nevalstiskos dalībniekus iesaistīt katrā sadarbības procesa posmā, kurā uzsvērta decentralizēto dalībnieku dalība politikas definēšanā un plānošanā jau sākumā tas ir noderīgs ceļvedis jaunu attīstības instrumentu ieviešanai;

| 15. | pauž gandarījumu, ka iepriekšminētajā 2006. gada 25. janvāra paziņojumā Komisija no jauna apliecina, ka vietējās pašvaldības ir pilntiesīgas attīstības dalībnieces un plāno iesaistīt nevalstiskos dalībniekus un vietējās pašpārvaldes attīstības procesā, izmantojot dialogu un finansiālu atbalstu; uzsver, ka atbilstīgi sadarbības attīstībai instrumenta jaunajiem noteikumiem, ir paredzēta to līdzdalība valstu stratēģiju un ģeogrāfisko programmu izveidē, jo šajā līmenī tiek definētas Kopienas sadarbības politiskās pamatnostādnes; tāpēc izsaka nožēlu, ka šajā pašā Paziņojumā Komisija ierobežo vietējo pašvaldību līdzdalības iespēju un uzskata to par sekundāru, atbilstīgi subsidiaritātes principam attiecībā uz ģeogrāfiskajām programmām; uzskata tāpēc, ka vietējo pašvaldību un valstu valdības sadarbība padarīs palīdzību attīstībai efektīvāku
  ;
  kas ļaus efektīvāk izmantot piešķirto finansējumu, kā arī atbalstam nonākt pie tiem, kuriem tas ir visvairāk vajadzīgs; |
| --- | --- |

15.

pauž gandarījumu, ka iepriekšminētajā 2006. gada 25. janvāra paziņojumā Komisija no jauna apliecina, ka vietējās pašvaldības ir pilntiesīgas attīstības dalībnieces un plāno iesaistīt nevalstiskos dalībniekus un vietējās pašpārvaldes attīstības procesā, izmantojot dialogu un finansiālu atbalstu; uzsver, ka atbilstīgi sadarbības attīstībai instrumenta jaunajiem noteikumiem, ir paredzēta to līdzdalība valstu stratēģiju un ģeogrāfisko programmu izveidē, jo šajā līmenī tiek definētas Kopienas sadarbības politiskās pamatnostādnes; tāpēc izsaka nožēlu, ka šajā pašā Paziņojumā Komisija ierobežo vietējo pašvaldību līdzdalības iespēju un uzskata to par sekundāru, atbilstīgi subsidiaritātes principam attiecībā uz ģeogrāfiskajām programmām; uzskata tāpēc, ka vietējo pašvaldību un valstu valdības sadarbība padarīs palīdzību attīstībai efektīvāku
  ;
  kas ļaus efektīvāk izmantot piešķirto finansējumu, kā arī atbalstam nonākt pie tiem, kuriem tas ir visvairāk vajadzīgs;

| 16. | uzsver nepieciešamību veidot pastāvīgu ES dalībvalstu, vietējo iestāžu, kā arī to pārstāvošo asociāciju dialogu un konsultācijas visus līmeņos — valstu, reģionālajā, pasaules — īpaši tās kā novērotājus iesaistot ES un partnervalstu dialoga struktūrās, piemēram, Apvienotajā parlamentārajā asamblejā un ĀKK — ES Ministru padomē tāpat, kā nevalstisko dalībnieku pārstāvjus; |
| --- | --- |

16.

uzsver nepieciešamību veidot pastāvīgu ES dalībvalstu, vietējo iestāžu, kā arī to pārstāvošo asociāciju dialogu un konsultācijas visus līmeņos — valstu, reģionālajā, pasaules — īpaši tās kā novērotājus iesaistot ES un partnervalstu dialoga struktūrās, piemēram, Apvienotajā parlamentārajā asamblejā un ĀKK — ES Ministru padomē tāpat, kā nevalstisko dalībnieku pārstāvjus;

| 17. | prasa, laivietējās pašvaldības un tās pārstāvošās asociācijas varētu izmantot tiešu piemērotu finansējumu; a) no vienas puses atbilstīgi attīstības sadarbībai instrumenta ģeogrāfiskajām programmām, ņemot vērā to lomu vietējā pārvaldībā un to līdzdalības nozīmi TAM īstenošanā; b) tematiskajā programmā “Nevalstiskie dalībnieki un vietējās pašvaldības” to dialoga kapacitātes un līdzdalības sadarbības procesā stiprināšanai (organizēšana un pārstāvēšana, konsultāciju, dialoga un lobēšanas mehānisma izveide) Eiropā, kā arī jaunattīstības valstīs nepieciešams to jaunajai kompetencei piemērotāks finansiālais atbalsts; |
| --- | --- |

17.

prasa, laivietējās pašvaldības un tās pārstāvošās asociācijas varētu izmantot tiešu piemērotu finansējumu; a) no vienas puses atbilstīgi attīstības sadarbībai instrumenta ģeogrāfiskajām programmām, ņemot vērā to lomu vietējā pārvaldībā un to līdzdalības nozīmi TAM īstenošanā; b) tematiskajā programmā “Nevalstiskie dalībnieki un vietējās pašvaldības” to dialoga kapacitātes un līdzdalības sadarbības procesā stiprināšanai (organizēšana un pārstāvēšana, konsultāciju, dialoga un lobēšanas mehānisma izveide) Eiropā, kā arī jaunattīstības valstīs nepieciešams to jaunajai kompetencei piemērotāks finansiālais atbalsts;

| 18. | Tāpēc aicina Komisiju pārskatīt 2008./2009. gadam paredzētos attīstības instrumentus:






  — | nodrošināt, lai decentralizācija un vietējo iestāžu darbība kļūst par Kopienas atbalsta koncentrēšanas jomu jaunattīstības valstīs, |
| --- | --- | --- |

18.

Tāpēc aicina Komisiju pārskatīt 2008./2009. gadam paredzētos attīstības instrumentus:

—

nodrošināt, lai decentralizācija un vietējo iestāžu darbība kļūst par Kopienas atbalsta koncentrēšanas jomu jaunattīstības valstīs,

| — | lai nozīmīga ES finanšu atbalsta daļa jaunattīstības valstīm paredzētajās ģeogrāfiskajās programmās tiktu piešķirta tieši vietējām pašvaldībām, apspriežoties ar centrālajām valsts iestādēm, lai labāk pārvaldītu atbalstu jaunattīstības valstīs, lai stiprinātu demokrātiju vietējā līmenī un uzlabotu iedzīvotāju piekļuvi Kopienas fondiem atbilstīgi Eiropas Konsensā par attīstību noteiktajiem principiem, |
| --- | --- |

—

lai nozīmīga ES finanšu atbalsta daļa jaunattīstības valstīm paredzētajās ģeogrāfiskajās programmās tiktu piešķirta tieši vietējām pašvaldībām, apspriežoties ar centrālajām valsts iestādēm, lai labāk pārvaldītu atbalstu jaunattīstības valstīs, lai stiprinātu demokrātiju vietējā līmenī un uzlabotu iedzīvotāju piekļuvi Kopienas fondiem atbilstīgi Eiropas Konsensā par attīstību noteiktajiem principiem,

| — | palielināt tematiskajai programmai “Nevalstiskie dalībnieki un vietējās pašvaldības” paredzēto budžeta pozīciju, ņemot vērā to nozīmi Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā, īpaši vietējo pašvaldību lomu vietējo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, |
| --- | --- |

—

palielināt tematiskajai programmai “Nevalstiskie dalībnieki un vietējās pašvaldības” paredzēto budžeta pozīciju, ņemot vērā to nozīmi Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā, īpaši vietējo pašvaldību lomu vietējo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā,

| — | paātrināt atbalstu vietējo pašvaldību kapacitātes stiprināšanai ĀKK valstīs un informācijas apmaiņu par Kotonū nolīgumu, īpaši izmantojot ĀKK valstu vietējo pašvaldību platformu un tās dalībniekus, tostarp ātru finansējuma pieprasījuma īstenošanu, ko apstiprinājusi ĀKK valstu vēstnieku komiteja 2003. gada oktobrī, |
| --- | --- |

