# Uradni list C 280/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.280.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 280 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5316. oktober 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.280.slv

Uradni list

Evropske unije

C 280

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5316. oktober 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2010/C 280/01 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o krepitvi zaupanja v informacijsko družbo s spodbujanjem varstva podatkov in zasebnosti | 1 |
| 2010/C 280/02 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkovo predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) | 16 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2010/C 280/01

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o krepitvi zaupanja v informacijsko družbo s spodbujanjem varstva podatkov in zasebnosti

1

2010/C 280/02

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkovo predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO)

16

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 280/03 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 280/04 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 280/05 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 280/06 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 30 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 280/03

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

22

2010/C 280/04

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

26

2010/C 280/05

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

29

2010/C 280/06

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

30

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 280/07 | Menjalni tečaji eura | 31 |
| 2010/C 280/08 | Sklep Komisije z dne 14. oktobra 2010 o ponovni vzpostavitvi skupine na visoki ravni CARS 21 za konkurenčnost in trajnostno rast avtomobilske industrije v Evropski uniji | 32 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 280/07

Menjalni tečaji eura

31

2010/C 280/08

Sklep Komisije z dne 14. oktobra 2010 o ponovni vzpostavitvi skupine na visoki ravni CARS 21 za konkurenčnost in trajnostno rast avtomobilske industrije v Evropski uniji

32

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 280/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  ) | 35 |
| 2010/C 280/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  2
  ) | 36 |
| 2010/C 280/11 | Obvestilo ministra za gospodarstvo Kraljevine Nizozemske na podlagi člena 3(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov | 37 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 280/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  )

2

35

2010/C 280/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  2
  )

2

36

2010/C 280/11

Obvestilo ministra za gospodarstvo Kraljevine Nizozemske na podlagi člena 3(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

37

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2010/C 280/12 | Popravek objave vloge za priznanje tradicionalnega izraza, kot določa člen 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 (UL C 275, 12.10.2010) | 39 |

Popravki

2010/C 280/12

Popravek objave vloge za priznanje tradicionalnega izraza, kot določa člen 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 (UL C 275, 12.10.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi |
| | (2)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi

1

(2)   Besedilo velja za EGP

2

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/1

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o krepitvi zaupanja v informacijsko družbo s spodbujanjem varstva podatkov in zasebnosti

2010/C 280/01

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter zlasti členov 7 in 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (2),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3) ter zlasti člena 41 Uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) dajejo izjemne možnosti na skoraj vseh področjih našega življenja – pri delu, igri, socializaciji in izobraževanju. So bistvenega pomena za sodobno informacijsko gospodarstvo in družbo na splošno. |
| --- | --- |

1.

Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) dajejo izjemne možnosti na skoraj vseh področjih našega življenja – pri delu, igri, socializaciji in izobraževanju. So bistvenega pomena za sodobno informacijsko gospodarstvo in družbo na splošno.

| 2. | Evropska unija je svetovna sila na področju naprednih IKT in je odločena to tudi ostati. Za uspešen odgovor na ta izziv se pričakuje, da bo Evropska komisija kmalu sprejela nov evropski program za digitalne tehnologije, ki ga je komisarka Kroesova potrdila kot svojo prednostno nalogo (4). |
| --- | --- |

2.

Evropska unija je svetovna sila na področju naprednih IKT in je odločena to tudi ostati. Za uspešen odgovor na ta izziv se pričakuje, da bo Evropska komisija kmalu sprejela nov evropski program za digitalne tehnologije, ki ga je komisarka Kroesova potrdila kot svojo prednostno nalogo (4).

| 3. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov (ENVP) priznava koristi, ki izhajajo iz IKT, in se strinja, da bi morala EU storiti vse, kar je v njeni moči, da spodbudi njihov razvoj in široko sprejetje. Prav tako v celoti podpira stališči komisark Kroesove in Redingove, da morajo biti posamezniki v središču tega novega okolja (5). Posamezniki morajo imeti možnost, da se zanesejo na zmožnost IKT, da te ohranjajo varnost njihovih informacij in da bo uporaba teh informacij nadzorovana, in biti prepričani, da se bodo v digitalnem prostoru spoštovale njihove pravice do zasebnosti in varstva podatkov. Spoštovanje teh pravic je bistveno za zaupanje potrošnikov. Tako zaupanje pa je ključnega pomena, če želimo, da državljani sprejmejo nove storitve (6). |
| --- | --- |

3.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov (ENVP) priznava koristi, ki izhajajo iz IKT, in se strinja, da bi morala EU storiti vse, kar je v njeni moči, da spodbudi njihov razvoj in široko sprejetje. Prav tako v celoti podpira stališči komisark Kroesove in Redingove, da morajo biti posamezniki v središču tega novega okolja (5). Posamezniki morajo imeti možnost, da se zanesejo na zmožnost IKT, da te ohranjajo varnost njihovih informacij in da bo uporaba teh informacij nadzorovana, in biti prepričani, da se bodo v digitalnem prostoru spoštovale njihove pravice do zasebnosti in varstva podatkov. Spoštovanje teh pravic je bistveno za zaupanje potrošnikov. Tako zaupanje pa je ključnega pomena, če želimo, da državljani sprejmejo nove storitve (6).

| 4. | EU ima trden pravni okvir za varstvo podatkov/zasebnosti, katerega načela ostajajo v digitalni dobi popolnoma veljavna. Vendar ne smemo počivati na lovorikah. IKT v številnih primerih zbujajo nove skrbi, ki se v sedanjem okviru ne obravnavajo. Zato je treba ukrepati za zagotovitev, da bodo posamezne pravice iz zakonodaje EU še naprej zagotavljale učinkovito varstvo v tem novem okolju. |
| --- | --- |

4.

EU ima trden pravni okvir za varstvo podatkov/zasebnosti, katerega načela ostajajo v digitalni dobi popolnoma veljavna. Vendar ne smemo počivati na lovorikah. IKT v številnih primerih zbujajo nove skrbi, ki se v sedanjem okviru ne obravnavajo. Zato je treba ukrepati za zagotovitev, da bodo posamezne pravice iz zakonodaje EU še naprej zagotavljale učinkovito varstvo v tem novem okolju.

| 5. | V tem mnenju so obravnavani ukrepi, ki bi jih Evropska unija lahko spodbujala ali izvajala za zagotavljanje zasebnosti in varstva podatkov posameznikov v globaliziranem svetu, ki bo še naprej temeljil na tehnološkem napredku. Obravnavani so zakonodajni in nezakonodajni instrumenti. |
| --- | --- |

5.

V tem mnenju so obravnavani ukrepi, ki bi jih Evropska unija lahko spodbujala ali izvajala za zagotavljanje zasebnosti in varstva podatkov posameznikov v globaliziranem svetu, ki bo še naprej temeljil na tehnološkem napredku. Obravnavani so zakonodajni in nezakonodajni instrumenti.

| 6. | Po pregledu IKT kot novega razvoja, ki ustvarja priložnosti in tveganja, se v mnenju obravnava potreba po praktični vključitvi varstva podatkov in zasebnosti od samega začetka novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ki se imenuje načelo „vgrajene zasebnosti“, angl. „privacy by design“). Za prilagoditev skladnosti temu načelu se v mnenju obravnava potreba po vključitvi načela „vgrajene zasebnosti“ v pravni okvir za varstvo podatkov na vsaj dva različna načina. Prvič, treba ga je vključiti kot splošno zavezujoče načelo in, drugič, treba ga je vključiti na posebna področja IKT, na katerih obstajajo posebna tveganja v zvezi z varstvom podatkov/zasebnostjo, ki bi jih bilo mogoče ublažiti z ustrezno tehnično strukturo in načrtovanjem. Ta področja so radiofrekvenčna identifikacija (RFID), aplikacije socialnih omrežij in brskalniške aplikacije. Ne nazadnje so v mnenju predstavljeni predlogi glede drugih orodij in načel, katerih namen je varstvo zasebnosti in podatkov posameznikov v sektorju IKT. |
| --- | --- |

6.

Po pregledu IKT kot novega razvoja, ki ustvarja priložnosti in tveganja, se v mnenju obravnava potreba po praktični vključitvi varstva podatkov in zasebnosti od samega začetka novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ki se imenuje načelo „vgrajene zasebnosti“, angl. „privacy by design“). Za prilagoditev skladnosti temu načelu se v mnenju obravnava potreba po vključitvi načela „vgrajene zasebnosti“ v pravni okvir za varstvo podatkov na vsaj dva različna načina. Prvič, treba ga je vključiti kot splošno zavezujoče načelo in, drugič, treba ga je vključiti na posebna področja IKT, na katerih obstajajo posebna tveganja v zvezi z varstvom podatkov/zasebnostjo, ki bi jih bilo mogoče ublažiti z ustrezno tehnično strukturo in načrtovanjem. Ta področja so radiofrekvenčna identifikacija (RFID), aplikacije socialnih omrežij in brskalniške aplikacije. Ne nazadnje so v mnenju predstavljeni predlogi glede drugih orodij in načel, katerih namen je varstvo zasebnosti in podatkov posameznikov v sektorju IKT.

| 7. | Pri obravnavi zgoraj navedenega so v mnenju podrobneje predstavljene nekatere točke, ki jih je k javnemu posvetovanju o prihodnosti zasebnosti prispevala Delovna skupina iz člena 29 (7). Mnenje poleg tega temelji na predhodnih mnenjih ENVP, kot so mnenje z dne 25. julija 2007 o izvajanju direktive o varstvu podatkov, Mnenje z dne 20. decembra 2007 o radiofrekvenčni identifikaciji (RFID) in dve mnenji o direktivi o e-zasebnosti (8). |
| --- | --- |

7.

Pri obravnavi zgoraj navedenega so v mnenju podrobneje predstavljene nekatere točke, ki jih je k javnemu posvetovanju o prihodnosti zasebnosti prispevala Delovna skupina iz člena 29 (7). Mnenje poleg tega temelji na predhodnih mnenjih ENVP, kot so mnenje z dne 25. julija 2007 o izvajanju direktive o varstvu podatkov, Mnenje z dne 20. decembra 2007 o radiofrekvenčni identifikaciji (RFID) in dve mnenji o direktivi o e-zasebnosti (8).

II.   IKT PONUJAJO NOVE PRILOŽNOSTI, VENDAR POVZROČAJO TUDI NOVA TVEGANJA

| 8. | IKT se primerja z drugimi pomembnimi izumi, kot je elektrika. Čeprav je morda prezgodaj za oceno njihovega dejanskega zgodovinskega vpliva, je povezava med IKT in gospodarsko rastjo v razvitih državah jasna. IKT so ustvarile nova delovna mesta, prinesle gospodarske koristi in prispevale k splošni blaginji. Njihov vpliv presega zgolj gospodarski vidik, saj imajo te tehnologije pomembno vlogo pri spodbujanju inovativnosti in ustvarjalnosti. |
| --- | --- |

8.

IKT se primerja z drugimi pomembnimi izumi, kot je elektrika. Čeprav je morda prezgodaj za oceno njihovega dejanskega zgodovinskega vpliva, je povezava med IKT in gospodarsko rastjo v razvitih državah jasna. IKT so ustvarile nova delovna mesta, prinesle gospodarske koristi in prispevale k splošni blaginji. Njihov vpliv presega zgolj gospodarski vidik, saj imajo te tehnologije pomembno vlogo pri spodbujanju inovativnosti in ustvarjalnosti.

| 9. | Poleg tega so IKT spremenile način dela, druženja in interakcije ljudi. Ljudje na primer vse bolj uporabljajo IKT za socialne stike in gospodarske povezave. Posamezniki lahko uporabljajo veliko novih aplikacij IKT, kot so e-zdravstvo, e-promet, e-uprava in inovativni interaktivni sistemi za zabavo in učenje. |
| --- | --- |

9.

Poleg tega so IKT spremenile način dela, druženja in interakcije ljudi. Ljudje na primer vse bolj uporabljajo IKT za socialne stike in gospodarske povezave. Posamezniki lahko uporabljajo veliko novih aplikacij IKT, kot so e-zdravstvo, e-promet, e-uprava in inovativni interaktivni sistemi za zabavo in učenje.

| 10. | Vse evropske institucije so zaradi takih koristi izrazile zavezanost k podpori IKT kot nujnega orodja za izboljšanje konkurenčnosti evropske industrije in pospešitev oživitve evropskega gospodarstva. Komisija je avgusta 2009 sprejela Poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope (9) in začela javno posvetovanje o ustreznih prihodnjih strategijah za spodbujanje IKT. Svet je 7. decembra 2009 predstavil prispevek k temu posvetovanju z naslovom „Obdobje po strategiji i2010 – v smeri odprte, okolju prijazne in konkurenčne družbe znanja“ (10). Evropski parlament je pred kratkim sprejel poročilo za usmerjanje Komisije pri določitvi digitalne agende (11). |
| --- | --- |

10.

Vse evropske institucije so zaradi takih koristi izrazile zavezanost k podpori IKT kot nujnega orodja za izboljšanje konkurenčnosti evropske industrije in pospešitev oživitve evropskega gospodarstva. Komisija je avgusta 2009 sprejela Poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope (9) in začela javno posvetovanje o ustreznih prihodnjih strategijah za spodbujanje IKT. Svet je 7. decembra 2009 predstavil prispevek k temu posvetovanju z naslovom „Obdobje po strategiji i2010 – v smeri odprte, okolju prijazne in konkurenčne družbe znanja“ (10). Evropski parlament je pred kratkim sprejel poročilo za usmerjanje Komisije pri določitvi digitalne agende (11).

| 11. | Priložnosti in koristi, ki spremljajo razvoj IKT, prinašajo nova tveganja, zlasti glede zasebnosti in varstva osebnih podatkov posameznikov. IKT pogosto vodijo k bistvenemu povečanju (zelo pogosto na načine, ki jih posamezniki ne opazijo) števila informacij, ki se zbirajo, razvrščajo, filtrirajo, prenašajo ali kako drugače hranijo, zato se tveganja v zvezi s takimi podatki množijo. |
| --- | --- |

11.

Priložnosti in koristi, ki spremljajo razvoj IKT, prinašajo nova tveganja, zlasti glede zasebnosti in varstva osebnih podatkov posameznikov. IKT pogosto vodijo k bistvenemu povečanju (zelo pogosto na načine, ki jih posamezniki ne opazijo) števila informacij, ki se zbirajo, razvrščajo, filtrirajo, prenašajo ali kako drugače hranijo, zato se tveganja v zvezi s takimi podatki množijo.

| 12. | Na primer, čipi RFID nadomeščajo črtne kode na (nekaterih) potrošniških izdelkih. Novi sistem naj bi z izboljšanjem informacijskega toka v dobavni verigi (s čimer se zmanjša potreba po „varnostnih“ zalogah, zagotavljajo natančnejše napovedi itd.) koristil podjetjem in potrošnikom. Hkrati pa to prinaša skrb zbujajočo možnost, da bi različni subjekti posameznikom za različne namene sledili prek označenih osebnih predmetov. |
| --- | --- |

12.

Na primer, čipi RFID nadomeščajo črtne kode na (nekaterih) potrošniških izdelkih. Novi sistem naj bi z izboljšanjem informacijskega toka v dobavni verigi (s čimer se zmanjša potreba po „varnostnih“ zalogah, zagotavljajo natančnejše napovedi itd.) koristil podjetjem in potrošnikom. Hkrati pa to prinaša skrb zbujajočo možnost, da bi različni subjekti posameznikom za različne namene sledili prek označenih osebnih predmetov.

| 13. | Drug primer je „računalništvo v oblaku“, ki je v bistvu zagotavljanje gostiteljskih potrošniških in nepotrošniških aplikacijskih storitev prek interneta. Te segajo od fototek, koledarjev, spletne pošte in podatkovnih zbirk o potrošnikih do bolj zapletenih poslovnih storitev. Koristi za podjetja in posameznike so jasne: znižanje stroškov (stroški naraščajo), lokacija ni pomembna (lahek dostop do informacij kjer koli na svetu), avtomatizacija (ni potrebe po namenskih virih IT in posodabljanju programske opreme) itd. Hkrati so nevarnosti varnostnih težav in vdorov v računalniške sisteme zelo resnične. Prav tako obstaja zaskrbljenost, da bi izgubili dostop do lastnih podatkov in nadzor nad njimi. |
| --- | --- |

13.