—

paātrināt atbalstu vietējo pašvaldību kapacitātes stiprināšanai ĀKK valstīs un informācijas apmaiņu par Kotonū nolīgumu, īpaši izmantojot ĀKK valstu vietējo pašvaldību platformu un tās dalībniekus, tostarp ātru finansējuma pieprasījuma īstenošanu, ko apstiprinājusi ĀKK valstu vēstnieku komiteja 2003. gada oktobrī,

| — | atbalstīt vietējo iestāžu darbību tur, kur decentralizācija nav mezgla punkts, izmantojot atbalstu valsts decentralizācijas politikai gan kapacitāšu, gan fondu pieejamības, gan finansiālā atbalsta, gan tiesiskā atbalsta veidā, kā arī citos atbalsta veidos, |
| --- | --- |

—

atbalstīt vietējo iestāžu darbību tur, kur decentralizācija nav mezgla punkts, izmantojot atbalstu valsts decentralizācijas politikai gan kapacitāšu, gan fondu pieejamības, gan finansiālā atbalsta, gan tiesiskā atbalsta veidā, kā arī citos atbalsta veidos,

| — | izveidot mehānismus, lai sektoriālo atbalstu sadalītu noteiktām teritorijām, kur vietējās pašvaldības varētu īstenot to lomu, ko tām piešķir decentralizācijas likumi, jo vietējām pašvaldībām ir pievienotā vērtība saistībā ar sektoriālu programmu īstenošanu, īpaši veselības aprūpes, izglītības un galveno sabiedrisko pakalpojumu jomā, taču pašlaik tās no šīs īstenošanas bieži tiek izslēgtas; |
| --- | --- |

—

izveidot mehānismus, lai sektoriālo atbalstu sadalītu noteiktām teritorijām, kur vietējās pašvaldības varētu īstenot to lomu, ko tām piešķir decentralizācijas likumi, jo vietējām pašvaldībām ir pievienotā vērtība saistībā ar sektoriālu programmu īstenošanu, īpaši veselības aprūpes, izglītības un galveno sabiedrisko pakalpojumu jomā, taču pašlaik tās no šīs īstenošanas bieži tiek izslēgtas;

| 19. | uzsver Eiropas vietējo iestāžu un Kopienas iestāžu strukturēta dialoga nozīmi, kā noteikts attīstības sadarbības instrumentā, lai Eiropas vietējās iestādēm būtu satvars, kurā tās varētu efektīvi sadarboties un veidot dialogu ar iestādēm un citiem attīstības dalībniekiem; |
| --- | --- |

19.

uzsver Eiropas vietējo iestāžu un Kopienas iestāžu strukturēta dialoga nozīmi, kā noteikts attīstības sadarbības instrumentā, lai Eiropas vietējās iestādēm būtu satvars, kurā tās varētu efektīvi sadarboties un veidot dialogu ar iestādēm un citiem attīstības dalībniekiem;

| 20. | Aicina Komisiju nodibināt partnerību ar to vietējo pašvaldību pārstāvju platformu, kas aktīvi piedalās sadarbībā pēc Concord parauga (Eiropas NVO konfederācija palīdzībai un attīstībai) attiecībā uz NVO, lai veicinātu dialogu un sadarbību ar Kopienas iestādēm, saskaņotu vietējo pašvaldību sadarbību un sniegtu tām atbalstu attīstības politikas ieviešanā, īpaši stiprināt tās biedru kapacitāti; |
| --- | --- |

20.

Aicina Komisiju nodibināt partnerību ar to vietējo pašvaldību pārstāvju platformu, kas aktīvi piedalās sadarbībā pēc Concord parauga (Eiropas NVO konfederācija palīdzībai un attīstībai) attiecībā uz NVO, lai veicinātu dialogu un sadarbību ar Kopienas iestādēm, saskaņotu vietējo pašvaldību sadarbību un sniegtu tām atbalstu attīstības politikas ieviešanā, īpaši stiprināt tās biedru kapacitāti;

| 21. | prasa Komisijai kopā ar vietējo iestāžu organizācijām izveidot Pasaules vietējās demokrātijas un decentralizācijas uzraudzības biroju, lai:






  — | nodrošinātu vietējo iestāžu uzraudzību saistībā ar to līdzdalību sadarbībā ar ES (politiskais dialogs, attīstības stratēģiju noteikšana, plānošana, īstenošana) un brīdinātu iestādes par problēmām to teritorijās, |
| --- | --- | --- |

21.

prasa Komisijai kopā ar vietējo iestāžu organizācijām izveidot Pasaules vietējās demokrātijas un decentralizācijas uzraudzības biroju, lai:

—

nodrošinātu vietējo iestāžu uzraudzību saistībā ar to līdzdalību sadarbībā ar ES (politiskais dialogs, attīstības stratēģiju noteikšana, plānošana, īstenošana) un brīdinātu iestādes par problēmām to teritorijās,

| — | izveidotu pasaules vietējās pārvaldības kartes, kurās apkopota informācija par projektiem, dalībniekiem, vietējās iestādēs iesaistītajiem finanšu līdzekļiem visā pasaulē, lai atvieglotu saskaņošanu, koherenci, un veicinātu sinerģiju starp dažādajiem vietējās pārvaldības partneriem, |
| --- | --- |

—

izveidotu pasaules vietējās pārvaldības kartes, kurās apkopota informācija par projektiem, dalībniekiem, vietējās iestādēs iesaistītajiem finanšu līdzekļiem visā pasaulē, lai atvieglotu saskaņošanu, koherenci, un veicinātu sinerģiju starp dažādajiem vietējās pārvaldības partneriem,

| — | izveidot informācijas atbalsta instrumentus vietējo iestāžu līdzdalībai Eiropas sadarbības procesā, piemēram, atjauninātu informāciju par vietējo iestāžu jaunajām iespējām kopš atbalsta reformas, tehnisku palīdzību, lai piedalītos jaunos konkursos un aicinājumos izteikt priekšlikumus utt., |
| --- | --- |

—

izveidot informācijas atbalsta instrumentus vietējo iestāžu līdzdalībai Eiropas sadarbības procesā, piemēram, atjauninātu informāciju par vietējo iestāžu jaunajām iespējām kopš atbalsta reformas, tehnisku palīdzību, lai piedalītos jaunos konkursos un aicinājumos izteikt priekšlikumus utt.,

| — | pārraudzīt un analizēt demokrātijas un cilvēktiesību standartu atbilstību, īpaši to, kas attiecas uz demokrātiju pašvaldībās un labu pārvaldību, kādi noteikti atbilstošos Eiropas Kopienas tekstos un citos starptautiski atzītos standartos, piemēram, ANO, Āfrikas savienības vai Nāciju sadraudzības standartos; |
| --- | --- |

—

pārraudzīt un analizēt demokrātijas un cilvēktiesību standartu atbilstību, īpaši to, kas attiecas uz demokrātiju pašvaldībās un labu pārvaldību, kādi noteikti atbilstošos Eiropas Kopienas tekstos un citos starptautiski atzītos standartos, piemēram, ANO, Āfrikas savienības vai Nāciju sadraudzības standartos;

| 22. | prasa Komisijai veicināt strukturālas darbības, lai dotu impulsu un atbalstītu decentralizāciju un vietējo kapacitāšu stiprināšanu partnervalstīs, vienlaicīgi ar lielāku demokratizāciju un pilsoņu līdzdalību; |
| --- | --- |

22.

prasa Komisijai veicināt strukturālas darbības, lai dotu impulsu un atbalstītu decentralizāciju un vietējo kapacitāšu stiprināšanu partnervalstīs, vienlaicīgi ar lielāku demokratizāciju un pilsoņu līdzdalību;

| 23. | iesaka izmantot sadarbības stratēģiju pārskatīšanas mehānismus, tostarp Kotonū nolīguma pārskatīšanas mehānismus, lai pārbaudītu vietējo iestāžu līdzdalības attīstību sadarbības procesā, kā arī raudzīties, lai tiktu likvidēti juridiskie, politiskie un organizatoriskie ierobežojumi, kas traucē vietējām iestādēm līdzdarboties sadarbības procesā; |
| --- | --- |

23.

iesaka izmantot sadarbības stratēģiju pārskatīšanas mehānismus, tostarp Kotonū nolīguma pārskatīšanas mehānismus, lai pārbaudītu vietējo iestāžu līdzdalības attīstību sadarbības procesā, kā arī raudzīties, lai tiktu likvidēti juridiskie, politiskie un organizatoriskie ierobežojumi, kas traucē vietējām iestādēm līdzdarboties sadarbības procesā;

*

- *

| 24. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar ĀKK EK Ministru padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.).