Drug primer je „računalništvo v oblaku“, ki je v bistvu zagotavljanje gostiteljskih potrošniških in nepotrošniških aplikacijskih storitev prek interneta. Te segajo od fototek, koledarjev, spletne pošte in podatkovnih zbirk o potrošnikih do bolj zapletenih poslovnih storitev. Koristi za podjetja in posameznike so jasne: znižanje stroškov (stroški naraščajo), lokacija ni pomembna (lahek dostop do informacij kjer koli na svetu), avtomatizacija (ni potrebe po namenskih virih IT in posodabljanju programske opreme) itd. Hkrati so nevarnosti varnostnih težav in vdorov v računalniške sisteme zelo resnične. Prav tako obstaja zaskrbljenost, da bi izgubili dostop do lastnih podatkov in nadzor nad njimi.

| 14. | Dokazano je, da koristi in tveganja soobstajajo tudi na drugih področjih, na katerih se uporabljajo aplikacije IKT. To je mogoče ponazoriti na primeru e-zdravstva, ki lahko izboljša učinkovitost, zniža stroške, poveča dostopnost in na splošno izboljša kakovost zdravstvenih storitev. Vendar je pogosto vprašanje zakonitosti sekundarne uporabe informacij e-zdravstva, kar zahteva pazljivo analizo namenov vsake morebitne sekundarne uporabe (12). Poleg tega so ob vse bolj razširjeni uporabi elektronskih zdravstvenih zapisov pogosti škandali v zvezi s samimi sistemi, v katerih je bilo ugotovljenih veliko primerov vdorov v elektronske zdravstvene kartoteke. |
| --- | --- |

14.

Dokazano je, da koristi in tveganja soobstajajo tudi na drugih področjih, na katerih se uporabljajo aplikacije IKT. To je mogoče ponazoriti na primeru e-zdravstva, ki lahko izboljša učinkovitost, zniža stroške, poveča dostopnost in na splošno izboljša kakovost zdravstvenih storitev. Vendar je pogosto vprašanje zakonitosti sekundarne uporabe informacij e-zdravstva, kar zahteva pazljivo analizo namenov vsake morebitne sekundarne uporabe (12). Poleg tega so ob vse bolj razširjeni uporabi elektronskih zdravstvenih zapisov pogosti škandali v zvezi s samimi sistemi, v katerih je bilo ugotovljenih veliko primerov vdorov v elektronske zdravstvene kartoteke.

| 15. | Če povzamemo, določena stopnja preostalega tveganja bo verjetno obstajala še naprej, celo po izvedbi ustreznih ocen in izvedbi potrebnih ukrepov. Nično tveganje ni stvarno. Kot bo dodatno obravnavano v nadaljevanju, je mogoče in treba izvajati ukrepe za zmanjšanje takega tveganja na ustrezne ravni. |
| --- | --- |

15.

Če povzamemo, določena stopnja preostalega tveganja bo verjetno obstajala še naprej, celo po izvedbi ustreznih ocen in izvedbi potrebnih ukrepov. Nično tveganje ni stvarno. Kot bo dodatno obravnavano v nadaljevanju, je mogoče in treba izvajati ukrepe za zmanjšanje takega tveganja na ustrezne ravni.

III.   VGRAJENA ZASEBNOST KOT KLJUČNO ORODJE ZA PRIDOBITEV ZAUPANJA POSAMEZNIKOV V IKT

| 16. | Mogoče koristi IKT se lahko v praksi uresničijo le, če lahko pridobijo zaupanje, ali z drugimi besedami, če lahko zagotovijo pripravljenost uporabnikov, da se zanašajo na IKT zaradi njihovih značilnosti in koristi. Tako zaupanje bo pridobljeno le, če so IKT zanesljive, varne, pod nadzorom posameznikov ter če je zagotovljeno varstvo njihovih osebnih podatkov in zaupnosti. |
| --- | --- |

16.

Mogoče koristi IKT se lahko v praksi uresničijo le, če lahko pridobijo zaupanje, ali z drugimi besedami, če lahko zagotovijo pripravljenost uporabnikov, da se zanašajo na IKT zaradi njihovih značilnosti in koristi. Tako zaupanje bo pridobljeno le, če so IKT zanesljive, varne, pod nadzorom posameznikov ter če je zagotovljeno varstvo njihovih osebnih podatkov in zaupnosti.

| 17. | Splošno razširjena tveganja in napake, kot so tiste, opisane zgoraj, zlasti ko vključujejo zlorabo ali kršitve varnosti osebnih podatkov, ki razkrivajo zasebnost posameznikov, bodo verjetno ogrozile zaupanje uporabnikov v informacijsko družbo. To bi lahko resno ogrozilo razvoj IKT in koristi, ki bi jih lahko prinesle. |
| --- | --- |

17.

Splošno razširjena tveganja in napake, kot so tiste, opisane zgoraj, zlasti ko vključujejo zlorabo ali kršitve varnosti osebnih podatkov, ki razkrivajo zasebnost posameznikov, bodo verjetno ogrozile zaupanje uporabnikov v informacijsko družbo. To bi lahko resno ogrozilo razvoj IKT in koristi, ki bi jih lahko prinesle.

| 18. | Vendar rešitev za odpravo teh tveganj v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov ne more biti odpraviti, izključiti ali zavrniti uporabo ali spodbujanje IKT. To ne bi bilo niti izvedljivo niti stvarno; posameznikom bi preprečilo, da bi imeli koristi od IKT, in resno omejilo splošne prednosti, ki jih omogočajo te tehnologije. |
| --- | --- |

18.

Vendar rešitev za odpravo teh tveganj v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov ne more biti odpraviti, izključiti ali zavrniti uporabo ali spodbujanje IKT. To ne bi bilo niti izvedljivo niti stvarno; posameznikom bi preprečilo, da bi imeli koristi od IKT, in resno omejilo splošne prednosti, ki jih omogočajo te tehnologije.

| 19. | ENVP verjame, da je bolj pozitivna rešitev načrtovati in razvijati IKT na način, ki spoštuje zasebnost in varstvo podatkov. Zato je ključnega pomena, da sta zasebnost in varstvo podatkov vključena v celoten življenjski krog tehnologije, od zelo zgodnje faze zasnove vse do njene končne uvedbe, uporabe in končne odstranitve. To se navadno imenuje „vgrajena zasebnost“, ki bo podrobneje obravnavana v nadaljevanju. |
| --- | --- |

19.

ENVP verjame, da je bolj pozitivna rešitev načrtovati in razvijati IKT na način, ki spoštuje zasebnost in varstvo podatkov. Zato je ključnega pomena, da sta zasebnost in varstvo podatkov vključena v celoten življenjski krog tehnologije, od zelo zgodnje faze zasnove vse do njene končne uvedbe, uporabe in končne odstranitve. To se navadno imenuje „vgrajena zasebnost“, ki bo podrobneje obravnavana v nadaljevanju.

| 20. | Vgrajena zasebnost lahko vključuje različne ukrepe, odvisno od posameznega primera ali aplikacije. V nekaterih primerih lahko na primer zahteva izločitev/omejitev osebnih podatkov ali preprečitev nepotrebne in/ali neželene obdelave. V drugih primerih lahko vključuje zagotavljanje orodij za krepitev nadzora posameznikov nad njihovimi osebnimi podatki. O takih ukrepih je treba razmisliti, ko so standardi in/ali najboljše prakse opredeljeni. Prav tako jih je mogoče vključiti v strukturo informacijskih in komunikacijskih sistemov ali v strukturne organizacije subjektov, ki obdelujejo osebne podatke. |
| --- | --- |

20.

Vgrajena zasebnost lahko vključuje različne ukrepe, odvisno od posameznega primera ali aplikacije. V nekaterih primerih lahko na primer zahteva izločitev/omejitev osebnih podatkov ali preprečitev nepotrebne in/ali neželene obdelave. V drugih primerih lahko vključuje zagotavljanje orodij za krepitev nadzora posameznikov nad njihovimi osebnimi podatki. O takih ukrepih je treba razmisliti, ko so standardi in/ali najboljše prakse opredeljeni. Prav tako jih je mogoče vključiti v strukturo informacijskih in komunikacijskih sistemov ali v strukturne organizacije subjektov, ki obdelujejo osebne podatke.

III.1.   Načelo vgrajene zasebnosti, ki se uporablja v različnih okoljih IKT, in njihov vpliv

| 21. | Potrebo po načelu vgrajene zasebnosti lahko najdemo v številnih različnih okoljih IKT. Na primer, zdravstveni sektor vse bolj uporablja infrastrukture IKT, ki pogosto vključujejo centralizirano hrambo informacij o zdravju bolnikov. Uporaba načela vgrajene zasebnosti v zdravstvenem sektorju bi zahtevala oceno ustreznosti različnih ukrepov, kot je možnost zmanjševanja obsega centralno shranjenih podatkov ali omejitev teh podatkov na kazalo, uporabo orodij za šifriranje, dodeljevanje pravic dostopa strogo „na podlagi potrebe po seznanitvi“, anonimizacija podatkov, ko niso več potrebni, itd. |
| --- | --- |

21.

Potrebo po načelu vgrajene zasebnosti lahko najdemo v številnih različnih okoljih IKT. Na primer, zdravstveni sektor vse bolj uporablja infrastrukture IKT, ki pogosto vključujejo centralizirano hrambo informacij o zdravju bolnikov. Uporaba načela vgrajene zasebnosti v zdravstvenem sektorju bi zahtevala oceno ustreznosti različnih ukrepov, kot je možnost zmanjševanja obsega centralno shranjenih podatkov ali omejitev teh podatkov na kazalo, uporabo orodij za šifriranje, dodeljevanje pravic dostopa strogo „na podlagi potrebe po seznanitvi“, anonimizacija podatkov, ko niso več potrebni, itd.

| 22. | Podobno prometni sistemi vse bolj delujejo s privzetimi naprednimi aplikacijami IKT, ki za različne namene in funkcije delujejo vzajemno z vozilom in njegovim okoljem. Avtomobili so na primer vse bolj opremljeni z novimi funkcionalnostmi IKT (GPS, GSM, mrežo senzorjev itd.), ki poleg njihove lokacije prikazujejo tudi tehnične razmere v realnem času. Te informacije bi bilo na primer mogoče uporabiti za nadomestitev sedanjega sistema cestne takse s cestnino glede na dejansko uporabo. Uporaba vgrajene zasebnosti pri načrtovanju strukture takih sistemov bi morala podpirati obdelavo in nadaljnji prenos kar najmanjše količine osebnih podatkov (13). Ob upoštevanju tega načela bi bilo primerneje kot centralizirane strukture uporabljati decentralizirane ali poldecentralizirane strukture, ki omejujejo razkritje podatkov o lokaciji na centralno točko. |
| --- | --- |

22.

Podobno prometni sistemi vse bolj delujejo s privzetimi naprednimi aplikacijami IKT, ki za različne namene in funkcije delujejo vzajemno z vozilom in njegovim okoljem. Avtomobili so na primer vse bolj opremljeni z novimi funkcionalnostmi IKT (GPS, GSM, mrežo senzorjev itd.), ki poleg njihove lokacije prikazujejo tudi tehnične razmere v realnem času. Te informacije bi bilo na primer mogoče uporabiti za nadomestitev sedanjega sistema cestne takse s cestnino glede na dejansko uporabo. Uporaba vgrajene zasebnosti pri načrtovanju strukture takih sistemov bi morala podpirati obdelavo in nadaljnji prenos kar najmanjše količine osebnih podatkov (13). Ob upoštevanju tega načela bi bilo primerneje kot centralizirane strukture uporabljati decentralizirane ali poldecentralizirane strukture, ki omejujejo razkritje podatkov o lokaciji na centralno točko.

| 23. | Zgornji primeri kažejo, da se lahko tveganja v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov bistveno zmanjšajo, če so informacijske in komunikacijske tehnologije zgrajene v skladu z načelom vgrajene zasebnosti. |
| --- | --- |

23.

Zgornji primeri kažejo, da se lahko tveganja v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov bistveno zmanjšajo, če so informacijske in komunikacijske tehnologije zgrajene v skladu z načelom vgrajene zasebnosti.

III.2.   Nezadostna uvedba IKT, ki uporabljajo vgrajeno zasebnost

| 24. | Pomembno vprašanje je, ali so gospodarski subjekti, proizvajalci/ponudniki IKT in upravljavci podatkov zainteresirani za trženje in izvajanje načela vgrajene zasebnosti v IKT. V zvezi s tem je treba oceniti tudi povpraševanje uporabnikov po vgrajeni zasebnosti. |
| --- | --- |

24.

Pomembno vprašanje je, ali so gospodarski subjekti, proizvajalci/ponudniki IKT in upravljavci podatkov zainteresirani za trženje in izvajanje načela vgrajene zasebnosti v IKT. V zvezi s tem je treba oceniti tudi povpraševanje uporabnikov po vgrajeni zasebnosti.

| 25. | Komisija je leta 2007 izdala sporočilo, v katerem je podjetja pozvala, naj bodo inovativna pri oblikovanju in izvajanju tehnologij za boljše varovanje zasebnosti kot načina za izboljšanje varstva zasebnosti in osebnih podatkov od samega začetka razvojnega cikla (14). |
| --- | --- |

25.

Komisija je leta 2007 izdala sporočilo, v katerem je podjetja pozvala, naj bodo inovativna pri oblikovanju in izvajanju tehnologij za boljše varovanje zasebnosti kot načina za izboljšanje varstva zasebnosti in osebnih podatkov od samega začetka razvojnega cikla (14).

| 26. | Doslej razpoložljivi podatki pa kažejo, da niti proizvajalcem IKT niti upravljavcem podatkov (v zasebnem ali javnem sektorju) ni uspelo dosledno izvajati ali tržiti vgrajene zasebnosti. Navajajo se različni razlogi, vključno s pomanjkanjem gospodarskih spodbud ali institucionalne podpore, nezadostnim povpraševanjem itd (15). |
| --- | --- |

26.

Doslej razpoložljivi podatki pa kažejo, da niti proizvajalcem IKT niti upravljavcem podatkov (v zasebnem ali javnem sektorju) ni uspelo dosledno izvajati ali tržiti vgrajene zasebnosti. Navajajo se različni razlogi, vključno s pomanjkanjem gospodarskih spodbud ali institucionalne podpore, nezadostnim povpraševanjem itd (15).

| 27. | Hkrati je povpraševanje uporabnikov po vgrajeni zasebnosti precej majhno. Uporabniki proizvodov in storitev IKT lahko upravičeno domnevajo, da so njihova zasebnost in osebni podatki dejansko zavarovani, čeprav v številnih primerih to ne drži. V nekaterih primerih preprosto ne morejo sprejeti varnostnih ukrepov, s katerimi bi zavarovali svoje osebne podatke ali osebne podatke drugih. V številnih primerih je to posledica popolnega ali celo delnega nepoznavanja tveganj. Mladi ljudje se na splošno na primer ne zavedajo tveganj za zasebnost, povezanih z objavljanjem osebnih podatkov v socialnih omrežjih, in se pogosto ne menijo za nastavitve zasebnosti. Drugi uporabniki se morda zavedajo tveganj, vendar nimajo potrebnega tehničnega znanja za uvedbo zaščitnih tehnologij, kot so tiste, ki varujejo njihovo internetno povezavo, ali za spremembo nastavitev brskalnika za zmanjšanje profiliranja na podlagi spremljanja njihovega brskanja po spletnih straneh. |
| --- | --- |

27.

Hkrati je povpraševanje uporabnikov po vgrajeni zasebnosti precej majhno. Uporabniki proizvodov in storitev IKT lahko upravičeno domnevajo, da so njihova zasebnost in osebni podatki dejansko zavarovani, čeprav v številnih primerih to ne drži. V nekaterih primerih preprosto ne morejo sprejeti varnostnih ukrepov, s katerimi bi zavarovali svoje osebne podatke ali osebne podatke drugih. V številnih primerih je to posledica popolnega ali celo delnega nepoznavanja tveganj. Mladi ljudje se na splošno na primer ne zavedajo tveganj za zasebnost, povezanih z objavljanjem osebnih podatkov v socialnih omrežjih, in se pogosto ne menijo za nastavitve zasebnosti. Drugi uporabniki se morda zavedajo tveganj, vendar nimajo potrebnega tehničnega znanja za uvedbo zaščitnih tehnologij, kot so tiste, ki varujejo njihovo internetno povezavo, ali za spremembo nastavitev brskalnika za zmanjšanje profiliranja na podlagi spremljanja njihovega brskanja po spletnih straneh.

| 28. | Vendar so tveganja za varstvo zasebnosti in varstvo podatkov zelo resnična. Če se zasebnost in varstvo podatkov ne upoštevata od začetka, je pogosto prepozno in z ekonomskega vidika preveč nerodno, da bi popravili sisteme, obenem pa prepozno za odpravo že povzročene škode. Vse večje število kršitev varnosti podatkov v zadnjih letih odlično ponazarja to težavo in krepi potrebo po vgrajeni zasebnosti. |
| --- | --- |

28.

Vendar so tveganja za varstvo zasebnosti in varstvo podatkov zelo resnična. Če se zasebnost in varstvo podatkov ne upoštevata od začetka, je pogosto prepozno in z ekonomskega vidika preveč nerodno, da bi popravili sisteme, obenem pa prepozno za odpravo že povzročene škode. Vse večje število kršitev varnosti podatkov v zadnjih letih odlično ponazarja to težavo in krepi potrebo po vgrajeni zasebnosti.

| 29. | Zgoraj navedeno jasno kaže, da morajo biti proizvajalci in ponudniki tehnologij IKT, načrtovanih za obdelavo osebnih podatkov, skupaj z upravljavci podatkov odgovorni, da jih načrtujejo z vgrajenimi zaščitnimi ukrepi glede varstva podatkov in zasebnosti. V številnih primerih to pomeni, da jih je treba načrtovati z nastavitvami vgrajene zasebnosti. |
| --- | --- |

29.

Zgoraj navedeno jasno kaže, da morajo biti proizvajalci in ponudniki tehnologij IKT, načrtovanih za obdelavo osebnih podatkov, skupaj z upravljavci podatkov odgovorni, da jih načrtujejo z vgrajenimi zaščitnimi ukrepi glede varstva podatkov in zasebnosti. V številnih primerih to pomeni, da jih je treba načrtovati z nastavitvami vgrajene zasebnosti.

| 30. | Na podlagi navedenega je treba razmisliti, katere ukrepe morajo sprejeti oblikovalci politike za spodbujanje vgrajene zasebnosti pri razvoju IKT. Prvo vprašanje je, ali sedanji pravni okvir za varstvo podatkov vsebuje ustrezne določbe za zagotavljanje, da upravljavci podatkov in proizvajalci/razvijalci upoštevajo načelo vgrajene zasebnosti. Drugo vprašanje je, kaj je treba narediti v okviru evropskega programa za digitalne tehnologije, da bi sektor IKT pridobival zaupanje potrošnikov. |
| --- | --- |

30.

Na podlagi navedenega je treba razmisliti, katere ukrepe morajo sprejeti oblikovalci politike za spodbujanje vgrajene zasebnosti pri razvoju IKT. Prvo vprašanje je, ali sedanji pravni okvir za varstvo podatkov vsebuje ustrezne določbe za zagotavljanje, da upravljavci podatkov in proizvajalci/razvijalci upoštevajo načelo vgrajene zasebnosti. Drugo vprašanje je, kaj je treba narediti v okviru evropskega programa za digitalne tehnologije, da bi sektor IKT pridobival zaupanje potrošnikov.

IV.   VKLJUČITEV NAČELA VGRAJENE ZASEBNOSTI V ZAKONE IN POLITIKE EU

IV.1.   Sedanji pravni okvir za varstvo podatkov in zasebnosti

| 31. | EU ima vzpostavljen trden okvir za varstvo podatkov in zasebnosti v Direktivi 95/46/ES (16), Direktivi 2002/58/ES (17) ter sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice (18) in Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

31.

EU ima vzpostavljen trden okvir za varstvo podatkov in zasebnosti v Direktivi 95/46/ES (16), Direktivi 2002/58/ES (17) ter sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice (18) in Sodišča Evropske unije.

| 32. | Direktiva o varstvu podatkov se uporablja za „kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki“ (zbiranje, shranjevanje, razkrivanje itd.). Od tistih, ki obdelujejo osebne podatke („upravljavci podatkov“), zahteva skladnost z določenimi načeli in obveznostmi. Določa posamezne pravice, kot so pravica do dostopa do osebnih informacij. Direktiva o e-zasebnosti posebej obravnava varstvo zasebnosti v sektorju elektronskih komunikacij (19). |
| --- | --- |

32.

Direktiva o varstvu podatkov se uporablja za „kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki“ (zbiranje, shranjevanje, razkrivanje itd.). Od tistih, ki obdelujejo osebne podatke („upravljavci podatkov“), zahteva skladnost z določenimi načeli in obveznostmi. Določa posamezne pravice, kot so pravica do dostopa do osebnih informacij. Direktiva o e-zasebnosti posebej obravnava varstvo zasebnosti v sektorju elektronskih komunikacij (19).

| 33. | Veljavna direktiva o varstvu podatkov ne vključuje nobene izrecne zahteve po vgrajeni zasebnosti. Vendar vključuje določbe, s katerimi se lahko v različnih primerih posredno zahteva izvajanje načela vgrajene zasebnosti. Zlasti se s členom 17 zahteva, naj upravljavci podatkov izvajajo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za preprečevanje nezakonite obdelave podatkov (20). Vgrajena zasebnost je zato obravnavana zelo na splošno. Poleg tega se določbe direktive nanašajo predvsem na upravljavce podatkov in njihovo obdelavo osebnih informacij. Določbe izrecno ne zahtevajo, naj bodo informacijske in komunikacijske tehnologije skladne z zahtevami po varstvu zasebnosti in podatkov, kar zahteva tudi obravnavo načrtovalcev in proizvajalcev IKT, vključno z dejavnostmi v fazi standardizacije. |
| --- | --- |

33.

Veljavna direktiva o varstvu podatkov ne vključuje nobene izrecne zahteve po vgrajeni zasebnosti. Vendar vključuje določbe, s katerimi se lahko v različnih primerih posredno zahteva izvajanje načela vgrajene zasebnosti. Zlasti se s členom 17 zahteva, naj upravljavci podatkov izvajajo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za preprečevanje nezakonite obdelave podatkov (20). Vgrajena zasebnost je zato obravnavana zelo na splošno. Poleg tega se določbe direktive nanašajo predvsem na upravljavce podatkov in njihovo obdelavo osebnih informacij. Določbe izrecno ne zahtevajo, naj bodo informacijske in komunikacijske tehnologije skladne z zahtevami po varstvu zasebnosti in podatkov, kar zahteva tudi obravnavo načrtovalcev in proizvajalcev IKT, vključno z dejavnostmi v fazi standardizacije.

| 34. | Direktiva o e-zasebnosti je bolj izrecna. Člen 14(3) določa, da „[k]adar je potrebno, se lahko sprejmejo ukrepi, ki zagotovijo, da je terminalska oprema zgrajena na način, ki je združljiv s pravico uporabnikov do varstva in nadzora uporabe njihovih osebnih podatkov, v skladu z Direktivo 1999/5/ES in Sklepom Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnike/tehnologije in komunikacij“. Vendar se ta določba ni nikoli uporabila (21). |
| --- | --- |

34.

Direktiva o e-zasebnosti je bolj izrecna. Člen 14(3) določa, da „[k]adar je potrebno, se lahko sprejmejo ukrepi, ki zagotovijo, da je terminalska oprema zgrajena na način, ki je združljiv s pravico uporabnikov do varstva in nadzora uporabe njihovih osebnih podatkov, v skladu z Direktivo 1999/5/ES in Sklepom Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnike/tehnologije in komunikacij“. Vendar se ta določba ni nikoli uporabila (21).

| 35. | Čeprav zgornje določbe zadevnih dveh direktiv pomagajo pri spodbujanju vgrajene zasebnosti, v praksi ne zadostujejo za zagotovitev, da je zasebnost vključena v IKT. |
| --- | --- |

35.

Čeprav zgornje določbe zadevnih dveh direktiv pomagajo pri spodbujanju vgrajene zasebnosti, v praksi ne zadostujejo za zagotovitev, da je zasebnost vključena v IKT.

| 36. | Zaradi zgoraj navedenega se z zakonodajo ne zahteva dovolj natančno, naj bodo IKT načrtovane v skladu z načelom vgrajene zasebnosti. Poleg tega organi za varstvo podatkov nimajo dovolj pristojnosti za zagotavljanje vključevanja vgrajene zasebnosti. To vodi k neučinkovitosti. Organi za varstvo podatkov lahko na primer naložijo kazni za neodgovarjanje na zahtevke posameznikov za dostop do podatkov in imajo pristojnost, zahtevati izvajanje nekaterih ukrepov za preprečevanje nezakonite obdelave podatkov. Vendar ni vedno dovolj jasno, ali lahko na podlagi svojih pristojnosti zahtevajo, da mora biti sistem načrtovan tako, da lajša uveljavljanje pravic do varstva podatkov posameznikov (22). Na primer, na podlagi veljavnih zakonskih določb ni jasno, ali je mogoče zahtevati, da naj bo zgradba informacijskega sistema načrtovana tako, da omogoča lažje odzivanje podjetij na zahteve za dostop do podatkov posameznikov, s čimer lahko take zahteve obdelujejo samodejno in hitreje. Poleg tega lahko poznejši poskusi spreminjanja tehnologije, ko je že bila razvita ali uvedena, pripeljejo do vrste najrazličnejših rešitev, ki ne delujejo v celoti, poleg tega pa so ekonomsko nerentabilne. |
| --- | --- |

36.

Zaradi zgoraj navedenega se z zakonodajo ne zahteva dovolj natančno, naj bodo IKT načrtovane v skladu z načelom vgrajene zasebnosti. Poleg tega organi za varstvo podatkov nimajo dovolj pristojnosti za zagotavljanje vključevanja vgrajene zasebnosti. To vodi k neučinkovitosti. Organi za varstvo podatkov lahko na primer naložijo kazni za neodgovarjanje na zahtevke posameznikov za dostop do podatkov in imajo pristojnost, zahtevati izvajanje nekaterih ukrepov za preprečevanje nezakonite obdelave podatkov. Vendar ni vedno dovolj jasno, ali lahko na podlagi svojih pristojnosti zahtevajo, da mora biti sistem načrtovan tako, da lajša uveljavljanje pravic do varstva podatkov posameznikov (22). Na primer, na podlagi veljavnih zakonskih določb ni jasno, ali je mogoče zahtevati, da naj bo zgradba informacijskega sistema načrtovana tako, da omogoča lažje odzivanje podjetij na zahteve za dostop do podatkov posameznikov, s čimer lahko take zahteve obdelujejo samodejno in hitreje. Poleg tega lahko poznejši poskusi spreminjanja tehnologije, ko je že bila razvita ali uvedena, pripeljejo do vrste najrazličnejših rešitev, ki ne delujejo v celoti, poleg tega pa so ekonomsko nerentabilne.

| 37. | Po mnenju ENVP, ki se strinja z Delovno skupino iz člena 29 (23), bi bilo mogoče v sedanjem pravnem okviru izrecneje podpreti načelo vgrajene zasebnosti. |
| --- | --- |

37.

Po mnenju ENVP, ki se strinja z Delovno skupino iz člena 29 (23), bi bilo mogoče v sedanjem pravnem okviru izrecneje podpreti načelo vgrajene zasebnosti.

IV.2.   Vključevanje vgrajene zasebnosti na različne ravni

| 38. | ENVP na podlagi navedenega Komisiji priporoča, da sprejme štiri ukrepe:






  (a) | predlaga vključitev splošne določbe o vgrajeni zasebnosti v pravni okvir za varstvo podatkov; |
| --- | --- | --- |

38.

ENVP na podlagi navedenega Komisiji priporoča, da sprejme štiri ukrepe:

(a)

predlaga vključitev splošne določbe o vgrajeni zasebnosti v pravni okvir za varstvo podatkov;

| (b) | natančno opredeli to splošno določbo v posebnih določbah, kadar so predlagani posebni pravni instrumenti v različnih sektorjih. Te posebne določbe bi bilo mogoče že zdaj vključiti v pravne instrumente na podlagi člena 17 direktive o varstvu podatkov (in druge veljavne zakonodaje); |
| --- | --- |

(b)

natančno opredeli to splošno določbo v posebnih določbah, kadar so predlagani posebni pravni instrumenti v različnih sektorjih. Te posebne določbe bi bilo mogoče že zdaj vključiti v pravne instrumente na podlagi člena 17 direktive o varstvu podatkov (in druge veljavne zakonodaje);

| (c) | vgrajeno zasebnost kot vodilno načelo vključi v evropski program za digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

vgrajeno zasebnost kot vodilno načelo vključi v evropski program za digitalne tehnologije;

| (d) | vgrajeno zasebnost kot načelo uvede v druge pobude EU (predvsem nezakonodajne). |
| --- | --- |

(d)

vgrajeno zasebnost kot načelo uvede v druge pobude EU (predvsem nezakonodajne).

Splošna določba o vgrajeni zasebnosti

| 39. | ENVP predlaga nedvoumno in izrecno vključitev načela vgrajene zasebnosti v sedanji zakonodajni okvir za varstvo podatkov. Načelo vgrajene zasebnosti bi tako postalo močnejše in bolj izrecno, kar bi prispevalo k njegovemu učinkovitemu izvajanju, poleg tega pa bi dalo več legitimnosti izvršilnim organom, da zahtevajo njegovo dejansko uporabo v praksi. To je zlasti potrebno zaradi zgoraj opisanih dejstev, ne samo zaradi pomena načela samega kot orodja za spodbujanje zaupanja, temveč tudi kot spodbudo zainteresiranim stranem za izvajanje načela vgrajene zasebnosti in krepitev jamstev, ki jih določa sedanji pravni okvir. |
| --- | --- |

39.

ENVP predlaga nedvoumno in izrecno vključitev načela vgrajene zasebnosti v sedanji zakonodajni okvir za varstvo podatkov. Načelo vgrajene zasebnosti bi tako postalo močnejše in bolj izrecno, kar bi prispevalo k njegovemu učinkovitemu izvajanju, poleg tega pa bi dalo več legitimnosti izvršilnim organom, da zahtevajo njegovo dejansko uporabo v praksi. To je zlasti potrebno zaradi zgoraj opisanih dejstev, ne samo zaradi pomena načela samega kot orodja za spodbujanje zaupanja, temveč tudi kot spodbudo zainteresiranim stranem za izvajanje načela vgrajene zasebnosti in krepitev jamstev, ki jih določa sedanji pravni okvir.

| 40. | Ta predlog temelji na priporočilu Delovne skupine iz člena 29 za uvedbo načela „vgrajene zasebnosti“ kot splošnega načela v pravni okvir za varstvo podatkov, zlasti v direktivo o varstvu podatkov. Po navedbah Delovne skupine iz člena 29: „To načelo mora biti zavezujoče za načrtovalce in proizvajalce tehnologije ter upravljavce podatkov, ki odločajo o nakupu in uporabi IKT. Ti bi morali upoštevati varstvo tehnoloških podatkov že v fazi načrtovanja informacijsko-tehnoloških postopkov in sistemov. Ponudniki takih sistemov ali storitev in upravljavci morajo dokazati, da so sprejeli vse potrebne ukrepe za skladnost s temi zahtevami.“ |
| --- | --- |

40.

Ta predlog temelji na priporočilu Delovne skupine iz člena 29 za uvedbo načela „vgrajene zasebnosti“ kot splošnega načela v pravni okvir za varstvo podatkov, zlasti v direktivo o varstvu podatkov. Po navedbah Delovne skupine iz člena 29: „To načelo mora biti zavezujoče za načrtovalce in proizvajalce tehnologije ter upravljavce podatkov, ki odločajo o nakupu in uporabi IKT. Ti bi morali upoštevati varstvo tehnoloških podatkov že v fazi načrtovanja informacijsko-tehnoloških postopkov in sistemov. Ponudniki takih sistemov ali storitev in upravljavci morajo dokazati, da so sprejeli vse potrebne ukrepe za skladnost s temi zahtevami.“

| 41. | ENVP prav tako pozdravlja dejstvo, da je komisarka Viviane Reding v okviru napovedane revizije direktive o varstvu podatkov potrdila načelo vgrajene zasebnosti (24). |
| --- | --- |

41.

ENVP prav tako pozdravlja dejstvo, da je komisarka Viviane Reding v okviru napovedane revizije direktive o varstvu podatkov potrdila načelo vgrajene zasebnosti (24).

| 42. | S tem preidemo na vsebino takega zakonskega urejanja. Prvo in najpomembneje je, da mora biti splošno načelo vgrajene zasebnosti tehnološko nevtralno. Namen tega načela ni zakonsko urejanje tehnologije, tj. načelo ne sme predpisovati posebnih tehničnih rešitev. Namesto tega mora določati, da se veljavna načela varstva zasebnosti in podatkov vključijo v informacijske in komunikacijske sisteme in rešitve. To bo zainteresiranim stranem, proizvajalcem, upravljavcem podatkov in organom za varstvo podatkov omogočilo, da si pomen načela razlagajo za vsak primer posebej. Drugič, skladnost z načelom mora biti obvezna v različnih fazah, od oblikovanja standardov in načrtovanja zgradbe do njihovega izvajanja s strani upravljavca podatkov. |
| --- | --- |

42.