(4)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

(5)  OV L 213, 30.7.1998., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 625/2004 (OV L 99, 3.4.2004., 1. lpp.).

P6_TA(2007)0084

Gvatemala

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Gvatemalu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Gvatemalu, it īpaši 2000. gada 18. maija (1), 2001. gada 14. jūnija (2), 2002. gada 11. aprīļa (3), 2003. gada 10. aprīļa (4), 2005. gada 7. jūlija (5) un 2006. gada 26. oktobra rezolūcijas par tiesas procesiem pret Rios Montt (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Gvatemalu, it īpaši 2000. gada 18. maija (1), 2001. gada 14. jūnija (2), 2002. gada 11. aprīļa (3), 2003. gada 10. aprīļa (4), 2005. gada 7. jūlija (5) un 2006. gada 26. oktobra rezolūcijas par tiesas procesiem pret Rios Montt (6),

| — | ņemot vērā 2006. gada 12. decembrī parakstīto nolīgumu starp Gvatemalas valdību un Apvienoto Nāciju Organizāciju, kuras mērķis ir izveidot starptautisku izmeklēšanas komisiju cīņai pret nesodāmību Gvatemalā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 12. decembrī parakstīto nolīgumu starp Gvatemalas valdību un Apvienoto Nāciju Organizāciju, kuras mērķis ir izveidot starptautisku izmeklēšanas komisiju cīņai pret nesodāmību Gvatemalā,

| — | ņemot vērā Parlamenta ciešo un pastāvīgo apņemšanos nodrošināt miera nolīgumu un cilvēktiesību ievērošanu Gvatemalā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta ciešo un pastāvīgo apņemšanos nodrošināt miera nolīgumu un cilvēktiesību ievērošanu Gvatemalā,

| — | ņemot vērā 2003. gada 15. decembrī starp Eiropas Kopienu, tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku, Salvadoras Republiku, no otras puses, pieņemto nolīgumu par politisko dialogu un sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 15. decembrī starp Eiropas Kopienu, tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku, Salvadoras Republiku, no otras puses, pieņemto nolīgumu par politisko dialogu un sadarbību,

| — | ņemot vērā Centrālamerikas parlamenta (PARLACEN) pausto viedokli par šī parlamenta deputātu tīšām slepkavībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Centrālamerikas parlamenta (PARLACEN) pausto viedokli par šī parlamenta deputātu tīšām slepkavībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2007. gada 19. februārī Centrālamerikas parlamenta deputāti no Salvadoras Eduardo José D'Aubuisson Munguía, William Rizziery Pichinte Chávez un José Ramón González Rivas un viņu šoferis Gerardo Napoleón Ramírez, braucot uz PARLACEN plenārsēdi, tika nežēlīgi nogalināti, bet viņu sadegušās mirstīgas atliekas tika atrastas Gvatemalas pilsētas nomalē; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gada 19. februārī Centrālamerikas parlamenta deputāti no Salvadoras Eduardo José D'Aubuisson Munguía, William Rizziery Pichinte Chávez un José Ramón González Rivas un viņu šoferis Gerardo Napoleón Ramírez, braucot uz PARLACEN plenārsēdi, tika nežēlīgi nogalināti, bet viņu sadegušās mirstīgas atliekas tika atrastas Gvatemalas pilsētas nomalē;

| B. | tā kā par šo noziegumu aizdomās turētie (Luis Arturo Herrera López, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez un Marvin Escobar Méndez), kas bija Gvatemalas policijas iecirkņa kriminālizmeklēšanas nodaļas atbildīgo amatos, tika nogalināti augstas drošības pakāpes cietumā, kur viņi bija ieslodzīti dīvainos apstākļos, kuri arvien vēl nav noskaidroti; |
| --- | --- |

B.

tā kā par šo noziegumu aizdomās turētie (Luis Arturo Herrera López, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez un Marvin Escobar Méndez), kas bija Gvatemalas policijas iecirkņa kriminālizmeklēšanas nodaļas atbildīgo amatos, tika nogalināti augstas drošības pakāpes cietumā, kur viņi bija ieslodzīti dīvainos apstākļos, kuri arvien vēl nav noskaidroti;

| C. | tā kā pastāv aizdomas, ka šī nogalināšana ir saistīta ar mēģinājumu aizkavēt izmeklēšanu, kuras mērķis ir atklāt Centrālamerikas parlamenta (PARLACEN) deputātu slepkavības organizētājus; |
| --- | --- |

C.

tā kā pastāv aizdomas, ka šī nogalināšana ir saistīta ar mēģinājumu aizkavēt izmeklēšanu, kuras mērķis ir atklāt Centrālamerikas parlamenta (PARLACEN) deputātu slepkavības organizētājus;

| D. | tā kā televīzijas žurnālistiem, kas sagatavoja reportāžu par piecu policistu slepkavību, pēc tās translācijas piedraudēja ar nāvi; |
| --- | --- |

D.

tā kā televīzijas žurnālistiem, kas sagatavoja reportāžu par piecu policistu slepkavību, pēc tās translācijas piedraudēja ar nāvi;

| E. | tā kā pēc cilvēktiesību speciālistu domām, ik gadu Gvatemalā tiek izdarītas vairāki tūkstoši slepkavības un tikai 2 procentos gadījumu tiek veikts arests; tā kā tādi arodbiedrību aktīvisti kā Pedro Zamora no Puerto Quetzal, zemnieku līderi un viņu ģimenes locekļi 2007. gada gada sākumā arī tika nogalināti, un izmeklēšanā esošo genocīda lietu lieciniekiem, kā arī genocīda upuru juridiskajiem pārstāvjiem un cilvēktiesību organizācijām ir draudēts, tie cietuši no ielaušanās un laupīšanas; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc cilvēktiesību speciālistu domām, ik gadu Gvatemalā tiek izdarītas vairāki tūkstoši slepkavības un tikai 2 procentos gadījumu tiek veikts arests; tā kā tādi arodbiedrību aktīvisti kā Pedro Zamora no Puerto Quetzal, zemnieku līderi un viņu ģimenes locekļi 2007. gada gada sākumā arī tika nogalināti, un izmeklēšanā esošo genocīda lietu lieciniekiem, kā arī genocīda upuru juridiskajiem pārstāvjiem un cilvēktiesību organizācijām ir draudēts, tie cietuši no ielaušanās un laupīšanas;

| F. | tā kā priekšsēdētaja vietnieks Eduardo Stein atzina, cik grūti ir apkarot organizēto noziedzību, ja tā ir dziļi iesakņojusies pašās valsts iestādēs; tā kā šis gadījums parāda organizētās noziedzības izplatību Gvatemalas policijas iestādēs, nesodāmības gaisotnes pieaugumu un sabiedrības drošības pasliktināšanos, un tādēļ iz jāuzņemas politiskā atbildība, |
| --- | --- |

F.

tā kā priekšsēdētaja vietnieks Eduardo Stein atzina, cik grūti ir apkarot organizēto noziedzību, ja tā ir dziļi iesakņojusies pašās valsts iestādēs; tā kā šis gadījums parāda organizētās noziedzības izplatību Gvatemalas policijas iestādēs, nesodāmības gaisotnes pieaugumu un sabiedrības drošības pasliktināšanos, un tādēļ iz jāuzņemas politiskā atbildība,

| 1. | pauž vispārēju nosodījumu visu šo slepkavību sakarā un izsaka līdzjūtību cietušo ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

pauž vispārēju nosodījumu visu šo slepkavību sakarā un izsaka līdzjūtību cietušo ģimenēm;

| 2. | sagaida, lai Gvatemalas valdība garantē valsts tiesībsargājošo iestāžu, kas ir atbildīgas par šo noziegumu izmeklēšanu, pilnīgu neatkarību, brīvību un drošību; aicina Gvatemalas un Salvadoras politiskās, tiesiskās un policijas iestādes sadarboties šīs lietas izmeklēšanā; |
| --- | --- |

2.