S tem preidemo na vsebino takega zakonskega urejanja. Prvo in najpomembneje je, da mora biti splošno načelo vgrajene zasebnosti tehnološko nevtralno. Namen tega načela ni zakonsko urejanje tehnologije, tj. načelo ne sme predpisovati posebnih tehničnih rešitev. Namesto tega mora določati, da se veljavna načela varstva zasebnosti in podatkov vključijo v informacijske in komunikacijske sisteme in rešitve. To bo zainteresiranim stranem, proizvajalcem, upravljavcem podatkov in organom za varstvo podatkov omogočilo, da si pomen načela razlagajo za vsak primer posebej. Drugič, skladnost z načelom mora biti obvezna v različnih fazah, od oblikovanja standardov in načrtovanja zgradbe do njihovega izvajanja s strani upravljavca podatkov.

Določbe v posebnih pravnih instrumentih

| 43. | Sedanji in prihodnji zakonodajni instrumenti morajo vključevati načelo vgrajene zasebnosti na podlagi sedanjega pravnega okvira, po sprejetju zgoraj predlagane splošne določbe pa tudi na podlagi te določbe. Na primer, v skladu s sedanjimi pobudami, povezanimi z inteligentnimi prometnimi sistemi, bo Komisija nosila posebno začetno odgovornost pri določitvi ukrepov, pobud za standardizacijo, postopkov in dobrih praks. Vodilno načelo pri opravljanju teh nalog mora biti vgrajena zasebnost. |
| --- | --- |

43.

Sedanji in prihodnji zakonodajni instrumenti morajo vključevati načelo vgrajene zasebnosti na podlagi sedanjega pravnega okvira, po sprejetju zgoraj predlagane splošne določbe pa tudi na podlagi te določbe. Na primer, v skladu s sedanjimi pobudami, povezanimi z inteligentnimi prometnimi sistemi, bo Komisija nosila posebno začetno odgovornost pri določitvi ukrepov, pobud za standardizacijo, postopkov in dobrih praks. Vodilno načelo pri opravljanju teh nalog mora biti vgrajena zasebnost.

| 44. | ENVP nadalje ugotavlja, da je načelo vgrajene zasebnosti zlasti pomembno na področju svobode, varnosti in pravice, zlasti v zvezi s cilji strategije za upravljanje informacij, kot so predvideni v stockholmskem programu (25). ENVP je v mnenju o stockholmskem programu poudaril, da mora struktura za izmenjavo informacij temeljiti na „vgrajeni zasebnosti“ (26): „Natančneje to pomeni, da bi morali pri razvoju informacijskih sistemov, oblikovanih za namene javne varnosti, zmeraj upoštevati načelo vgrajene zasebnosti.“ |
| --- | --- |

44.

ENVP nadalje ugotavlja, da je načelo vgrajene zasebnosti zlasti pomembno na področju svobode, varnosti in pravice, zlasti v zvezi s cilji strategije za upravljanje informacij, kot so predvideni v stockholmskem programu (25). ENVP je v mnenju o stockholmskem programu poudaril, da mora struktura za izmenjavo informacij temeljiti na „vgrajeni zasebnosti“ (26): „Natančneje to pomeni, da bi morali pri razvoju informacijskih sistemov, oblikovanih za namene javne varnosti, zmeraj upoštevati načelo vgrajene zasebnosti.“

| 45. | V mnenju Delovne skupine iz člena 29 o prihodnosti zasebnosti (27) je še natančneje navedeno, da morajo biti na področju svobode, varnosti in pravice – na katerem so javni organi glavni akterji, ukrepi, ki krepijo nadzor, pa neposredno vplivajo na temeljni pravici do zasebnosti in varstva podatkov – zahteve po vgrajeni zasebnosti nujne. Vlade bi z uvedbo teh zahtev v informacijske sisteme kot prvi naročniki spodbujale tudi vgrajeno zasebnost. |
| --- | --- |

45.

V mnenju Delovne skupine iz člena 29 o prihodnosti zasebnosti (27) je še natančneje navedeno, da morajo biti na področju svobode, varnosti in pravice – na katerem so javni organi glavni akterji, ukrepi, ki krepijo nadzor, pa neposredno vplivajo na temeljni pravici do zasebnosti in varstva podatkov – zahteve po vgrajeni zasebnosti nujne. Vlade bi z uvedbo teh zahtev v informacijske sisteme kot prvi naročniki spodbujale tudi vgrajeno zasebnost.

Vgrajena zasebnost kot vodilno načelo v evropskem programu za digitalne tehnologije

| 46. | Informacijske in komunikacijske tehnologije so vse bolj zapletene in vključujejo večja tveganja v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov. Na splošno so digitalizirane informacije, do katerih je lažje dostopati ter jih je lažje kopirati in prenašati, izpostavljene precej večjim tveganjem od informacij v papirni obliki. Bližje bomo omrežjem medsebojno povezanih stvari, večja bodo tveganja. Večja kot so tveganja v zvezi z zasebnostjo/varnostjo podatkov, večje bo povpraševanje po okrepljenih zaščitnih ukrepih glede varstva podatkov/zasebnosti. Zato je utemeljitvam potrebe po izvajanju vgrajene zasebnosti v sektorju IKT težje nasprotovati. Poleg tega – kot je bilo navedeno zgoraj – je zaupanje posameznikov v IKT nujno, če hočemo, da državljani sprejmejo te nove storitve, pri čemer sta zasebnost in varstvo podatkov ključna elementa takega zaupanja. |
| --- | --- |

46.

Informacijske in komunikacijske tehnologije so vse bolj zapletene in vključujejo večja tveganja v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov. Na splošno so digitalizirane informacije, do katerih je lažje dostopati ter jih je lažje kopirati in prenašati, izpostavljene precej večjim tveganjem od informacij v papirni obliki. Bližje bomo omrežjem medsebojno povezanih stvari, večja bodo tveganja. Večja kot so tveganja v zvezi z zasebnostjo/varnostjo podatkov, večje bo povpraševanje po okrepljenih zaščitnih ukrepih glede varstva podatkov/zasebnosti. Zato je utemeljitvam potrebe po izvajanju vgrajene zasebnosti v sektorju IKT težje nasprotovati. Poleg tega – kot je bilo navedeno zgoraj – je zaupanje posameznikov v IKT nujno, če hočemo, da državljani sprejmejo te nove storitve, pri čemer sta zasebnost in varstvo podatkov ključna elementa takega zaupanja.

| 47. | Zgoraj navedeno poudarja, da mora strategija za razvoj IKT potrditi potrebo po tem, da se načrtuje z neločljivo povezanim elementom zasebnosti in varstva podatkov, tj. ob upoštevanju načela vgrajene zasebnosti. |
| --- | --- |

47.

Zgoraj navedeno poudarja, da mora strategija za razvoj IKT potrditi potrebo po tem, da se načrtuje z neločljivo povezanim elementom zasebnosti in varstva podatkov, tj. ob upoštevanju načela vgrajene zasebnosti.

| 48. | Zato mora biti v evropskem programu za digitalne tehnologije načelo vgrajene zasebnosti izrecno potrjeno kot nujen element za zagotavljanje zaupanja državljanov v IKT in spletne storitve. V njem je treba priznati, da sta zasebnost in zaupanje neločljivo povezana ter da mora biti vgrajena zasebnost vodilna pri razvoju sektorja IKT, ki je vreden zaupanja. |
| --- | --- |

48.

Zato mora biti v evropskem programu za digitalne tehnologije načelo vgrajene zasebnosti izrecno potrjeno kot nujen element za zagotavljanje zaupanja državljanov v IKT in spletne storitve. V njem je treba priznati, da sta zasebnost in zaupanje neločljivo povezana ter da mora biti vgrajena zasebnost vodilna pri razvoju sektorja IKT, ki je vreden zaupanja.

Vgrajena zasebnost kot načelo v drugih pobudah EU

| 49. | Vgrajena zasebnost mora biti za Komisijo vodilno načelo pri izvajanju politik, dejavnosti in pobud v posebnih sektorjih IKT, vključno z e-zdravstvom, e-javnimi naročili, e-socialno varnostjo, e-učenjem itd. Številne od teh pobud bodo posamezni ukrepi v evropskem programu za digitalne tehnologije. |
| --- | --- |

49.

Vgrajena zasebnost mora biti za Komisijo vodilno načelo pri izvajanju politik, dejavnosti in pobud v posebnih sektorjih IKT, vključno z e-zdravstvom, e-javnimi naročili, e-socialno varnostjo, e-učenjem itd. Številne od teh pobud bodo posamezni ukrepi v evropskem programu za digitalne tehnologije.

| 50. | To na primer pomeni, da morajo pobude za zagotavljanje, da so vladne aplikacije učinkovitejše in sodobnejše, da lahko posamezniki vzajemno delujejo z upravami, vključevati potrebo po tem, da so te aplikacije načrtovane in delujejo v skladu z načelom vgrajene zasebnosti. Enako velja za politike in dejavnosti Komisije, ki zagotavljajo hitrejši internet, digitalne vsebine ali splošno spodbujanje fiksnih in brezžičnih komunikacij ter prenosa podatkov. |
| --- | --- |

50.

To na primer pomeni, da morajo pobude za zagotavljanje, da so vladne aplikacije učinkovitejše in sodobnejše, da lahko posamezniki vzajemno delujejo z upravami, vključevati potrebo po tem, da so te aplikacije načrtovane in delujejo v skladu z načelom vgrajene zasebnosti. Enako velja za politike in dejavnosti Komisije, ki zagotavljajo hitrejši internet, digitalne vsebine ali splošno spodbujanje fiksnih in brezžičnih komunikacij ter prenosa podatkov.

| 51. | Zgoraj navedeno vključuje tudi področja, na katerih je Komisija odgovorna za obsežne sisteme IT, kot sta SIS in VIS, ter tiste primere, v katerih je odgovornost Komisije omejena na razvoj in vzdrževanje skupne infrastrukture takega sistema, kot je evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS). |
| --- | --- |

51.

Zgoraj navedeno vključuje tudi področja, na katerih je Komisija odgovorna za obsežne sisteme IT, kot sta SIS in VIS, ter tiste primere, v katerih je odgovornost Komisije omejena na razvoj in vzdrževanje skupne infrastrukture takega sistema, kot je evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS).

| 52. | Kako se bo razvilo načelo vgrajene zasebnosti, bo odvisno od vsakega posameznega sektorja in primera. Kadar bodo pobude Komisije na primer spremljali zakonodajni predlogi o posebnem sektorju IKT, bo v številnih primerih ustrezno vključiti izrecno napotilo na pojem vgrajene zasebnosti, ki se uporablja za načrtovanje posamezne aplikacije/sistema IKT. Če so načrtovani akcijski načrti za posebno področje, morajo ti sistematično zagotoviti uporabo pravnega okvira in natančneje zajamčiti, da je ustrezna tehnologija IKT vzpostavljena ob upoštevanju vgrajene zasebnosti. |
| --- | --- |

52.

Kako se bo razvilo načelo vgrajene zasebnosti, bo odvisno od vsakega posameznega sektorja in primera. Kadar bodo pobude Komisije na primer spremljali zakonodajni predlogi o posebnem sektorju IKT, bo v številnih primerih ustrezno vključiti izrecno napotilo na pojem vgrajene zasebnosti, ki se uporablja za načrtovanje posamezne aplikacije/sistema IKT. Če so načrtovani akcijski načrti za posebno področje, morajo ti sistematično zagotoviti uporabo pravnega okvira in natančneje zajamčiti, da je ustrezna tehnologija IKT vzpostavljena ob upoštevanju vgrajene zasebnosti.

| 53. | Kar zadeva raziskave, je treba sedmi okvirni program in naslednje programe uporabljati kot orodje za podporo projektom, katerih cilj je analiza standardov, tehnologij IKT in strukture, ki spodbujajo zasebnost in, natančneje, načelo vgrajene zasebnosti. Poleg tega mora biti vgrajena zasebnost tudi nujni element, ki ga je treba upoštevati v obsežnejših projektih IKT, katerih cilj je obdelava osebnih podatkov posameznikov. |
| --- | --- |

53.

Kar zadeva raziskave, je treba sedmi okvirni program in naslednje programe uporabljati kot orodje za podporo projektom, katerih cilj je analiza standardov, tehnologij IKT in strukture, ki spodbujajo zasebnost in, natančneje, načelo vgrajene zasebnosti. Poleg tega mora biti vgrajena zasebnost tudi nujni element, ki ga je treba upoštevati v obsežnejših projektih IKT, katerih cilj je obdelava osebnih podatkov posameznikov.

Področja, ki zbujajo posebno skrb

| 54. | V nekaterih primerih je zaradi posebnih tveganj za zasebnost posameznikov ali varstvo njihovih podatkov ali zaradi drugih dejavnikov (nepripravljenosti industrije, da zagotovi proizvode vgrajene zasebnosti, povpraševanja potrošnikov itd.) morda treba opredeliti izrecnejše in posebne ukrepe glede vgrajene zasebnosti ter jih vključiti v določeno vrsto informacijskih in komunikacijskih proizvodov/tehnologij, najsibo v zakonodajne instrumente ali ne. |
| --- | --- |

54.

V nekaterih primerih je zaradi posebnih tveganj za zasebnost posameznikov ali varstvo njihovih podatkov ali zaradi drugih dejavnikov (nepripravljenosti industrije, da zagotovi proizvode vgrajene zasebnosti, povpraševanja potrošnikov itd.) morda treba opredeliti izrecnejše in posebne ukrepe glede vgrajene zasebnosti ter jih vključiti v določeno vrsto informacijskih in komunikacijskih proizvodov/tehnologij, najsibo v zakonodajne instrumente ali ne.

| 55. | ENVP je opredelil različna področja (RFID, socialno mreženje in brskalniške aplikacije), ki si po njegovem mnenju v tej fazi zaslužijo temeljit razmislek Komisije in bolj praktično ukrepanje, kot je bilo priporočeno zgoraj. Ta tri področja so nadalje obravnavana v nadaljevanju. |
| --- | --- |

55.

ENVP je opredelil različna področja (RFID, socialno mreženje in brskalniške aplikacije), ki si po njegovem mnenju v tej fazi zaslužijo temeljit razmislek Komisije in bolj praktično ukrepanje, kot je bilo priporočeno zgoraj. Ta tri področja so nadalje obravnavana v nadaljevanju.

V.   RADIOFREKVENČNA IDENTIFIKACIJA – RFID

| 56. | Oddajnike RFID je mogoče vgraditi v predmete, živali in ljudi. Uporabljati jih je mogoče za zbiranje in shranjevanje osebnih podatkov, kot so zdravstvene evidence, sledenje gibanja ljudi ali profiliranje njihovega vedenja za različne namene. To je mogoče storiti, ne da se posameznik tega zaveda (28). |
| --- | --- |

56.

Oddajnike RFID je mogoče vgraditi v predmete, živali in ljudi. Uporabljati jih je mogoče za zbiranje in shranjevanje osebnih podatkov, kot so zdravstvene evidence, sledenje gibanja ljudi ali profiliranje njihovega vedenja za različne namene. To je mogoče storiti, ne da se posameznik tega zaveda (28).

| 57. | Učinkovita jamstva glede varstva podatkov, zasebnosti in vseh povezanih etičnih razsežnosti so ključna za zaupanje javnosti v RFID in prihodnji internet stvari. Le takrat je mogoče od te tehnologije pričakovati številne gospodarske in družbene koristi. |
| --- | --- |

57.

Učinkovita jamstva glede varstva podatkov, zasebnosti in vseh povezanih etičnih razsežnosti so ključna za zaupanje javnosti v RFID in prihodnji internet stvari. Le takrat je mogoče od te tehnologije pričakovati številne gospodarske in družbene koristi.

V.1.   Vrzeli veljavnega pravnega okvira za varstvo podatkov

| 58. | Direktiva o varstvu podatkov in direktiva o e-zasebnosti se uporabljata za zbiranje podatkov, ki se izvaja prek aplikacij RFID (29). Med drugim se z njima zahteva, naj se za upravljanje aplikacij RFID vzpostavijo ustrezni zaščitni ukrepi glede varstva zasebnosti (30). |
| --- | --- |

58.