sagaida, lai Gvatemalas valdība garantē valsts tiesībsargājošo iestāžu, kas ir atbildīgas par šo noziegumu izmeklēšanu, pilnīgu neatkarību, brīvību un drošību; aicina Gvatemalas un Salvadoras politiskās, tiesiskās un policijas iestādes sadarboties šīs lietas izmeklēšanā;

| 3. | mudina Gvatemalas parlamentu ratificēt nolīgumu, ar ko izveido starptautisko izmeklēšanas komisiju cīņai pret nesodāmību Gvatemalā; |
| --- | --- |

3.

mudina Gvatemalas parlamentu ratificēt nolīgumu, ar ko izveido starptautisko izmeklēšanas komisiju cīņai pret nesodāmību Gvatemalā;

| 4. | aicina Eiropas Savienību un Gvatemalas valdību sasaukt devēju valstu konsultatīvo grupu par Gvatemalu, iesaistot valstis, kas sniedz lielāko palīdzību, lai atbalstītu starptautisko izmeklēšanas komisiju cīņai pret nesodāmību Gvatemalā un veicinātu valsts līmeņa dialogu cīņai pret nesodāmību; |
| --- | --- |

4.

aicina Eiropas Savienību un Gvatemalas valdību sasaukt devēju valstu konsultatīvo grupu par Gvatemalu, iesaistot valstis, kas sniedz lielāko palīdzību, lai atbalstītu starptautisko izmeklēšanas komisiju cīņai pret nesodāmību Gvatemalā un veicinātu valsts līmeņa dialogu cīņai pret nesodāmību;

| 5. | mudina Gvatemalas parlamentu ratificēt Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtus, kas pieņemti 1998. gada 17. jūlijā, kā arī pārveidot valsts tiesību aktus atbilstoši Romas statūtu un citu atbilstošu starptautisko tiesību aktu prasībām; |
| --- | --- |

5.

mudina Gvatemalas parlamentu ratificēt Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtus, kas pieņemti 1998. gada 17. jūlijā, kā arī pārveidot valsts tiesību aktus atbilstoši Romas statūtu un citu atbilstošu starptautisko tiesību aktu prasībām;

| 6. | aicina Gvatemalas valdību veikt pasākumus, lai aizsargātu tiesu iestāžu darbiniekus, cilvēktiesību pārkāpumu upurus, kuri vēlas taisnīgumu, cilvēktiesību aizstāvjus un lieciniekus, kas var panākt tiesas procesu virzību; |
| --- | --- |

6.

aicina Gvatemalas valdību veikt pasākumus, lai aizsargātu tiesu iestāžu darbiniekus, cilvēktiesību pārkāpumu upurus, kuri vēlas taisnīgumu, cilvēktiesību aizstāvjus un lieciniekus, kas var panākt tiesas procesu virzību;

| 7. | atzinīgi vērtē valdības veikto drošības spēku restrukturizāciju un personālsastāva nomaiņu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē valdības veikto drošības spēku restrukturizāciju un personālsastāva nomaiņu;

| 8. | izsaka atbalstu Gvatemalas iedzīvotājiem un iestādēm, lai tās turpinātu aizstāvēt tiesiskumu un veicināt ekonomisko, sociālo un politisko attīstību, kas savukārt palīdzētu nodrošināt mieru un saskaņu valstī; |
| --- | --- |

8.

izsaka atbalstu Gvatemalas iedzīvotājiem un iestādēm, lai tās turpinātu aizstāvēt tiesiskumu un veicināt ekonomisko, sociālo un politisko attīstību, kas savukārt palīdzētu nodrošināt mieru un saskaņu valstī;

| 9. | mudina Komisiju, īstenojot sadarbības stratēģiju ar Gvatemalu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam veicināt tiesiskumu, cīņu pret nesodāmību, cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu, kā arī atbalstīt Gvatemalas valdību drošības spēku jaudas veidošanā, pamatojoties uz cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

9.

mudina Komisiju, īstenojot sadarbības stratēģiju ar Gvatemalu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam veicināt tiesiskumu, cīņu pret nesodāmību, cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu, kā arī atbalstīt Gvatemalas valdību drošības spēku jaudas veidošanā, pamatojoties uz cilvēktiesību ievērošanu;

| 10. | uzsver, ka iestādēm valstī, kurā ir PARLACEN mītne, ir ļoti svarīgi atbilstoši rīkoties, lai garantētu drošību un PARLACEN deputātu un parlamenta sanāksmju fizisko integritāti; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka iestādēm valstī, kurā ir PARLACEN mītne, ir ļoti svarīgi atbilstoši rīkoties, lai garantētu drošību un PARLACEN deputātu un parlamenta sanāksmju fizisko integritāti;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Gvatemalas, Salvadoras un pārējo Centrālamerikas valstu valdībām, kā arī Centrālamerikas parlamentam. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Gvatemalas, Salvadoras un pārējo Centrālamerikas valstu valdībām, kā arī Centrālamerikas parlamentam.

---

(1)  OV C 59, 23.2.2001., 286. lpp.

(2)  OV C 53 E, 28.2.2002., 403. lpp.

(3)  OV C 127 E, 29.5.2003., 688. lpp.

(4)  OV C 64 E, 12.3.2004., 609. lpp.

(5)  OV C 157 E, 6.7.2006., 494. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0466.

P6_TA(2007)0085

Kambodža

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Kambodžu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2005. gada 13. janvāra (1), 2005. gada 10. marta (2) un 2006. gada 19. janvāra (3) rezolūcijas par Kambodžu un 2005. gada 1. decembra rezolūciju par situāciju cilvēktiesību jomā Kambodžā, Laosā un Vjetnamā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 13. janvāra (1), 2005. gada 10. marta (2) un 2006. gada 19. janvāra (3) rezolūcijas par Kambodžu un 2005. gada 1. decembra rezolūciju par situāciju cilvēktiesību jomā Kambodžā, Laosā un Vjetnamā (4),

| — | ņemot vērā 1999. gada 4. oktobrī apstiprināto Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 4. oktobrī apstiprināto Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti (5),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1998. gada 9. decembrī pieņemto Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1998. gada 9. decembrī pieņemto Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vadlīnijas par cilvēktiesību aizstāvjiem, kuras Padome pieņēma 2004. gada 14. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vadlīnijas par cilvēktiesību aizstāvjiem, kuras Padome pieņēma 2004. gada 14. jūnijā,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Starptautisko paktu par civiltiesībām un politiskajām tiesībām, kas pieņemti 1966. gada 16. decembrī un kuriem pievienojusies arī Kambodža, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Starptautisko paktu par civiltiesībām un politiskajām tiesībām, kas pieņemti 1966. gada 16. decembrī un kuriem pievienojusies arī Kambodža,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Kambodžas karaliskās valdības 2003. gada 6. jūnija Nolīgumu par kriminālvajāšanu saskaņā ar Kambodžas likumiem, kuru piemēro par Demokrātiskās Kampučijas laikā pastrādātiem noziegumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Kambodžas karaliskās valdības 2003. gada 6. jūnija Nolīgumu par kriminālvajāšanu saskaņā ar Kambodžas likumiem, kuru piemēro par Demokrātiskās Kampučijas laikā pastrādātiem noziegumiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2007. gada 24. februārī pēc savas naktsmaiņas beigām fabrikā “Suntex”, kas atrodas Phnom Penh's Dangkao rajonā, tika nāvējoši sašauts Kambodžas Karalistes Strādnieku brīvās arodbiedrības (KKSBA) priekšsēdētājs apģērbu ražošanas fabrikā “Suntex” Hy Vuthy; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gada 24. februārī pēc savas naktsmaiņas beigām fabrikā “Suntex”, kas atrodas Phnom Penh's Dangkao rajonā, tika nāvējoši sašauts Kambodžas Karalistes Strādnieku brīvās arodbiedrības (KKSBA) priekšsēdētājs apģērbu ražošanas fabrikā “Suntex” Hy Vuthy;

| B. | tā kā 2004. gada 22. janvārī tika nāvējoši sašauts KKSBA priekšsēdētājs Chea Vichea, 2004. gada 7. maijā tika noslepkavots KKSBA priekšsēdētājs Trinungala Komaras fabrikā Ros Sovannarith un tā kā citi arodbiedrību biedri Kambodžā pēdējos gados kļuvuši par nopietnas mocīšanas, iebiedēšanas un fizisku uzbrukumu upuriem; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2004. gada 22. janvārī tika nāvējoši sašauts KKSBA priekšsēdētājs Chea Vichea, 2004. gada 7. maijā tika noslepkavots KKSBA priekšsēdētājs Trinungala Komaras fabrikā Ros Sovannarith un tā kā citi arodbiedrību biedri Kambodžā pēdējos gados kļuvuši par nopietnas mocīšanas, iebiedēšanas un fizisku uzbrukumu upuriem;

| C. | tā kā Chea Vichea slepkavība vēl joprojām nav atklāta; tā kā 2004. gada 28. janvārī kā aizdomās turamie par Chea Vichea slepkavību tika arestēti Born Sammang un Sok Sam Oeun, kas vēlāk tika notiesāti un sodīti ar 20 gadu cietumsodu, neskatoties uz jebkādu ticamu viņu vainas pierādījumu trūkumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Chea Vichea slepkavība vēl joprojām nav atklāta; tā kā 2004. gada 28. janvārī kā aizdomās turamie par Chea Vichea slepkavību tika arestēti Born Sammang un Sok Sam Oeun, kas vēlāk tika notiesāti un sodīti ar 20 gadu cietumsodu, neskatoties uz jebkādu ticamu viņu vainas pierādījumu trūkumu;

| D. | tā kā Kambodža ir pievienojusies Starptautiskajam paktam par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Starptautiskajam paktam par civiltiesībām un politiskajām tiesībām, kas paredz tiesības ikvienai personai veidot arodbiedrības un iestāties tajās pēc savas izvēles, kā arī arodbiedrību tiesības brīvi darboties; |
| --- | --- |

D.

tā kā Kambodža ir pievienojusies Starptautiskajam paktam par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Starptautiskajam paktam par civiltiesībām un politiskajām tiesībām, kas paredz tiesības ikvienai personai veidot arodbiedrības un iestāties tajās pēc savas izvēles, kā arī arodbiedrību tiesības brīvi darboties;

| E. | tā kā ANO Deklarācijā par cilvēktiesību aizstāvjiem ietvertas arī personas tiesības individuāli vai, apvienojoties ar citām personām, veicināt cilvēktiesību aizsardzību un īstenošanu un cīnīties par to (1. pants); |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO Deklarācijā par cilvēktiesību aizstāvjiem ietvertas arī personas tiesības individuāli vai, apvienojoties ar citām personām, veicināt cilvēktiesību aizsardzību un īstenošanu un cīnīties par to (1. pants);

| F. | tā kā tas ir nopietni nobažījies, ka šie iepriekšminētie gadījumi apliecina, ka vēl joprojām nav nekādas garantijas neatkarībai un tiesu iestāžu objektivitātei un spējai Sarkano Khmeru tiesas procesus vadīt īpaši izveidotajā tiesā bez politiskas iejaukšanās; |
| --- | --- |

F.

tā kā tas ir nopietni nobažījies, ka šie iepriekšminētie gadījumi apliecina, ka vēl joprojām nav nekādas garantijas neatkarībai un tiesu iestāžu objektivitātei un spējai Sarkano Khmeru tiesas procesus vadīt īpaši izveidotajā tiesā bez politiskas iejaukšanās;

| G. | tā kā dažādu domstarpību dēļ starp Kambodžas un starptautisko tiesu iestāžu amatpersonām par Kambodžas Tiesas Ārkārtas gadījumu palātu (KTĀGP) iekšējo noteikumu projektu tiesas procesi KTĀGP vēl nav sākušies; |
| --- | --- |

G.

tā kā dažādu domstarpību dēļ starp Kambodžas un starptautisko tiesu iestāžu amatpersonām par Kambodžas Tiesas Ārkārtas gadījumu palātu (KTĀGP) iekšējo noteikumu projektu tiesas procesi KTĀGP vēl nav sākušies;

| H. | pauž satraukumu par Kambodžā no Vjetnamas ieceļojušo kalnu taju (Montagnard) bēgļu nenoteikto juridisko statusu, |
| --- | --- |

H.

pauž satraukumu par Kambodžā no Vjetnamas ieceļojušo kalnu taju (Montagnard) bēgļu nenoteikto juridisko statusu,

| 1. | nosoda Hy Vuthy slepkavību un visus citus pret arodbiedrību pārstāvjiem vērstos vardarbības aktus; mudina Kambodžas varasiestādes sākt Hu Vuthy, Chea Vichea, Ros Sovannarith un Yim Ry slepkavību steidzamu, objektīvu un efektīvu izmeklēšanu, publiskot tās rezultātus un nodot tiesai atbildīgās personas; aicina attiecīgās varasiestādes nekavējoties un saskaņā ar starptautiskiem standartiem atkārtoti izskatīt Born Sammang un Sok Sam Oeum lietu; |
| --- | --- |

1.

nosoda Hy Vuthy slepkavību un visus citus pret arodbiedrību pārstāvjiem vērstos vardarbības aktus; mudina Kambodžas varasiestādes sākt Hu Vuthy, Chea Vichea, Ros Sovannarith un Yim Ry slepkavību steidzamu, objektīvu un efektīvu izmeklēšanu, publiskot tās rezultātus un nodot tiesai atbildīgās personas; aicina attiecīgās varasiestādes nekavējoties un saskaņā ar starptautiskiem standartiem atkārtoti izskatīt Born Sammang un Sok Sam Oeum lietu;

| 2. | uzstāj, ka Kambodžas valdībai jādara gals valdošajai nesodāmības gaisotnei un efektīvi jāpiemēro likumi cilvēktiesību un pilsonisko brīvību pārkāpējiem; |
| --- | --- |

2.

uzstāj, ka Kambodžas valdībai jādara gals valdošajai nesodāmības gaisotnei un efektīvi jāpiemēro likumi cilvēktiesību un pilsonisko brīvību pārkāpējiem;

| 3. | atgādina Kambodžas valdībai, ka tai jāpilda savi pienākumi un saistības attiecībā uz demokrātijas principiem un cilvēka pamattiesībām, kas ir viens no pamatelementiem sadarbības nolīgumā ar Eiropas Kopienu, kā noteikts minētā nolīguma 1. pantā; |
| --- | --- |

3.

atgādina Kambodžas valdībai, ka tai jāpilda savi pienākumi un saistības attiecībā uz demokrātijas principiem un cilvēka pamattiesībām, kas ir viens no pamatelementiem sadarbības nolīgumā ar Eiropas Kopienu, kā noteikts minētā nolīguma 1. pantā;

| 4. | aicina Kambodžas varasiestādes īstenot politiskas un institucionālas reformas, lai izveidotu demokrātisku valsti, kurā valda tiesiskums un kura balstās uz pamatbrīvību ievērošanu, un nodrošināt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu jebkādos apstākļos saskaņā ar starptautiskiem cilvēktiesību standartiem un Kambodžas ratificētām starptautiskām konvencijām; |
| --- | --- |

4.

aicina Kambodžas varasiestādes īstenot politiskas un institucionālas reformas, lai izveidotu demokrātisku valsti, kurā valda tiesiskums un kura balstās uz pamatbrīvību ievērošanu, un nodrošināt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu jebkādos apstākļos saskaņā ar starptautiskiem cilvēktiesību standartiem un Kambodžas ratificētām starptautiskām konvencijām;

| 5. | mudina Kambodžas valdību ļaut Sarkano Khmeru Tribunālam sākt darbu nekavējoties un saskaņā ar starptautiskiem standartiem attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarību, taisnīgu tiesas procesu un pienācīgu juridisko procedūru, kā noteikts 2003. gada jūnija nolīgumā ar ANO; |
| --- | --- |

5.

mudina Kambodžas valdību ļaut Sarkano Khmeru Tribunālam sākt darbu nekavējoties un saskaņā ar starptautiskiem standartiem attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarību, taisnīgu tiesas procesu un pienācīgu juridisko procedūru, kā noteikts 2003. gada jūnija nolīgumā ar ANO;

| 6. | atbalsta KTĀGP Iekšējo noteikumu pārskatīšanas komitejas centienus mazināt domstarpības attiecībā uz virkni jautājumu, lai nekavētu kriminālvajāšanu un tiesas procesus; |
| --- | --- |

6.

atbalsta KTĀGP Iekšējo noteikumu pārskatīšanas komitejas centienus mazināt domstarpības attiecībā uz virkni jautājumu, lai nekavētu kriminālvajāšanu un tiesas procesus;

| 7. | aicina Padomi un Komisiju sadarbībā ar Kambodžas valdību risināt jautājumu par cilvēktiesībām un tiesiskumu Kambodžā; |
| --- | --- |

7.

aicina Padomi un Komisiju sadarbībā ar Kambodžas valdību risināt jautājumu par cilvēktiesībām un tiesiskumu Kambodžā;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Kambodžas Karalistes valdībai un Nacionālajai asamblejai, ANO ģenerālsekretāram, ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, ANO ģenerālsekretāra īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Kambodžā un ASEAN dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Kambodžas Karalistes valdībai un Nacionālajai asamblejai, ANO ģenerālsekretāram, ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, ANO ģenerālsekretāra īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Kambodžā un ASEAN dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV C 247 E, 6.10.2005., 161. lpp.