Direktiva o varstvu podatkov in direktiva o e-zasebnosti se uporabljata za zbiranje podatkov, ki se izvaja prek aplikacij RFID (29). Med drugim se z njima zahteva, naj se za upravljanje aplikacij RFID vzpostavijo ustrezni zaščitni ukrepi glede varstva zasebnosti (30).

| 59. | Vendar se v tem pravnem okviru ne obravnavajo v celoti vsa vprašanja v zvezi z varstvom podatkov in zasebnosti, ki se porajajo v zvezi s to tehnologijo. Razlog je, da direktivi nista dovolj natančni glede vrste zaščitnih ukrepov, ki jih je treba izvajati v aplikacijah RFID. Veljavna pravila je treba dopolniti z dodatnimi pravili, ki nalagajo posebne varnostne ukrepe, zlasti obveznost vključevanja tehničnih rešitev (vgrajene zasebnosti) v tehnologijo RFID. To drži za oddajnike, ki hranijo osebne informacije in bi morali imeti ukaze „kill“, in uporabo kriptografije v oddajnikih za hranjenje določenih vrst osebnih informacij. |
| --- | --- |

59.

Vendar se v tem pravnem okviru ne obravnavajo v celoti vsa vprašanja v zvezi z varstvom podatkov in zasebnosti, ki se porajajo v zvezi s to tehnologijo. Razlog je, da direktivi nista dovolj natančni glede vrste zaščitnih ukrepov, ki jih je treba izvajati v aplikacijah RFID. Veljavna pravila je treba dopolniti z dodatnimi pravili, ki nalagajo posebne varnostne ukrepe, zlasti obveznost vključevanja tehničnih rešitev (vgrajene zasebnosti) v tehnologijo RFID. To drži za oddajnike, ki hranijo osebne informacije in bi morali imeti ukaze „kill“, in uporabo kriptografije v oddajnikih za hranjenje določenih vrst osebnih informacij.

V.2.   Samourejanje kot prvi korak

| 60. | Komisija je marca 2007 sprejela sporočilo (31), v katerem je med drugim priznala potrebo po natančnih smernicah o dejanskem izvajanju tehnologije RFID in sprejetju meril za načrtovanje, s katerimi se preprečijo tveganja za zasebnost in varnost. |
| --- | --- |

60.

Komisija je marca 2007 sprejela sporočilo (31), v katerem je med drugim priznala potrebo po natančnih smernicah o dejanskem izvajanju tehnologije RFID in sprejetju meril za načrtovanje, s katerimi se preprečijo tveganja za zasebnost in varnost.

| 61. | Komisija je za dosego teh ciljev maja 2009 sprejela priporočilo o izvajanju načel varstva zasebnosti in varstva podatkov v aplikacijah RFID (32). V njem je določeno, da je treba v aplikacijah RFID, ki se prodajajo na drobno, oddajnik deaktivirati na prodajnem mestu, razen če se posamezniki strinjajo, da je aktiviran. To se ne uporablja, če je v oceni učinka na varstvo zasebnosti in varstvo podatkov ugotovljeno, da oddajniki ne pomenijo morebitnega tveganja za zasebnost ali varstvo osebnih podatkov. V tem primeru ostanejo delujoči tudi po prodajnem mestu, razen če se posamezniki odločijo za deaktivacijo, ki je brezplačna. |
| --- | --- |

61.

Komisija je za dosego teh ciljev maja 2009 sprejela priporočilo o izvajanju načel varstva zasebnosti in varstva podatkov v aplikacijah RFID (32). V njem je določeno, da je treba v aplikacijah RFID, ki se prodajajo na drobno, oddajnik deaktivirati na prodajnem mestu, razen če se posamezniki strinjajo, da je aktiviran. To se ne uporablja, če je v oceni učinka na varstvo zasebnosti in varstvo podatkov ugotovljeno, da oddajniki ne pomenijo morebitnega tveganja za zasebnost ali varstvo osebnih podatkov. V tem primeru ostanejo delujoči tudi po prodajnem mestu, razen če se posamezniki odločijo za deaktivacijo, ki je brezplačna.

| 62. | ENVP se strinja s pristopom Komisije, ki vključuje uporabo instrumentov za samourejanje. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, pa je mogoče, da samourejanje ne bo imelo pričakovanih rezultatov, zato ENVP poziva Komisijo, naj bo pripravljena na sprejetje nadomestnih ukrepov. |
| --- | --- |

62.

ENVP se strinja s pristopom Komisije, ki vključuje uporabo instrumentov za samourejanje. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, pa je mogoče, da samourejanje ne bo imelo pričakovanih rezultatov, zato ENVP poziva Komisijo, naj bo pripravljena na sprejetje nadomestnih ukrepov.

V.3.   Področja, ki zbujajo skrb, in mogoči dodatni ukrepi v primeru neuspešnega samourejanja

| 63. | ENVP je zaskrbljen, da bi lahko organizacije, ki upravljajo aplikacije RFID v maloprodajnem sektorju, prezrle možnost, da lahko neželene tretje osebe spremljajo oddajnike RFID. Tako spremljanje lahko razkrije osebne podatke, shranjene v oddajniku (če podatki obstajajo), poleg tega pa lahko tretji osebi omogoči, da osebo spremlja ali prepozna v času zgolj z uporabo edinstvenih identifikatorjev v enem ali več oddajnikih, ki jih nosi posameznik, v okolju, ki je lahko celo zunaj operativnega obsega aplikacije RFID. Skrbi ga tudi, da bi se lahko upravljavci aplikacij RFID pretirano zanašali na izjeme in tako puščali, da oddajnik deluje po prodajnem mestu. |
| --- | --- |

63.

ENVP je zaskrbljen, da bi lahko organizacije, ki upravljajo aplikacije RFID v maloprodajnem sektorju, prezrle možnost, da lahko neželene tretje osebe spremljajo oddajnike RFID. Tako spremljanje lahko razkrije osebne podatke, shranjene v oddajniku (če podatki obstajajo), poleg tega pa lahko tretji osebi omogoči, da osebo spremlja ali prepozna v času zgolj z uporabo edinstvenih identifikatorjev v enem ali več oddajnikih, ki jih nosi posameznik, v okolju, ki je lahko celo zunaj operativnega obsega aplikacije RFID. Skrbi ga tudi, da bi se lahko upravljavci aplikacij RFID pretirano zanašali na izjeme in tako puščali, da oddajnik deluje po prodajnem mestu.

| 64. | Če se zgodi zgoraj navedeno, bo morda prepozno za ublažitev tveganj za varstvo podatkov in zasebnost posameznikov, ki sta morda že prizadeta. Poleg tega so lahko nacionalni izvršilni organi zaradi narave samourejanja v slabšem položaju, ko od organizacij, ki upravljajo aplikacije RFID, zahtevajo uporabo posebnih ukrepov glede vgrajene zasebnosti. |
| --- | --- |

64.

Če se zgodi zgoraj navedeno, bo morda prepozno za ublažitev tveganj za varstvo podatkov in zasebnost posameznikov, ki sta morda že prizadeta. Poleg tega so lahko nacionalni izvršilni organi zaradi narave samourejanja v slabšem položaju, ko od organizacij, ki upravljajo aplikacije RFID, zahtevajo uporabo posebnih ukrepov glede vgrajene zasebnosti.

| 65. | ENVP na podlagi navedenega Komisijo poziva, naj bo pripravljena, da predlaga zakonodajne instrumente, ki urejajo glavna vprašanja uporabe RFID, če izvajanje sedanjega pravnega okvira ne bo učinkovito. Komisija ne sme neustrezno odlašati z oceno; odlašanje bi ogrozilo posameznike in negativno vplivalo na industrijo, saj so pravne negotovosti prevelike, poleg tega pa je zakoreninjene težave verjetno težje in dražje odpraviti. |
| --- | --- |

65.

ENVP na podlagi navedenega Komisijo poziva, naj bo pripravljena, da predlaga zakonodajne instrumente, ki urejajo glavna vprašanja uporabe RFID, če izvajanje sedanjega pravnega okvira ne bo učinkovito. Komisija ne sme neustrezno odlašati z oceno; odlašanje bi ogrozilo posameznike in negativno vplivalo na industrijo, saj so pravne negotovosti prevelike, poleg tega pa je zakoreninjene težave verjetno težje in dražje odpraviti.

| 66. | Med ukrepi, ki jih bo morda treba predlagati, ENVP priporoča določitev načela privolitve (opt-in, upoštevanje privolitve posameznika za uporabo njegovih podatkov) na prodajnem mestu, v skladu s katerim bi bili vsi oddajniki RFID, nameščeni na potrošniške proizvode, na prodajnem mestu samodejno deaktivirani. Morda Komisiji ni treba ali zanjo ni primerno določiti konkretno tehnologijo, ki jo je treba uporabljati. Namesto tega je treba v zakonodaji Unije določiti zakonsko obveznost pridobitve privolitve in operaterjem omogočiti, da se sami odločijo, kako bodo izpolnili zahtevo. |
| --- | --- |

66.

Med ukrepi, ki jih bo morda treba predlagati, ENVP priporoča določitev načela privolitve (opt-in, upoštevanje privolitve posameznika za uporabo njegovih podatkov) na prodajnem mestu, v skladu s katerim bi bili vsi oddajniki RFID, nameščeni na potrošniške proizvode, na prodajnem mestu samodejno deaktivirani. Morda Komisiji ni treba ali zanjo ni primerno določiti konkretno tehnologijo, ki jo je treba uporabljati. Namesto tega je treba v zakonodaji Unije določiti zakonsko obveznost pridobitve privolitve in operaterjem omogočiti, da se sami odločijo, kako bodo izpolnili zahtevo.

V.4.   Nadaljnja vprašanja, ki jih je treba proučiti: upravljanje interneta stvari

| 67. | Informacije, ki jih ustvarjajo oddajniki RFID – na primer informacije o izdelkih –, je mogoče povezati v globalno omrežje komunikacijske infrastrukture. To se navadno imenuje „internet stvari“. Vprašanja v zvezi z varstvom podatkov/zasebnosti se porajajo, ker lahko predmete resničnega sveta identificirajo oddajniki RFID, ki lahko poleg informacij o proizvodih vključujejo osebne podatke. |
| --- | --- |

67.

Informacije, ki jih ustvarjajo oddajniki RFID – na primer informacije o izdelkih –, je mogoče povezati v globalno omrežje komunikacijske infrastrukture. To se navadno imenuje „internet stvari“. Vprašanja v zvezi z varstvom podatkov/zasebnosti se porajajo, ker lahko predmete resničnega sveta identificirajo oddajniki RFID, ki lahko poleg informacij o proizvodih vključujejo osebne podatke.

| 68. | Obstajajo številna odprta vprašanja o tem, kdo bo upravljal shranjevanje informacij v zvezi s predmeti, opremljenimi z oddajnikom. Kakšna bo organizacija? Kdo bo imel dostop do teh informacij? Komisija je junija 2009 sprejela sporočilo o internetu stvari (33), v katerem so bile izrecno opredeljene mogoče težave v zvezi z varstvom podatkov in zasebnostjo, povezane s tem pojavom. |
| --- | --- |

68.

Obstajajo številna odprta vprašanja o tem, kdo bo upravljal shranjevanje informacij v zvezi s predmeti, opremljenimi z oddajnikom. Kakšna bo organizacija? Kdo bo imel dostop do teh informacij? Komisija je junija 2009 sprejela sporočilo o internetu stvari (33), v katerem so bile izrecno opredeljene mogoče težave v zvezi z varstvom podatkov in zasebnostjo, povezane s tem pojavom.

| 69. | ENVP bi rad opozoril na nekatera vprašanja, ki so bila postavljena v tem sporočilu in si po njegovem mnenju pri razvoju interneta stvari zaslužijo veliko pozornost. Prvič, potreba po decentralizirani strukturi lahko pospešuje odgovornost in izvršljivost pravnega okvira EU. Drugič, kolikor je to mogoče, je treba ohraniti pravico posameznikov, da se jih ne sledi. Z drugimi besedami, sledenje posameznikov prek oddajnikov RFID brez njihovega soglasja je treba čim bolj omejiti. Tako soglasje mora biti izrecno. To se navadno imenuje „ko čipi obmolknejo“ in pravica, da se posameznike pusti pri miru. Ne nazadnje mora biti vodilno načelo pri načrtovanju interneta stvari načelo vgrajene zasebnosti. To bi na primer zahtevalo, da so konkretne aplikacije RFID, ki imajo vgrajene mehanizme za zagotavljanje nadzora uporabnikom, načrtovane z nastavitvami vgrajene zasebnosti. |
| --- | --- |

69.

ENVP bi rad opozoril na nekatera vprašanja, ki so bila postavljena v tem sporočilu in si po njegovem mnenju pri razvoju interneta stvari zaslužijo veliko pozornost. Prvič, potreba po decentralizirani strukturi lahko pospešuje odgovornost in izvršljivost pravnega okvira EU. Drugič, kolikor je to mogoče, je treba ohraniti pravico posameznikov, da se jih ne sledi. Z drugimi besedami, sledenje posameznikov prek oddajnikov RFID brez njihovega soglasja je treba čim bolj omejiti. Tako soglasje mora biti izrecno. To se navadno imenuje „ko čipi obmolknejo“ in pravica, da se posameznike pusti pri miru. Ne nazadnje mora biti vodilno načelo pri načrtovanju interneta stvari načelo vgrajene zasebnosti. To bi na primer zahtevalo, da so konkretne aplikacije RFID, ki imajo vgrajene mehanizme za zagotavljanje nadzora uporabnikom, načrtovane z nastavitvami vgrajene zasebnosti.

| 70. | ENVP pričakuje, da se bo Komisija z njim posvetovala pri vzpostavljanju ukrepov, predvidenih v navedenem sporočilu, zlasti pri pripravi osnutka sporočila o zasebnosti in zaupanju v vseobsegajočo informacijsko družbo. |
| --- | --- |

70.

ENVP pričakuje, da se bo Komisija z njim posvetovala pri vzpostavljanju ukrepov, predvidenih v navedenem sporočilu, zlasti pri pripravi osnutka sporočila o zasebnosti in zaupanju v vseobsegajočo informacijsko družbo.

VI.   SOCIALNA OMREŽJA IN POTREBA PO PRIVZETIH NASTAVITVAH ZASEBNOSTI

| 71. | Socialna omrežja so „pravi hit“. Zdi se, da po priljubljenosti prekašajo elektronsko pošto. Osebe povezujejo z drugimi, ki imajo podobne interese in/ali dejavnosti. Ljudje lahko objavijo svoj profil na spletu in si izmenjujejo medijske datoteke, kot so videoposnetki, fotografije, glasbene datoteke in karierne profile. |
| --- | --- |

71.

Socialna omrežja so „pravi hit“. Zdi se, da po priljubljenosti prekašajo elektronsko pošto. Osebe povezujejo z drugimi, ki imajo podobne interese in/ali dejavnosti. Ljudje lahko objavijo svoj profil na spletu in si izmenjujejo medijske datoteke, kot so videoposnetki, fotografije, glasbene datoteke in karierne profile.

| 72. | Mladi so hitro sprejeli socialno mreženje, ta trend pa se še nadaljuje. Povprečna starost uporabnikov interneta v Evropi se je v zadnjih nekaj letih znižala: 9- in 10-letniki se zdaj povežejo večkrat na teden, 12- do 14-letniki pa uporabljajo internet vsak dan, pogosto eno do tri ure. |
| --- | --- |

72.

Mladi so hitro sprejeli socialno mreženje, ta trend pa se še nadaljuje. Povprečna starost uporabnikov interneta v Evropi se je v zadnjih nekaj letih znižala: 9- in 10-letniki se zdaj povežejo večkrat na teden, 12- do 14-letniki pa uporabljajo internet vsak dan, pogosto eno do tri ure.

VI.1.   Socialna omrežja ter sedanji pravni okvir za varstvo podatkov in zasebnosti

| 73. | Razvoj socialnih omrežij uporabnikom omogoča, da na spletu objavljajo informacije o sebi in tretjih osebah. Po navedbah Delovne skupine iz člena 29 (34) uporabniki interneta pri tem v zvezi s podatki, ki jih nalagajo, (35) delujejo kot upravljavci podatkov iz prejšnjega člena 2(d) direktive o varstvu podatkov. Vendar v večini primerov taka obdelava spada v izjemo glede domače dejavnosti iz prejšnjega člena 3(2) direktive. Hkrati službe socialnega mreženja štejejo za upravljavce podatkov, če zagotavljajo sredstva za obdelavo podatkov o uporabnikih in vse osnovne storitve v zvezi z upravljanjem uporabnikov (npr. registracijo in deaktivacijo računov). |
| --- | --- |

73.

Razvoj socialnih omrežij uporabnikom omogoča, da na spletu objavljajo informacije o sebi in tretjih osebah. Po navedbah Delovne skupine iz člena 29 (34) uporabniki interneta pri tem v zvezi s podatki, ki jih nalagajo, (35) delujejo kot upravljavci podatkov iz prejšnjega člena 2(d) direktive o varstvu podatkov. Vendar v večini primerov taka obdelava spada v izjemo glede domače dejavnosti iz prejšnjega člena 3(2) direktive. Hkrati službe socialnega mreženja štejejo za upravljavce podatkov, če zagotavljajo sredstva za obdelavo podatkov o uporabnikih in vse osnovne storitve v zvezi z upravljanjem uporabnikov (npr. registracijo in deaktivacijo računov).

| 74. | V pravnem smislu to pomeni, da uporabniki interneta in službe socialnega mreženja kot „upravljavci podatkov“ nosijo v smislu člena 2(d) direktive skupno odgovornost za obdelavo osebnih podatkov, čeprav v različnem obsegu in z različnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

74.