(2)  OV C 320 E, 15.12.2005., 280. lpp.

(3)  OV C 287 E, 24.11.2006., 334. lpp.

(4)  OV C 285 E, 22.11.2006., 129. lpp.

(5)  OV L 269, 19.10.1999., 18. lpp.

P6_TA(2007)0086

Nigērija

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Nigēriju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Nigērijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Nigērijā,

| — | ņemot vērā Nigērijas ratificētās starptautiskās cilvēktiesību konvencijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nigērijas ratificētās starptautiskās cilvēktiesību konvencijas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. pantu,

| A. | tā kā, neskatoties uz Nigērijas valdības pēdējo gadu centieniem veicināt cilvēktiesības un izskaust korupciju un neskatoties uz dažiem uzlabojumiem civiltiesību un politisko tiesību jomā, daudzi sāpīgi un visvienkāršākie cilvēktiesību jautājumi vēl ir jārisina, un tā kā valsti vēl aizvien plosa korupcija, notiek patvaļīgi aresti, spīdzināšana, ārpustiesas linčošana un politiska vardarbība; |
| --- | --- |

A.

tā kā, neskatoties uz Nigērijas valdības pēdējo gadu centieniem veicināt cilvēktiesības un izskaust korupciju un neskatoties uz dažiem uzlabojumiem civiltiesību un politisko tiesību jomā, daudzi sāpīgi un visvienkāršākie cilvēktiesību jautājumi vēl ir jārisina, un tā kā valsti vēl aizvien plosa korupcija, notiek patvaļīgi aresti, spīdzināšana, ārpustiesas linčošana un politiska vardarbība;

| B. | tā kā etniskās un reliģiskās atšķirības, kā arī plaši izplatītā nabadzība ir galvenie iemesli nebeidzamai starpkopienu vardarbībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā etniskās un reliģiskās atšķirības, kā arī plaši izplatītā nabadzība ir galvenie iemesli nebeidzamai starpkopienu vardarbībai;

| C. | tā kā islāma šariāta tiesas pārziņā ir krimināllietas 12 no 36 Nigērijas štatiem; tā kā tiesas turpina piespriest nāvessodus, kā arī pēršanu un amputēšanu, tā kā amputēšanu vairāk neizpilda, tiesas prāvas neatbilst starptautiskiem standartiem, piemēram, attiecībā uz tiesībām uz advokāta pakalpojumiem, kā arī apsūdzēto informēšanu par viņu tiesībām, un tās mēdz būt diskriminējošas pret sievietēm; |
| --- | --- |

C.

tā kā islāma šariāta tiesas pārziņā ir krimināllietas 12 no 36 Nigērijas štatiem; tā kā tiesas turpina piespriest nāvessodus, kā arī pēršanu un amputēšanu, tā kā amputēšanu vairāk neizpilda, tiesas prāvas neatbilst starptautiskiem standartiem, piemēram, attiecībā uz tiesībām uz advokāta pakalpojumiem, kā arī apsūdzēto informēšanu par viņu tiesībām, un tās mēdz būt diskriminējošas pret sievietēm;

| D. | tā kā nesodāmība ir un paliek ierasta parādība, nevis izņēmums, jo ļoti nedaudzi no vardarbībā vainīgajiem un cilvēktiesību pārkāpējiem tiek pakļauti izmeklēšanai un notiesāti, un tā kā šāda nesodāmība pati par sevi ir galvenais šķērslis, lai risinātu un izbeigtu cilvēktiesību pārkāpumu un vardarbības problēmu; |
| --- | --- |

D.

tā kā nesodāmība ir un paliek ierasta parādība, nevis izņēmums, jo ļoti nedaudzi no vardarbībā vainīgajiem un cilvēktiesību pārkāpējiem tiek pakļauti izmeklēšanai un notiesāti, un tā kā šāda nesodāmība pati par sevi ir galvenais šķērslis, lai risinātu un izbeigtu cilvēktiesību pārkāpumu un vardarbības problēmu;

| E. | tā kā Nigērijas policijas spēku nepietiekamās spējas un resursu trūkums, ierobežo to iespējas izmeklēt noziegumus un šo problēmu dēļ daudzi cilvēki tiek ilgstoši turēti pirmstiesas apcietinājumā, tādējādi pārkāpjot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

E.

tā kā Nigērijas policijas spēku nepietiekamās spējas un resursu trūkums, ierobežo to iespējas izmeklēt noziegumus un šo problēmu dēļ daudzi cilvēki tiek ilgstoši turēti pirmstiesas apcietinājumā, tādējādi pārkāpjot cilvēktiesības;

| F. | tā kā policija un drošības spēki bieži vien ir vainoti cilvēktiesību pārkāpumos, tostarp ārpustiesas slepkavībās, patvaļīgos arestos un spīdzināšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā policija un drošības spēki bieži vien ir vainoti cilvēktiesību pārkāpumos, tostarp ārpustiesas slepkavībās, patvaļīgos arestos un spīdzināšanā;

| G. | tā kā bērnu darbs un bērnu tirdzniecība joprojām ir izplatītas parādības; |
| --- | --- |

G.

tā kā bērnu darbs un bērnu tirdzniecība joprojām ir izplatītas parādības;

| H. | tā kā vārda brīvību joprojām ierobežo tas, ka tiek aizskarti žurnālisti un politiskie aktīvisti; |
| --- | --- |

H.

tā kā vārda brīvību joprojām ierobežo tas, ka tiek aizskarti žurnālisti un politiskie aktīvisti;

| I. | tā kā Nigērijas Parlaments patlaban izskata likumu ar nosaukumu “Viena dzimuma laulību aizlieguma likums”, kurā paredzēts piecu gadu cietumsods ikvienam, kas “veic, atbalsta viendzimuma laulības vai veic tās, vai piedalās tajās kā liecinieks”, turklāt arī ikvienam, kas publiski vai privāti popularizē vai aizstāv viena dzimuma attiecības; |
| --- | --- |

I.

tā kā Nigērijas Parlaments patlaban izskata likumu ar nosaukumu “Viena dzimuma laulību aizlieguma likums”, kurā paredzēts piecu gadu cietumsods ikvienam, kas “veic, atbalsta viendzimuma laulības vai veic tās, vai piedalās tajās kā liecinieks”, turklāt arī ikvienam, kas publiski vai privāti popularizē vai aizstāv viena dzimuma attiecības;

| J. | tā kā valsts vēlēšanu kārtas 1999. un 2003. gadā nevar uzskatīt par brīvām un taisnīgām, plaši izplatītās krāpšanas un vardarbības dēļ, |
| --- | --- |

J.

tā kā valsts vēlēšanu kārtas 1999. un 2003. gadā nevar uzskatīt par brīvām un taisnīgām, plaši izplatītās krāpšanas un vardarbības dēļ,

| 1. | aicina Nigērijas valdību veikt nekavējošus un efektīvus pasākumus, lai aizsargātu tās pilsoņus, izbeigtu vardarbību un plaši izplatīto korupciju, un cilvēktiesību pārkāpēju nesodāmību, kā arī aktīvi veicinātu cilvēktiesības; |
| --- | --- |

1.