V pravnem smislu to pomeni, da uporabniki interneta in službe socialnega mreženja kot „upravljavci podatkov“ nosijo v smislu člena 2(d) direktive skupno odgovornost za obdelavo osebnih podatkov, čeprav v različnem obsegu in z različnimi obveznostmi.

| 75. | V skladu s tem morajo uporabniki vedeti in razumeti, da obdelava svojih osebnih informacij in osebnih informacij drugih spada na področje določb zakonodaje EU o varstvu podatkov, ki med drugim zahteva pridobitev privolitve tistih, katerih informacije se naložijo, in podelitev pravice do popravka, nasprotovanja itd. zadevnim osebam. Podobno morajo službe socialnega mreženja med drugim izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za preprečevanje nepooblaščene obdelave podatkov ob upoštevanju tveganj, ki jih prinašata obdelava in narava podatkov. To pomeni, da morajo službe socialnega mreženja zagotavljati privzete nastavitve, ki upoštevajo spoštovanje zasebnosti, vključno z nastavitvami, ki omejujejo dostop do profila na stike, ki jih uporabnik sam izbere. Pri nastavitvah mora biti potrebno tudi pritrdilno soglasje uporabnika, preden je kateri koli profil dostopen tretjim osebam, profilov z omejenim dostopom pa internetni iskalniki ne smejo najti. |
| --- | --- |

75.

V skladu s tem morajo uporabniki vedeti in razumeti, da obdelava svojih osebnih informacij in osebnih informacij drugih spada na področje določb zakonodaje EU o varstvu podatkov, ki med drugim zahteva pridobitev privolitve tistih, katerih informacije se naložijo, in podelitev pravice do popravka, nasprotovanja itd. zadevnim osebam. Podobno morajo službe socialnega mreženja med drugim izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za preprečevanje nepooblaščene obdelave podatkov ob upoštevanju tveganj, ki jih prinašata obdelava in narava podatkov. To pomeni, da morajo službe socialnega mreženja zagotavljati privzete nastavitve, ki upoštevajo spoštovanje zasebnosti, vključno z nastavitvami, ki omejujejo dostop do profila na stike, ki jih uporabnik sam izbere. Pri nastavitvah mora biti potrebno tudi pritrdilno soglasje uporabnika, preden je kateri koli profil dostopen tretjim osebam, profilov z omejenim dostopom pa internetni iskalniki ne smejo najti.

| 76. | Na žalost obstaja vrzel med zakonskimi zahtevami in dejansko skladnostjo. Čeprav se s pravnega vidika uporabniki interneta štejejo za upravljavce podatkov, ki jih zavezuje pravni okvir EU za varstvo podatkov in zasebnost, pa se uporabniki interneta v realnosti te vloge pogosto ne zavedajo. Na splošno ne razumejo najbolje, da obdelujejo osebne podatke ter da so z objavljanjem takih informacij povezana tveganja v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov. Zlasti mladi objavljajo vsebine na spletu, pri tem pa podcenjujejo posledice, ki jih ima to lahko nanje in na druge, na primer pri poznejšem vpisu v izobraževalne institucije ali kandidiranju za delovno mesto. |
| --- | --- |

76.

Na žalost obstaja vrzel med zakonskimi zahtevami in dejansko skladnostjo. Čeprav se s pravnega vidika uporabniki interneta štejejo za upravljavce podatkov, ki jih zavezuje pravni okvir EU za varstvo podatkov in zasebnost, pa se uporabniki interneta v realnosti te vloge pogosto ne zavedajo. Na splošno ne razumejo najbolje, da obdelujejo osebne podatke ter da so z objavljanjem takih informacij povezana tveganja v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov. Zlasti mladi objavljajo vsebine na spletu, pri tem pa podcenjujejo posledice, ki jih ima to lahko nanje in na druge, na primer pri poznejšem vpisu v izobraževalne institucije ali kandidiranju za delovno mesto.

| 77. | Hkrati ponudniki socialnih omrežij pogosto vnaprej izberejo privzete nastavitve na podlagi zavrnitev (opt-out, upoštevanje zavrnitve posameznika za uporabo njegovih podatkov), s čimer povzročijo lažje razkritje osebnih informacij. Nekateri od njih omogočajo, da so profili samodejno na voljo splošnim iskalnikom. To postavlja vprašanja, ali se posamezniki dejansko strinjajo z razkritjem in ali so socialna omrežja v skladu s členom 17 direktive (opisanim zgoraj), ki od njih zahteva izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov za preprečevanje nepooblaščene obdelave. |
| --- | --- |

77.

Hkrati ponudniki socialnih omrežij pogosto vnaprej izberejo privzete nastavitve na podlagi zavrnitev (opt-out, upoštevanje zavrnitve posameznika za uporabo njegovih podatkov), s čimer povzročijo lažje razkritje osebnih informacij. Nekateri od njih omogočajo, da so profili samodejno na voljo splošnim iskalnikom. To postavlja vprašanja, ali se posamezniki dejansko strinjajo z razkritjem in ali so socialna omrežja v skladu s členom 17 direktive (opisanim zgoraj), ki od njih zahteva izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov za preprečevanje nepooblaščene obdelave.

VI.2.   Tveganja, ki jih povzročajo socialna omrežja, in predlagani ukrepi za njihovo obravnavo

| 78. | Zgoraj navedeno ima za posledico večje tveganje za zasebnost in varstvo podatkov posameznika. Uporabnike interneta in tiste, katerih podatki so bili naloženi, izpostavlja očitnim kršitvam njihove zasebnosti in varstva podatkov. |
| --- | --- |

78.

Zgoraj navedeno ima za posledico večje tveganje za zasebnost in varstvo podatkov posameznika. Uporabnike interneta in tiste, katerih podatki so bili naloženi, izpostavlja očitnim kršitvam njihove zasebnosti in varstva podatkov.

| 79. | Komisija mora zato obravnavati vprašanje, kaj je treba in kaj bi bilo mogoče storiti za rešitev tega položaja. V tem mnenju ni zagotovljen celovit odgovor na to vprašanje, temveč je v njem navedenih več predlogov za nadaljnji razmislek. |
| --- | --- |

79.

Komisija mora zato obravnavati vprašanje, kaj je treba in kaj bi bilo mogoče storiti za rešitev tega položaja. V tem mnenju ni zagotovljen celovit odgovor na to vprašanje, temveč je v njem navedenih več predlogov za nadaljnji razmislek.

Vlaganje v izobraževanje uporabnikov interneta

| 80. | Prvi predlog je vlagati v izobraževanje uporabnikov. V zvezi s tem morajo institucije EU in nacionalni organi vlagati v izobraževanje in ozaveščanje o nevarnostih spletnih strani za socialno mreženje. GD za informacijsko družbo na primer vodi program za varnejši internet, katerega cilj je usposabljati in varovati otroke in mlade, na primer z dejavnostmi ozaveščanja (36). Institucije EU so pred kratkim začele izvajati kampanjo „Pomisli, preden objaviš!“ (Think before you post) za ozaveščanje o tveganjih izmenjave osebnih informacij z neznanci. |
| --- | --- |

80.

Prvi predlog je vlagati v izobraževanje uporabnikov. V zvezi s tem morajo institucije EU in nacionalni organi vlagati v izobraževanje in ozaveščanje o nevarnostih spletnih strani za socialno mreženje. GD za informacijsko družbo na primer vodi program za varnejši internet, katerega cilj je usposabljati in varovati otroke in mlade, na primer z dejavnostmi ozaveščanja (36). Institucije EU so pred kratkim začele izvajati kampanjo „Pomisli, preden objaviš!“ (Think before you post) za ozaveščanje o tveganjih izmenjave osebnih informacij z neznanci.

| 81. | ENVP spodbuja Komisijo, da še naprej podpira tovrstne dejavnosti. Vendar morajo biti dejavni tudi sami ponudniki socialnih omrežij, saj imajo pravno in družbeno odgovornost za izobraževanje uporabnikov, kako naj varno uporabljajo njihove storitve in pri tem spoštujejo zasebnost. |
| --- | --- |

81.

ENVP spodbuja Komisijo, da še naprej podpira tovrstne dejavnosti. Vendar morajo biti dejavni tudi sami ponudniki socialnih omrežij, saj imajo pravno in družbeno odgovornost za izobraževanje uporabnikov, kako naj varno uporabljajo njihove storitve in pri tem spoštujejo zasebnost.

| 82. | Kot je bilo opisano zgoraj, so lahko informacije pri objavljanju na socialnih omrežjih samodejno na voljo na različne načine. Informacije so lahko na primer dane na voljo javnosti na splošno, vključno z iskalniki, ki jih lahko indeksirajo in tako omogočijo neposredne povezave do njih. Po drugi strani so lahko informacije omejene na „izbrane prijatelje“ ali shranjene kot popolnoma zasebne. Dovoljenja v zvezi s profili in uporabljena terminologija se med spletnimi stranmi seveda razlikujejo. |
| --- | --- |

82.

Kot je bilo opisano zgoraj, so lahko informacije pri objavljanju na socialnih omrežjih samodejno na voljo na različne načine. Informacije so lahko na primer dane na voljo javnosti na splošno, vključno z iskalniki, ki jih lahko indeksirajo in tako omogočijo neposredne povezave do njih. Po drugi strani so lahko informacije omejene na „izbrane prijatelje“ ali shranjene kot popolnoma zasebne. Dovoljenja v zvezi s profili in uporabljena terminologija se med spletnimi stranmi seveda razlikujejo.

| 83. | Kot je opisano zgoraj, pa zelo malo uporabnikov storitev socialnega mreženja ve, kako nadzorovati dostop do informacij, ki jih objavijo, kaj šele kako spremeniti privzete nastavitve glede zasebnosti. Nastavitve glede zasebnosti običajno ostanejo nespremenjene, ker se uporabniki ne zavedajo posledic tega, če jih ne spremenijo, ali ne vedo, kako jih spremeniti. Zato nesprememba nastavitev glede zasebnosti najpogosteje ne pomeni, da so se posamezniki za sprejetje izmenjave informacij odločili po predhodni seznanitvi. V zvezi s tem je zlasti pomembno, da tretje stranke, kot so iskalniki, ne zagotavljajo povezave do posameznih profilov ob predpostavki, da uporabniki samodejno soglašajo (ker niso spremenili nastavitev glede zasebnosti) s tem, da dajo informacije na voljo brez omejitev. |
| --- | --- |

83.

Kot je opisano zgoraj, pa zelo malo uporabnikov storitev socialnega mreženja ve, kako nadzorovati dostop do informacij, ki jih objavijo, kaj šele kako spremeniti privzete nastavitve glede zasebnosti. Nastavitve glede zasebnosti običajno ostanejo nespremenjene, ker se uporabniki ne zavedajo posledic tega, če jih ne spremenijo, ali ne vedo, kako jih spremeniti. Zato nesprememba nastavitev glede zasebnosti najpogosteje ne pomeni, da so se posamezniki za sprejetje izmenjave informacij odločili po predhodni seznanitvi. V zvezi s tem je zlasti pomembno, da tretje stranke, kot so iskalniki, ne zagotavljajo povezave do posameznih profilov ob predpostavki, da uporabniki samodejno soglašajo (ker niso spremenili nastavitev glede zasebnosti) s tem, da dajo informacije na voljo brez omejitev.

| 84. | Čeprav lahko izobraževanje uporabnikov pomaga pri reševanju tega položaja, pa ne bo učinkovito brez sprejetja drugih ukrepov. V skladu z mnenjem Delovne skupine iz člena 29 o socialnih omrežjih morajo ponudniki socialnih omrežij ponujati brezplačne privzete nastavitve glede zasebnosti, ki upoštevajo spoštovanje zasebnosti. Tako bi se uporabniki bolje zavedali svojih dejanj, kar bi jim omogočilo boljšo odločitev, ali želijo izmenjevati informacije in s kom. |
| --- | --- |

84.

Čeprav lahko izobraževanje uporabnikov pomaga pri reševanju tega položaja, pa ne bo učinkovito brez sprejetja drugih ukrepov. V skladu z mnenjem Delovne skupine iz člena 29 o socialnih omrežjih morajo ponudniki socialnih omrežij ponujati brezplačne privzete nastavitve glede zasebnosti, ki upoštevajo spoštovanje zasebnosti. Tako bi se uporabniki bolje zavedali svojih dejanj, kar bi jim omogočilo boljšo odločitev, ali želijo izmenjevati informacije in s kom.

Vloga za samourejanje

| 85. | Komisija je sklenila sporazum z dvajsetimi ponudniki socialnih omrežij, znan kot „Načela varnejšega socialnega mreženja za EU“ (37). Cilj tega sporazuma je izboljšati varnost mladoletnikov pri uporabi spletnih strani za socialno mreženje v Evropi. Taka načela vključujejo številne zahteve, ki izhajajo iz uporabe zgoraj opisanega pravnega okvira za varstvo podatkov, na primer zahtevo po usposabljanju uporabnikov prek orodij in tehnologije za zagotavljanje, da lahko nadzorujejo uporabo in širjenje osebnih informacij. Vključujejo tudi potrebo po samodejnem zagotavljanju nastavitev glede zasebnosti. |
| --- | --- |

85.

Komisija je sklenila sporazum z dvajsetimi ponudniki socialnih omrežij, znan kot „Načela varnejšega socialnega mreženja za EU“ (37). Cilj tega sporazuma je izboljšati varnost mladoletnikov pri uporabi spletnih strani za socialno mreženje v Evropi. Taka načela vključujejo številne zahteve, ki izhajajo iz uporabe zgoraj opisanega pravnega okvira za varstvo podatkov, na primer zahtevo po usposabljanju uporabnikov prek orodij in tehnologije za zagotavljanje, da lahko nadzorujejo uporabo in širjenje osebnih informacij. Vključujejo tudi potrebo po samodejnem zagotavljanju nastavitev glede zasebnosti.

| 86. | Komisija je na začetku januarja 2010 objavila ugotovitve poročila, v katerem je bilo ocenjeno izvajanje načel (38). ENVP je zaskrbljen, ker to poročilo kaže, da so bili nekateri ukrepi sicer sprejeti, številni drugi pa ne. V poročilu so bile na primer odkrite težave v zvezi s sporočanjem varnostnih ukrepov in orodij, ki so na voljo na spletnih straneh. Ugotovljeno je bilo tudi, da manj kot polovica podpisnikov sporazuma omejuje dostop do profilov mladoletnikov samo na njihove prijatelje. |
| --- | --- |

86.

Komisija je na začetku januarja 2010 objavila ugotovitve poročila, v katerem je bilo ocenjeno izvajanje načel (38). ENVP je zaskrbljen, ker to poročilo kaže, da so bili nekateri ukrepi sicer sprejeti, številni drugi pa ne. V poročilu so bile na primer odkrite težave v zvezi s sporočanjem varnostnih ukrepov in orodij, ki so na voljo na spletnih straneh. Ugotovljeno je bilo tudi, da manj kot polovica podpisnikov sporazuma omejuje dostop do profilov mladoletnikov samo na njihove prijatelje.

Potreba po obveznih nastavitvah vgrajene zasebnosti

| 87. | V zvezi s tem je ključno vprašanje, ali so potrebni dodatni politični ukrepi za zagotavljanje, da so storitve socialnih omrežij vzpostavljene z nastavitvami vgrajene zasebnosti. Na to vprašanje je opozorila nekdanja komisarka za informacijsko družbo Viviane Reding, ki je poudarila, da je zakonodaja morda potrebna (39). Tudi Evropski ekonomsko-socialni odbor je navedel, da je treba poleg samourejanja zakonsko določiti minimalne standarde zaščite (40). |
| --- | --- |

87.

V zvezi s tem je ključno vprašanje, ali so potrebni dodatni politični ukrepi za zagotavljanje, da so storitve socialnih omrežij vzpostavljene z nastavitvami vgrajene zasebnosti. Na to vprašanje je opozorila nekdanja komisarka za informacijsko družbo Viviane Reding, ki je poudarila, da je zakonodaja morda potrebna (39). Tudi Evropski ekonomsko-socialni odbor je navedel, da je treba poleg samourejanja zakonsko določiti minimalne standarde zaščite (40).

| 88. | Kot je bilo navedeno zgoraj, je mogoče obveznost ponudnikov socialnih omrežij, da samodejno izvajajo nastavitve glede zasebnosti, posredno izpeljati iz člena 17 direktive o varstvu podatkov (41), ki upravljavce podatkov zavezuje k sprejemanju ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov („med načrtovanjem sistema obdelave, pa tudi med samo obdelavo“) za ohranjanje varnosti in preprečevanje nepooblaščene obdelave ob upoštevanju tveganj, ki izhajajo iz obdelave in narave podatkov. |
| --- | --- |

88.

Kot je bilo navedeno zgoraj, je mogoče obveznost ponudnikov socialnih omrežij, da samodejno izvajajo nastavitve glede zasebnosti, posredno izpeljati iz člena 17 direktive o varstvu podatkov (41), ki upravljavce podatkov zavezuje k sprejemanju ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov („med načrtovanjem sistema obdelave, pa tudi med samo obdelavo“) za ohranjanje varnosti in preprečevanje nepooblaščene obdelave ob upoštevanju tveganj, ki izhajajo iz obdelave in narave podatkov.

| 89. | Vendar je ta člen preveč splošen in ni dovolj specifičen, niti v tem smislu. V njem ni jasno določeno, kaj pomenijo ustrezni tehnični in organizacijski ukrepi v okviru socialnih omrežij. Zato je sedanji položaj pravno negotov, kar povzroča težave regulativnim organom in posameznikom, katerih zasebnost in osebni podatki niso v celoti zavarovani. |
| --- | --- |

89.

Vendar je ta člen preveč splošen in ni dovolj specifičen, niti v tem smislu. V njem ni jasno določeno, kaj pomenijo ustrezni tehnični in organizacijski ukrepi v okviru socialnih omrežij. Zato je sedanji položaj pravno negotov, kar povzroča težave regulativnim organom in posameznikom, katerih zasebnost in osebni podatki niso v celoti zavarovani.

| 90. | ENVP ob upoštevanju navedenega poziva Komisijo, da pripravi zakonodajo, ki bo vključevala vsaj splošno obveznost vzpostavitve obveznih nastavitev glede zasebnosti skupaj z naslednjima natančnejšima zahtevama:






  (a) | zagotavljati nastavitve, ki omejujejo dostop do profilov uporabnikov na stike, ki so jih uporabniki sami izbrali. V zvezi z nastavitvami je treba zahtevati tudi pritrdilno soglasje uporabnika, preden je kateri koli profil dostopen tretjim osebam; |
| --- | --- | --- |

90.

ENVP ob upoštevanju navedenega poziva Komisijo, da pripravi zakonodajo, ki bo vključevala vsaj splošno obveznost vzpostavitve obveznih nastavitev glede zasebnosti skupaj z naslednjima natančnejšima zahtevama:

(a)

zagotavljati nastavitve, ki omejujejo dostop do profilov uporabnikov na stike, ki so jih uporabniki sami izbrali. V zvezi z nastavitvami je treba zahtevati tudi pritrdilno soglasje uporabnika, preden je kateri koli profil dostopen tretjim osebam;

| (b) | zagotavljati, da notranji/zunanji iskalniki ne morejo najti profilov z omejenim dostopom. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati, da notranji/zunanji iskalniki ne morejo najti profilov z omejenim dostopom.

| 91. | Poleg določitve obveznih nastavitev vgrajene zasebnosti ostaja vprašanje, ali bi bili morda ustrezni dodatni posebni ukrepi v zvezi z varstvom podatkov in drugi ukrepi (na primer v zvezi z varstvom mladoletnikov). To zastavlja širše vprašanje, ali bi bilo ustrezno oblikovati poseben okvir za tovrstne storitve, ki bi poleg določanja obveznih nastavitev vgrajene zasebnosti zakonsko urejal tudi druge vidike. ENVP poziva Komisijo k proučitvi tega vprašanja. |
| --- | --- |

91.

Poleg določitve obveznih nastavitev vgrajene zasebnosti ostaja vprašanje, ali bi bili morda ustrezni dodatni posebni ukrepi v zvezi z varstvom podatkov in drugi ukrepi (na primer v zvezi z varstvom mladoletnikov). To zastavlja širše vprašanje, ali bi bilo ustrezno oblikovati poseben okvir za tovrstne storitve, ki bi poleg določanja obveznih nastavitev vgrajene zasebnosti zakonsko urejal tudi druge vidike. ENVP poziva Komisijo k proučitvi tega vprašanja.

VII.   BRSKALNIŠKE NASTAVITVE VGRAJENE ZASEBNOSTI ZA ZAGOTAVLJANJE PRIVOLITVE PO PREDHODNI SEZNANITVI ZA PREJEMANJE OGLASOV

| 92. | Ponudniki oglaševalskih omrežij uporabljajo piškotke in druge mehanizme za spremljanje vedenja posameznih uporabnikov pri brskanju po spletnih straneh za katalogizacijo njihovih interesov in oblikovanje profilov. Te informacije se nato uporabljajo za to, da se jim pošiljajo ciljno usmerjeni oglasi (42). |
| --- | --- |

92.

Ponudniki oglaševalskih omrežij uporabljajo piškotke in druge mehanizme za spremljanje vedenja posameznih uporabnikov pri brskanju po spletnih straneh za katalogizacijo njihovih interesov in oblikovanje profilov. Te informacije se nato uporabljajo za to, da se jim pošiljajo ciljno usmerjeni oglasi (42).

VII.1.   Drugi izzivi in tveganja na podlagi sedanjega pravnega okvira za varstvo podatkov in zasebnosti

| 93. | To obdelavo zajemata direktiva o varstvu podatkov (v zvezi z osebnimi podatki) in člen 5(3) direktive o e-zasebnosti. Ta člen izrecno zahteva, da je uporabnik obveščen in ima možnost odzvati se s privolitvijo ali zavrnitvijo shranjevanja mehanizmov, kot so piškotki itd., na svoj računalnik ali drugo napravo (43). |
| --- | --- |

93.

To obdelavo zajemata direktiva o varstvu podatkov (v zvezi z osebnimi podatki) in člen 5(3) direktive o e-zasebnosti. Ta člen izrecno zahteva, da je uporabnik obveščen in ima možnost odzvati se s privolitvijo ali zavrnitvijo shranjevanja mehanizmov, kot so piškotki itd., na svoj računalnik ali drugo napravo (43).

| 94. | Doslej so ponudniki oglaševalskih omrežij uporabljali brskalniške nastavitve in politike glede zasebnosti, da so uporabnike obveščali in jim omogočali sprejetje ali zavrnitev piškotkov. V založniških politikah zasebnosti so pojasnili, kako se prejemanje piškotkov v celoti zavrne ali kako se sprejmejo za vsak primer posebej. S tem so hoteli doseči skladnost s svojo obveznostjo, da uporabnikom omogočijo pravico do zavrnitve piškotkov. |
| --- | --- |

94.

Doslej so ponudniki oglaševalskih omrežij uporabljali brskalniške nastavitve in politike glede zasebnosti, da so uporabnike obveščali in jim omogočali sprejetje ali zavrnitev piškotkov. V založniških politikah zasebnosti so pojasnili, kako se prejemanje piškotkov v celoti zavrne ali kako se sprejmejo za vsak primer posebej. S tem so hoteli doseči skladnost s svojo obveznostjo, da uporabnikom omogočijo pravico do zavrnitve piškotkov.

| 95. | Čeprav bi teoretično ta metoda (prek brskalnika) lahko dejansko učinkovito zagotavljala pomembno privolitev po predhodni seznanitvi, je realnost precej drugačna. Na splošno uporabniki nimajo osnovnega znanja o zbiranju katerih koli podatkov, zlasti od tretjih oseb, vrednosti takih podatkov, njihovi uporabi, delovanju tehnologije, natančneje, kako in kje zbiranje zavrniti. Koraki, ki jih morajo narediti uporabniki za zavrnitev, se zdijo ne le zapleteni, temveč tudi pretirani (najprej morajo nastaviti brskalnik, da sprejema piškotke, nato pa izbrati možnost zavrnitve). |
| --- | --- |

95.

Čeprav bi teoretično ta metoda (prek brskalnika) lahko dejansko učinkovito zagotavljala pomembno privolitev po predhodni seznanitvi, je realnost precej drugačna. Na splošno uporabniki nimajo osnovnega znanja o zbiranju katerih koli podatkov, zlasti od tretjih oseb, vrednosti takih podatkov, njihovi uporabi, delovanju tehnologije, natančneje, kako in kje zbiranje zavrniti. Koraki, ki jih morajo narediti uporabniki za zavrnitev, se zdijo ne le zapleteni, temveč tudi pretirani (najprej morajo nastaviti brskalnik, da sprejema piškotke, nato pa izbrati možnost zavrnitve).

| 96. | Zato zelo malo ljudi v praksi izbere možnost zavrnitve, pa ne zato, ker so sprejeli odločitev po predhodni seznanitvi o sprejetju vedenjskega oglaševanja, temveč ker ne vedo, da dejansko sprejemajo piškotke, ko ne uporabijo možnosti zavrnitve. |
| --- | --- |

96.

Zato zelo malo ljudi v praksi izbere možnost zavrnitve, pa ne zato, ker so sprejeli odločitev po predhodni seznanitvi o sprejetju vedenjskega oglaševanja, temveč ker ne vedo, da dejansko sprejemajo piškotke, ko ne uporabijo možnosti zavrnitve.

| 97. | Čeprav s pravnega vidika člen 5(3) direktive o e-zasebnosti določa učinkovito pravno varstvo, pa se v praksi šteje, da uporabniki interneta soglašajo, da se spremljajo za namene pošiljanja vedenjskih oglasov, čeprav se v številnih primerih, če ne celo v večini sploh ne zavedajo, da spremljanje poteka. |
| --- | --- |

97.

Čeprav s pravnega vidika člen 5(3) direktive o e-zasebnosti določa učinkovito pravno varstvo, pa se v praksi šteje, da uporabniki interneta soglašajo, da se spremljajo za namene pošiljanja vedenjskih oglasov, čeprav se v številnih primerih, če ne celo v večini sploh ne zavedajo, da spremljanje poteka.

| 98. | Delovna skupina iz člena 29 pripravlja mnenje, katerega namen je pojasniti pravne zahteve za izvajanje vedenjskega oglaševanja, kar je dobrodošlo. Vendar pa razlaga sama po sebi morda ne bo zadostovala za rešitev tega položaja in bo morda Evropska unija morala sprejeti dodatne ukrepe. |
| --- | --- |

98.

Delovna skupina iz člena 29 pripravlja mnenje, katerega namen je pojasniti pravne zahteve za izvajanje vedenjskega oglaševanja, kar je dobrodošlo. Vendar pa razlaga sama po sebi morda ne bo zadostovala za rešitev tega položaja in bo morda Evropska unija morala sprejeti dodatne ukrepe.

VII.2.   Potreba po nadaljnjem ukrepanju, zlasti določitvi obveznih nastavitev vgrajene zasebnosti

| 99. | Kot je opisano zgoraj, spletni brskalniki običajno omogočajo neko raven nadzora nad nekaterimi vrstami piškotkov. Privzete nastavitve večine spletnih brskalnikov zdaj sprejemajo vse piškotke. Z drugimi besedami, brskalniki so samodejno nastavljeni tako, da sprejemajo vse piškotke, ne glede na njihov namen. Samo če uporabnik spremeni nastanitve svoje brskalniške aplikacije za zavrnitev piškotkov, kar stori zelo malo uporabnikov, kot je bilo opisano zgoraj, piškotkov ne bo prejemal. Poleg tega pri prvi namestitvi ali posodobitvi brskalniških aplikacij ni čarovnika za zasebnost. |
| --- | --- |

99.

Kot je opisano zgoraj, spletni brskalniki običajno omogočajo neko raven nadzora nad nekaterimi vrstami piškotkov. Privzete nastavitve večine spletnih brskalnikov zdaj sprejemajo vse piškotke. Z drugimi besedami, brskalniki so samodejno nastavljeni tako, da sprejemajo vse piškotke, ne glede na njihov namen. Samo če uporabnik spremeni nastanitve svoje brskalniške aplikacije za zavrnitev piškotkov, kar stori zelo malo uporabnikov, kot je bilo opisano zgoraj, piškotkov ne bo prejemal. Poleg tega pri prvi namestitvi ali posodobitvi brskalniških aplikacij ni čarovnika za zasebnost.

| 100. | Način ublažitve zgornje težave bi bil zagotavljanje brskalnikov s privzetimi nastavitvami zasebnosti. Z drugimi besedami, če bi bila na voljo nastavitev brskalnikov „zavrni piškotke tretjih strank“. Za dopolnitev tega in večjo učinkovitost bi morali brskalniki od uporabnikov zahtevati, da pri prvi namestitvi ali posodobitvi brskalnika uporabijo čarovnik za zasebnost. Potrebne so večja razčlenjenost in jasne informacije o vrstah piškotkov in koristnosti nekaterih od njih. Uporabniki, ki soglašajo, da so spremljani za prejemanje oglasnih sporočil, bodo ustrezno obveščeni in bodo morali spremeniti nastavitve brskalnika. To bi jim omogočilo boljši nadzor nad osebnimi podatki in zasebnostjo. ENVP meni, da bi bil to učinkovit način za spoštovanje in ohranjanje soglasja uporabnikov (44). |
| --- | --- |

100.

Način ublažitve zgornje težave bi bil zagotavljanje brskalnikov s privzetimi nastavitvami zasebnosti. Z drugimi besedami, če bi bila na voljo nastavitev brskalnikov „zavrni piškotke tretjih strank“. Za dopolnitev tega in večjo učinkovitost bi morali brskalniki od uporabnikov zahtevati, da pri prvi namestitvi ali posodobitvi brskalnika uporabijo čarovnik za zasebnost. Potrebne so večja razčlenjenost in jasne informacije o vrstah piškotkov in koristnosti nekaterih od njih. Uporabniki, ki soglašajo, da so spremljani za prejemanje oglasnih sporočil, bodo ustrezno obveščeni in bodo morali spremeniti nastavitve brskalnika. To bi jim omogočilo boljši nadzor nad osebnimi podatki in zasebnostjo. ENVP meni, da bi bil to učinkovit način za spoštovanje in ohranjanje soglasja uporabnikov (44).

| 101. | Ob upoštevanju razširjene narave težave na eni strani oziroma, drugimi besedami, števila internetnih uporabnikov, ki so trenutno spremljani na podlagi soglasja, ki je navidezno, na drugi strani pa zadevne stopnje interesa, postane potreba po dodatnih zaščitnih ukrepih bolj pereča. Izvajanje načela vgrajene zasebnosti v aplikacijah spletnih brskalnikov bi prineslo bistveno spremembo in posameznikom omogočilo nadzor nad praksami zbiranja podatkov, ki se uporabljajo za namene oglaševanja. |
| --- | --- |

101.

Ob upoštevanju razširjene narave težave na eni strani oziroma, drugimi besedami, števila internetnih uporabnikov, ki so trenutno spremljani na podlagi soglasja, ki je navidezno, na drugi strani pa zadevne stopnje interesa, postane potreba po dodatnih zaščitnih ukrepih bolj pereča. Izvajanje načela vgrajene zasebnosti v aplikacijah spletnih brskalnikov bi prineslo bistveno spremembo in posameznikom omogočilo nadzor nad praksami zbiranja podatkov, ki se uporabljajo za namene oglaševanja.

| 102. | ENVP zato poziva Komisijo, naj razmisli o zakonodajnih ukrepih, ki določajo obvezne nastavitve vgrajene zasebnosti v brskalnikih in zagotavljanje ustreznih informacij. |
| --- | --- |

102.

ENVP zato poziva Komisijo, naj razmisli o zakonodajnih ukrepih, ki določajo obvezne nastavitve vgrajene zasebnosti v brskalnikih in zagotavljanje ustreznih informacij.

VIII.   DRUGA NAČELA, KATERIH NAMEN JE VARSTVO ZASEBNOSTI POSAMEZNIKOV/VARSTVO PODATKOV

| 103. | Čeprav lahko načelo vgrajene zasebnosti bistveno izboljša varstvo osebnih podatkov in zasebnosti posameznikov, je treba za zagotavljanje zaupanja potrošnikov v IKT v zakonodaji načrtovati in izvajati dopolnilna načela. Na podlagi navedenega ENVP obravnava načelo odgovornosti in dokončno oblikovanje obveznega okvira v zvezi s kršitvami varnosti, ki se uporablja v različnih sektorjih. |
| --- | --- |

103.