aicina Nigērijas valdību veikt nekavējošus un efektīvus pasākumus, lai aizsargātu tās pilsoņus, izbeigtu vardarbību un plaši izplatīto korupciju, un cilvēktiesību pārkāpēju nesodāmību, kā arī aktīvi veicinātu cilvēktiesības;

| 2. | aicina Nigērijas valdību atcelt nāves sodu un iejaukties individuālos gadījumos, kad šariāta tiesa ir piespriedusi nāves sodu, amputāciju vai pēršanu, vai citu necilvēcisku un pazemojošu sodu, kas ir pretrunā Nigērijas konstitūcijai, kā arī starptautiskajiem cilvēktiesību likumiem; |
| --- | --- |

2.

aicina Nigērijas valdību atcelt nāves sodu un iejaukties individuālos gadījumos, kad šariāta tiesa ir piespriedusi nāves sodu, amputāciju vai pēršanu, vai citu necilvēcisku un pazemojošu sodu, kas ir pretrunā Nigērijas konstitūcijai, kā arī starptautiskajiem cilvēktiesību likumiem;

| 3. | atzinīgi vērtē 26 Rietumāfrikas un Centrālāfrikas valstu daudzpusējo nolīgumu pret sieviešu un bērnu tirdzniecību, kā arī Nigērijas varasiestāžu citus centienus šajā jomā; tomēr aicina Nigērijas valdību darīt šajā jomā vēl vairāk, kā arī risināt bērnu ekspluatēšanas problēmu darba tirgū; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē 26 Rietumāfrikas un Centrālāfrikas valstu daudzpusējo nolīgumu pret sieviešu un bērnu tirdzniecību, kā arī Nigērijas varasiestāžu citus centienus šajā jomā; tomēr aicina Nigērijas valdību darīt šajā jomā vēl vairāk, kā arī risināt bērnu ekspluatēšanas problēmu darba tirgū;

| 4. | aicina iesaistītās puses nākamajās valsts vēlēšanās aprīlī publiski paziņot par savu apņemšanos izbeigt politisko vardarbību, slepkavības, iebaidīšanu un citus cilvēktiesību pārkāpumus, kā arī nesodāmību par šādiem noziegumiem; |
| --- | --- |

4.

aicina iesaistītās puses nākamajās valsts vēlēšanās aprīlī publiski paziņot par savu apņemšanos izbeigt politisko vardarbību, slepkavības, iebaidīšanu un citus cilvēktiesību pārkāpumus, kā arī nesodāmību par šādiem noziegumiem;

| 5. | aicina Nigērijas valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu tās priekšvēlēšanu problēmas, kas saistītas ar to, ka Valsts Neatkarīgā Vēlēšanu komisija nav īsti neatkarīga, kā arī ar drošības spēku aizskarošajām darbībām un uzmākšanos, un jebkādiem citiem šķēršļiem vārda un uzskatu brīvībai, un citiem brīvu un taisnīgu vēlēšanu pamatnosacījumiem; |
| --- | --- |

5.

aicina Nigērijas valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu tās priekšvēlēšanu problēmas, kas saistītas ar to, ka Valsts Neatkarīgā Vēlēšanu komisija nav īsti neatkarīga, kā arī ar drošības spēku aizskarošajām darbībām un uzmākšanos, un jebkādiem citiem šķēršļiem vārda un uzskatu brīvībai, un citiem brīvu un taisnīgu vēlēšanu pamatnosacījumiem;

| 6. | aicina Nigērijas valdību nepieņemt ierosināto “Viena dzimuma laulību aizlieguma likumu” tā pašreizējā redakcijā, jo tas paredz pārkāpumus pret tādām cilvēka pamattiesībām kā vārda un uzskatu brīvība, jo īpaši nosakot piecu gadu cietumsodu ikvienam, kas publiski vai privāti popularizē vai aizstāv viena dzimuma attiecības; |
| --- | --- |

6.

aicina Nigērijas valdību nepieņemt ierosināto “Viena dzimuma laulību aizlieguma likumu” tā pašreizējā redakcijā, jo tas paredz pārkāpumus pret tādām cilvēka pamattiesībām kā vārda un uzskatu brīvība, jo īpaši nosakot piecu gadu cietumsodu ikvienam, kas publiski vai privāti popularizē vai aizstāv viena dzimuma attiecības;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Nigērijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Nigērijas valdībai un parlamentam.

P6_TA(2007)0087

Uzbrukums Gaļinai Kozlovai

Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcija par Gaļinu Kozlovu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējo 2005. gada 12. maija rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari El Republikā (1) un citas rezolūcijas par Krieviju, jo īpaši 2006. gada 13. decembra rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi 2006. gada 24. novembrī Helsinkos (2) un 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par ES un Krievijas attiecībām, kas pieņemta pēc Krievijas žurnālistes Annas Poļitkovskas slepkavības (3), kā arī 2005. gada 26. maijā pieņemto C. Malmstrom ziņojumu par ES un Krievijas attiecībām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējo 2005. gada 12. maija rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari El Republikā (1) un citas rezolūcijas par Krieviju, jo īpaši 2006. gada 13. decembra rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi 2006. gada 24. novembrī Helsinkos (2) un 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par ES un Krievijas attiecībām, kas pieņemta pēc Krievijas žurnālistes Annas Poļitkovskas slepkavības (3), kā arī 2005. gada 26. maijā pieņemto C. Malmstrom ziņojumu par ES un Krievijas attiecībām (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu, to dalībvalstu, no vienas puses, un Krievijas Federācijas, no otras puses, Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu, to dalībvalstu, no vienas puses, un Krievijas Federācijas, no otras puses, Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un jo sevišķi tās 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un jo sevišķi tās 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionālo vai mazākumtautību valodu hartu, ko Krievijas Federācija parakstīja 2001. gada 10. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionālo vai mazākumtautību valodu hartu, ko Krievijas Federācija parakstīja 2001. gada 10. maijā,

| — | ņemot vērā Mari Republikas (Mari El) konstitūciju, kurā mariešu valoda atzīta par vienu no valsts valodām, un 1995. gada Aktu par valodas jautājumiem, ar ko Mari El pasludina par daudznacionālu republiku un visiem iedzīvotājiem nodrošina tiesības lietot un attīstīt dzimto valodu un kultūru, neatkarīgi no to etniskās piederības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mari Republikas (Mari El) konstitūciju, kurā mariešu valoda atzīta par vienu no valsts valodām, un 1995. gada Aktu par valodas jautājumiem, ar ko Mari El pasludina par daudznacionālu republiku un visiem iedzīvotājiem nodrošina tiesības lietot un attīstīt dzimto valodu un kultūru, neatkarīgi no to etniskās piederības,

| — | ņemot vērā Krievijas un starptautisko nevalstisko organizāciju ticamos ziņojumus par joprojām notiekošo cilvēktiesību neievērošanu un pārkāpumiem Mari El, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Krievijas un starptautisko nevalstisko organizāciju ticamos ziņojumus par joprojām notiekošo cilvēktiesību neievērošanu un pārkāpumiem Mari El,

| — | ņemot vērā ES un Krievijas pašreizējās apspriedes par cilvēktiesībām, mazākumtautībām un pamatbrīvībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas pašreizējās apspriedes par cilvēktiesībām, mazākumtautībām un pamatbrīvībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2007. gada 25. janvārī Mari nacionālās organizācijas “Mari Ušem” valdes loceklei, literārā žurnāla “Ontšõko” redaktorei un Mari Padomes priekšsēdētāja Vladimira Kozlova sievai Gaļinai Kozlovai brutāli uzbruka, nodarot galvas ievainojumus, kuru sekas ir smadzeņu satricinājums, spēcīgas galvassāpes, reibonis un redzes problēmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gada 25. janvārī Mari nacionālās organizācijas “Mari Ušem” valdes loceklei, literārā žurnāla “Ontšõko” redaktorei un Mari Padomes priekšsēdētāja Vladimira Kozlova sievai Gaļinai Kozlovai brutāli uzbruka, nodarot galvas ievainojumus, kuru sekas ir smadzeņu satricinājums, spēcīgas galvassāpes, reibonis un redzes problēmas;

| B. | tā kā saskaņā ar “Mari Ušem” sniegto informāciju uzbrukums nevar būt parasts laupīšanas mēģinājums; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar “Mari Ušem” sniegto informāciju uzbrukums nevar būt parasts laupīšanas mēģinājums;

| C. | tā kā uzbrukums Gaļinai Kozlovai ir viens no pēdējiem uzbrukumu sērijā Mari El aktīvistiem un žurnālistiem, kuru starpā ir trīs žurnālistu nogalināšana 2001. gadā, uzbrukums Vladimiram Kozlovam 2005. gada 4. februārī, kā arī uzbrukums mariešu kustības bijušajai vadītājai Ņinai Maksimovai; |
| --- | --- |

C.

tā kā uzbrukums Gaļinai Kozlovai ir viens no pēdējiem uzbrukumu sērijā Mari El aktīvistiem un žurnālistiem, kuru starpā ir trīs žurnālistu nogalināšana 2001. gadā, uzbrukums Vladimiram Kozlovam 2005. gada 4. februārī, kā arī uzbrukums mariešu kustības bijušajai vadītājai Ņinai Maksimovai;

| D. | tā kā 2006. gada oktobrī Vladimirs Kozlovs pauda optimistisku nostāju par organizācijas nākotni, uzsverot, ka gandrīz gadu nav notikuši uzbrukumi Mari El cīnītajiem par etnisko minoritāšu tiesībām, taču šī šķietami mazāk naidīgā attieksme pret “Mari Ušem” tika brutālā veidā mainīta; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2006. gada oktobrī Vladimirs Kozlovs pauda optimistisku nostāju par organizācijas nākotni, uzsverot, ka gandrīz gadu nav notikuši uzbrukumi Mari El cīnītajiem par etnisko minoritāšu tiesībām, taču šī šķietami mazāk naidīgā attieksme pret “Mari Ušem” tika brutālā veidā mainīta;

| E. | tā kā vietējās un federālās varas iestādes nav veikušas nepieciešamos pasākumus, lai noziedzīgā nodarījuma izdarītājus sauktu pie atbildības un nodrošinātu žurnālistu drošību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību; |
| --- | --- |

E.

tā kā vietējās un federālās varas iestādes nav veikušas nepieciešamos pasākumus, lai noziedzīgā nodarījuma izdarītājus sauktu pie atbildības un nodrošinātu žurnālistu drošību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību;

| F. | tā kā opozīcijas plašsaziņas līdzekļiem un periodiskiem izdevumiem ir jāpārvar ievērojami šķēršļi, lai tie varētu brīvi darboties, piemēram, atsevišķus opozīcijas laikrakstus drīkst iespiest tikai ārpus Mari El; |
| --- | --- |

F.

tā kā opozīcijas plašsaziņas līdzekļiem un periodiskiem izdevumiem ir jāpārvar ievērojami šķēršļi, lai tie varētu brīvi darboties, piemēram, atsevišķus opozīcijas laikrakstus drīkst iespiest tikai ārpus Mari El;

| G. | tā kā mariešu mazākumtautības pārstāvji sastopas ar ievērojamām grūtībām, lai iegūtu izglītību dzimtajā valodā, jo mariešu valodā nevar iegūt vidējo vai augstāko izglītību, |
| --- | --- |

G.

tā kā mariešu mazākumtautības pārstāvji sastopas ar ievērojamām grūtībām, lai iegūtu izglītību dzimtajā valodā, jo mariešu valodā nevar iegūt vidējo vai augstāko izglītību,

| 1. | stingri nosoda uzbrukumu Gaļinai Kozlovai, par kuru neviens nav notiesāts vai pat tikai arestēts, kā arī uzbrukumus aktīvistiem, kultūras darbiniekiem un neatkarīgajiem žurnālistiem un viņu pastāvīgo vajāšanu Mari El; aicina federālās un vietējās varas iestādes nodrošināt, ka par šīm darbībām atbildīgās personas tiek sauktas pie atbildības un vārda brīvība tiek ievērota; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda uzbrukumu Gaļinai Kozlovai, par kuru neviens nav notiesāts vai pat tikai arestēts, kā arī uzbrukumus aktīvistiem, kultūras darbiniekiem un neatkarīgajiem žurnālistiem un viņu pastāvīgo vajāšanu Mari El; aicina federālās un vietējās varas iestādes nodrošināt, ka par šīm darbībām atbildīgās personas tiek sauktas pie atbildības un vārda brīvība tiek ievērota;

| 2. | pauž pārliecību, ka Krievijas Federācijas daudznacionālais raksturs būtiski vairo kultūras un valodu daudzveidību Eiropā un ka tā ir iezīme, ar ko visi Krievijas Federācijas pilsoņi var pamatoti lepoties un kas ir jāsaglabā visu Eiropas iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

2.

pauž pārliecību, ka Krievijas Federācijas daudznacionālais raksturs būtiski vairo kultūras un valodu daudzveidību Eiropā un ka tā ir iezīme, ar ko visi Krievijas Federācijas pilsoņi var pamatoti lepoties un kas ir jāsaglabā visu Eiropas iedzīvotāju interesēs;

| 3. | aicina federālās un vietējās tiesu iestādes nekavējoties veikt visaptverošu un neatkarīgu izmeklēšanu G. Kozlovas uzbrukuma lietā un saistībā ar līdzīgiem incidentiem; |
| --- | --- |

3.

aicina federālās un vietējās tiesu iestādes nekavējoties veikt visaptverošu un neatkarīgu izmeklēšanu G. Kozlovas uzbrukuma lietā un saistībā ar līdzīgiem incidentiem;

| 4. | aicina Mari El valdību nekavējoties pārtraukt pret opozīcijā esošajiem valsts ierēdņiem vērsto politisko vajāšanu un draudus un atturēties no nevajadzīgas politiskas iejaukšanās izglītības un kultūras iestāžu darbā; |
| --- | --- |

4.

aicina Mari El valdību nekavējoties pārtraukt pret opozīcijā esošajiem valsts ierēdņiem vērsto politisko vajāšanu un draudus un atturēties no nevajadzīgas politiskas iejaukšanās izglītības un kultūras iestāžu darbā;

| 5. | aicina vietējās un federālās varas iestādes ievērot starptautiskajās tiesībās tām izvirzītos pienākumus un veikt attiecīgus pasākumus, lai veicinātu valsts konstitūcijas un citu tādu tiesību aktu noteikumu īstenošanu praksē, ar kuriem paredz mazākumtautību un kultūru saglabāšanu un attīstību, īpašu uzmanību pievēršot pilnvērtīgas visu līmeņu izglītības sniegšanai personas dzimtajā valodā, tādējādi visā Mari El pret mariešu valodu nodrošinot tādu pašu attieksmi kā pret krievu valodu; |
| --- | --- |

5.

aicina vietējās un federālās varas iestādes ievērot starptautiskajās tiesībās tām izvirzītos pienākumus un veikt attiecīgus pasākumus, lai veicinātu valsts konstitūcijas un citu tādu tiesību aktu noteikumu īstenošanu praksē, ar kuriem paredz mazākumtautību un kultūru saglabāšanu un attīstību, īpašu uzmanību pievēršot pilnvērtīgas visu līmeņu izglītības sniegšanai personas dzimtajā valodā, tādējādi visā Mari El pret mariešu valodu nodrošinot tādu pašu attieksmi kā pret krievu valodu;

| 6. | aicina Komisiju regulāri notiekošajā ES un Krievijas dialogā par cilvēktiesībām un nākamajā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē pievērsties jautājumam par somugru mazākumtautībām Krievijā un bažas izraisošo situāciju Mari El; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju regulāri notiekošajā ES un Krievijas dialogā par cilvēktiesībām un nākamajā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē pievērsties jautājumam par somugru mazākumtautībām Krievijā un bažas izraisošo situāciju Mari El;

| 7. | aicina Komisiju ES un Krievijas kultūras un izglītības sadarbības plānā iekļaut programmas, kas paredzētas somugriem un citām mazākumtautībām; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju ES un Krievijas kultūras un izglītības sadarbības plānā iekļaut programmas, kas paredzētas somugriem un citām mazākumtautībām;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Krievijas Federācijas un Mari El Republikas valdībām. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Krievijas Federācijas un Mari El Republikas valdībām.

---

(1)  OV C 92 E, 20.4.2006., 409. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0566.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0448.

(4)  OV C 117 E, 18.5.2006., 235. lpp.

(5)  OV L 327, 28.11.1997., 1. lpp.

---