Čeprav lahko načelo vgrajene zasebnosti bistveno izboljša varstvo osebnih podatkov in zasebnosti posameznikov, je treba za zagotavljanje zaupanja potrošnikov v IKT v zakonodaji načrtovati in izvajati dopolnilna načela. Na podlagi navedenega ENVP obravnava načelo odgovornosti in dokončno oblikovanje obveznega okvira v zvezi s kršitvami varnosti, ki se uporablja v različnih sektorjih.

VIII.1.   Načelo odgovornosti za zagotavljanje skladnosti z načelom vgrajene zasebnosti

| 104. | V dokumentu Delovne skupine iz člena 29 z naslovom „Prihodnost zasebnosti“ (45) je bila priporočena vključitev načela odgovornosti v direktivo o varstvu podatkov. To načelo, ki je priznano v nekaterih večnacionalnih instrumentih za varstvo podatkov (46), od organizacij zahteva izvajanje postopkov za dosego skladnosti z veljavno zakonodajo ter vzpostavitev metod ocenjevanja in dokazovanja skladnosti z zakonodajo in drugimi zavezujočimi instrumenti. |
| --- | --- |

104.

V dokumentu Delovne skupine iz člena 29 z naslovom „Prihodnost zasebnosti“ (45) je bila priporočena vključitev načela odgovornosti v direktivo o varstvu podatkov. To načelo, ki je priznano v nekaterih večnacionalnih instrumentih za varstvo podatkov (46), od organizacij zahteva izvajanje postopkov za dosego skladnosti z veljavno zakonodajo ter vzpostavitev metod ocenjevanja in dokazovanja skladnosti z zakonodajo in drugimi zavezujočimi instrumenti.

| 105. | ENVP v celoti podpira priporočilo Delovne skupine iz člena 29. Po njegovem mnenju bo to načelo zelo pomembno za spodbujanje učinkovite uporabe načel in obveznosti v zvezi z varstvom podatkov. Upravljavci podatkov morajo v skladu z načelom odgovornosti dokazati, da so vzpostavili mehanizem, potreben za dosego skladnosti z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov. To bo verjetno prispevalo k učinkovitemu izvajanju vgrajene zasebnosti v tehnologijah IKT kot nadvse primernega elementa za dokazovanje odgovornosti. |
| --- | --- |

105.

ENVP v celoti podpira priporočilo Delovne skupine iz člena 29. Po njegovem mnenju bo to načelo zelo pomembno za spodbujanje učinkovite uporabe načel in obveznosti v zvezi z varstvom podatkov. Upravljavci podatkov morajo v skladu z načelom odgovornosti dokazati, da so vzpostavili mehanizem, potreben za dosego skladnosti z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov. To bo verjetno prispevalo k učinkovitemu izvajanju vgrajene zasebnosti v tehnologijah IKT kot nadvse primernega elementa za dokazovanje odgovornosti.

| 106. | Upravljavci podatkov bi za merjenje in dokazovanje odgovornosti lahko uporabljali notranje postopke, tretje osebe, ki lahko opravljajo revizije ali druge vrste pregledov in preverjanj, pa lahko posledično dodelijo pečate ali nagrade. ENVP v zvezi s tem poziva Komisijo k razmisleku, ali bi bilo poleg splošnega načela odgovornosti koristno zakonsko zahtevati sprejetje posebnih ukrepov glede odgovornosti, kot je potreba po pripravi ocen učinka glede zasebnosti in varstva podatkov, ter v katerih okoliščinah. |
| --- | --- |

106.

Upravljavci podatkov bi za merjenje in dokazovanje odgovornosti lahko uporabljali notranje postopke, tretje osebe, ki lahko opravljajo revizije ali druge vrste pregledov in preverjanj, pa lahko posledično dodelijo pečate ali nagrade. ENVP v zvezi s tem poziva Komisijo k razmisleku, ali bi bilo poleg splošnega načela odgovornosti koristno zakonsko zahtevati sprejetje posebnih ukrepov glede odgovornosti, kot je potreba po pripravi ocen učinka glede zasebnosti in varstva podatkov, ter v katerih okoliščinah.

VIII.2.   Kršitve varnosti: dokončno oblikovanje pravnega okvira

| 107. | Z lanskimi spremembami direktive o e-zasebnosti je bila uvedena zahteva o sporočanju kršitev varnosti podatkov prizadetim posameznikom in ustreznim organom. Kršitev varnosti podatkov je na splošno opredeljena kot katera koli kršitev varnosti, ki povzroči uničenje, izgubo, razkritje itd. osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani v zvezi z zagotavljanjem storitev. Obveščanje posameznikov bo potrebno, če je verjetno, da bo kršitev varnosti podatkov škodljivo vplivala na njihove osebne podatke ali zasebnost. To se lahko zgodi v primeru, kadar lahko kršitev pripelje do kraje identitete ali resnega ponižanja ali škodovanja ugledu. Obveščanje ustreznih organov bo potrebno za vsako kršitev varnosti podatkov, ne glede na to, ali obstaja tveganje za posameznike. |
| --- | --- |

107.

Z lanskimi spremembami direktive o e-zasebnosti je bila uvedena zahteva o sporočanju kršitev varnosti podatkov prizadetim posameznikom in ustreznim organom. Kršitev varnosti podatkov je na splošno opredeljena kot katera koli kršitev varnosti, ki povzroči uničenje, izgubo, razkritje itd. osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani v zvezi z zagotavljanjem storitev. Obveščanje posameznikov bo potrebno, če je verjetno, da bo kršitev varnosti podatkov škodljivo vplivala na njihove osebne podatke ali zasebnost. To se lahko zgodi v primeru, kadar lahko kršitev pripelje do kraje identitete ali resnega ponižanja ali škodovanja ugledu. Obveščanje ustreznih organov bo potrebno za vsako kršitev varnosti podatkov, ne glede na to, ali obstaja tveganje za posameznike.

Obveznosti glede kršitev varnosti med sektorji

| 108. | Na žalost se ta obveznost uporablja samo za ponudnike javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, kot so telefonske družbe, ponudniki internetnega dostopa, ponudniki spletne pošte itd. ENVP poziva Komisijo, naj predloži predloge o kršitvah varnosti, ki se bodo uporabljali med sektorji. V zvezi z vsebino takega okvira ENVP meni, da pravni okvir za kršitve varnosti, sprejet v direktivi o e-zasebnosti, vzpostavlja ustrezno ravnovesje med varstvom pravic posameznikov, vključno z njihovimi pravicami do varstva osebnih podatkov in zasebnosti, in obveznostmi za zadevne subjekte. Hkrati je to okvir s pravimi „zobmi“, saj ga podpirajo pomembne izvedbene določbe, ki organom dajejo zadostne pristojnosti za preiskave in sankcije v primeru neskladnosti. |
| --- | --- |

108.

Na žalost se ta obveznost uporablja samo za ponudnike javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, kot so telefonske družbe, ponudniki internetnega dostopa, ponudniki spletne pošte itd. ENVP poziva Komisijo, naj predloži predloge o kršitvah varnosti, ki se bodo uporabljali med sektorji. V zvezi z vsebino takega okvira ENVP meni, da pravni okvir za kršitve varnosti, sprejet v direktivi o e-zasebnosti, vzpostavlja ustrezno ravnovesje med varstvom pravic posameznikov, vključno z njihovimi pravicami do varstva osebnih podatkov in zasebnosti, in obveznostmi za zadevne subjekte. Hkrati je to okvir s pravimi „zobmi“, saj ga podpirajo pomembne izvedbene določbe, ki organom dajejo zadostne pristojnosti za preiskave in sankcije v primeru neskladnosti.

| 109. | ENVP v skladu s tem Komisijo poziva, naj sprejme zakonodajni predlog, v skladu s katerim bi se ta okvir uporabljal v vseh sektorjih, po potrebi z ustreznimi prilagoditvami. Poleg tega bi to zagotavljalo, da se med sektorji uporabljajo isti standardi in postopki. |
| --- | --- |

109.

ENVP v skladu s tem Komisijo poziva, naj sprejme zakonodajni predlog, v skladu s katerim bi se ta okvir uporabljal v vseh sektorjih, po potrebi z ustreznimi prilagoditvami. Poleg tega bi to zagotavljalo, da se med sektorji uporabljajo isti standardi in postopki.

Dokončno oblikovanje pravnega okvira iz direktive o e-zasebnosti na podlagi komitološkega postopka

| 110. | Spremenjena direktiva o e-zasebnosti pooblašča Komisijo, da sprejema tehnične izvedbene ukrepe, tj. podrobne ukrepe o obveščanju o kršitvah varnosti, na podlagi komitološkega postopka (47). To pooblastilo je upravičeno zaradi zagotavljanja doslednega izvajanja in uporabe pravnega okvira za kršitve varnosti. Dosledno izvajanje zagotavlja, da posamezniki v vsej Skupnosti uživajo enako visoko raven varstva in da zadevnim subjektom niso naložene različne zahteve glede obveščanja. |
| --- | --- |

110.

Spremenjena direktiva o e-zasebnosti pooblašča Komisijo, da sprejema tehnične izvedbene ukrepe, tj. podrobne ukrepe o obveščanju o kršitvah varnosti, na podlagi komitološkega postopka (47). To pooblastilo je upravičeno zaradi zagotavljanja doslednega izvajanja in uporabe pravnega okvira za kršitve varnosti. Dosledno izvajanje zagotavlja, da posamezniki v vsej Skupnosti uživajo enako visoko raven varstva in da zadevnim subjektom niso naložene različne zahteve glede obveščanja.

| 111. | Direktiva o e-zasebnosti je bila sprejeta novembra 2009. Zdi se, da ni nobenega razloga, ki bi upravičeval odložitev začetka dela, katerega cilj je sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov. ENVP je organiziral dva seminarja za izmenjavo in zbiranje izkušenj v zvezi z obveščanjem o kršitvah varnosti podatkov. Z veseljem bo izmenjeval rezultate te dejavnosti ter se veseli sodelovanja s Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi pri prilagajanju splošnega pravnega okvira za kršitve varnosti podatkov. |
| --- | --- |

111.

Direktiva o e-zasebnosti je bila sprejeta novembra 2009. Zdi se, da ni nobenega razloga, ki bi upravičeval odložitev začetka dela, katerega cilj je sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov. ENVP je organiziral dva seminarja za izmenjavo in zbiranje izkušenj v zvezi z obveščanjem o kršitvah varnosti podatkov. Z veseljem bo izmenjeval rezultate te dejavnosti ter se veseli sodelovanja s Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi pri prilagajanju splošnega pravnega okvira za kršitve varnosti podatkov.

| 112. | ENVP poziva Komisijo k hitremu sprejetju potrebnih ukrepov. Komisija mora pred sprejetjem tehničnih izvedbenih ukrepov izvesti obširno posvetovanje, v okviru katerega se mora posvetovati z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij (ENISA), evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in Delovno skupino iz člena 29. Poleg tega je treba v posvetovanje vključiti tudi druge „zadevne zainteresirane strani“, zlasti zato, da bi bila obveščena o najboljših razpoložljivih tehničnih in gospodarskih sredstvih za izvajanje. |
| --- | --- |

112.

ENVP poziva Komisijo k hitremu sprejetju potrebnih ukrepov. Komisija mora pred sprejetjem tehničnih izvedbenih ukrepov izvesti obširno posvetovanje, v okviru katerega se mora posvetovati z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij (ENISA), evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in Delovno skupino iz člena 29. Poleg tega je treba v posvetovanje vključiti tudi druge „zadevne zainteresirane strani“, zlasti zato, da bi bila obveščena o najboljših razpoložljivih tehničnih in gospodarskih sredstvih za izvajanje.

IX.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 113. | Zaupanje ali bolje rečeno pomanjkanje zaupanja je bilo opredeljeno kot temeljno vprašanje pri pojavu in uspešni uvedbi informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Če ljudje IKT ne zaupajo, bodo te tehnologije verjetno neuspešne. Zaupanje v IKT je odvisno od različnih dejavnikov: od katerih je ključni zagotavljanje, da take tehnologije ne spodkopavajo temeljne pravice posameznikov do zasebnosti in varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

113.

Zaupanje ali bolje rečeno pomanjkanje zaupanja je bilo opredeljeno kot temeljno vprašanje pri pojavu in uspešni uvedbi informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Če ljudje IKT ne zaupajo, bodo te tehnologije verjetno neuspešne. Zaupanje v IKT je odvisno od različnih dejavnikov: od katerih je ključni zagotavljanje, da take tehnologije ne spodkopavajo temeljne pravice posameznikov do zasebnosti in varstva osebnih podatkov.

| 114. | Za nadaljnjo krepitev pravnega okvira za varstvo podatkov/zasebnosti, katerega načela ostajajo popolnoma veljavna v informacijski družbi, ENVP Komisiji predlaga, naj vgrajeno zasebnost vključi v zakonodajo in oblikovanje politike na različnih ravneh. |
| --- | --- |

114.

Za nadaljnjo krepitev pravnega okvira za varstvo podatkov/zasebnosti, katerega načela ostajajo popolnoma veljavna v informacijski družbi, ENVP Komisiji predlaga, naj vgrajeno zasebnost vključi v zakonodajo in oblikovanje politike na različnih ravneh.

| 115. | Komisiji priporoča, naj sprejme štiri ukrepe:






  (a) | predlaga vključitev splošne določbe o vgrajeni zasebnosti v pravni okvir za varstvo podatkov. Ta določba mora biti tehnološko nevtralna, skladnost pa mora biti obvezna v različnih fazah; |
| --- | --- | --- |

115.

Komisiji priporoča, naj sprejme štiri ukrepe:

(a)

predlaga vključitev splošne določbe o vgrajeni zasebnosti v pravni okvir za varstvo podatkov. Ta določba mora biti tehnološko nevtralna, skladnost pa mora biti obvezna v različnih fazah;

| (b) | natančno opredeli to splošno določbo v posebnih določbah, kadar so predlagani posebni pravni instrumenti v različnih sektorjih. Te posebne določbe bi bilo mogoče že zdaj vključiti v pravne instrumente na podlagi člena 17 direktive o varstvu podatkov (in druge veljavne zakonodaje); |
| --- | --- |

(b)

natančno opredeli to splošno določbo v posebnih določbah, kadar so predlagani posebni pravni instrumenti v različnih sektorjih. Te posebne določbe bi bilo mogoče že zdaj vključiti v pravne instrumente na podlagi člena 17 direktive o varstvu podatkov (in druge veljavne zakonodaje);

| (c) | vgrajeno zasebnost kot vodilno načelo vključi v evropski program za digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

vgrajeno zasebnost kot vodilno načelo vključi v evropski program za digitalne tehnologije;

| (d) | vgrajeno zasebnost kot načelo uvede v druge pobude EU (predvsem nezakonodajne). |
| --- | --- |

(d)

vgrajeno zasebnost kot načelo uvede v druge pobude EU (predvsem nezakonodajne).

| 116. | ENVP na treh določenih področjih IKT priporoča Komisiji, naj oceni potrebo po oblikovanju predlogov za izvajanje načela vgrajene zasebnosti na posebne načine:






  (a) | v zvezi z RFID – predlagati zakonodajne ukrepe, ki urejajo glavna vprašanja uporabe RFID v primeru, če izvajanje sedanjega pravnega okvira prek samourejanja ne bo učinkovito. Zlasti določiti načelo privolitve (opt-in) na prodajnem mestu, v skladu s katerim bi bili vsi oddajniki RFID, nameščeni na potrošniške proizvode, na prodajnem mestu samodejno deaktivirani; |
| --- | --- | --- |

116.

ENVP na treh določenih področjih IKT priporoča Komisiji, naj oceni potrebo po oblikovanju predlogov za izvajanje načela vgrajene zasebnosti na posebne načine:

(a)

v zvezi z RFID – predlagati zakonodajne ukrepe, ki urejajo glavna vprašanja uporabe RFID v primeru, če izvajanje sedanjega pravnega okvira prek samourejanja ne bo učinkovito. Zlasti določiti načelo privolitve (opt-in) na prodajnem mestu, v skladu s katerim bi bili vsi oddajniki RFID, nameščeni na potrošniške proizvode, na prodajnem mestu samodejno deaktivirani;

| (b) | v zvezi z socialnimi omrežji – pripraviti zakonodajo, ki bo vključevala vsaj splošno obveznost vzpostavitve obveznih nastavitev glede zasebnosti skupaj z natančnejšimi zahtevami o omejitvi dostopa do uporabniških profilov na stike, ki jih je uporabnik sam izbral, in določitvi, da notranji/zunanji iskalniki ne morejo najti profilov z omejenim dostopom; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z socialnimi omrežji – pripraviti zakonodajo, ki bo vključevala vsaj splošno obveznost vzpostavitve obveznih nastavitev glede zasebnosti skupaj z natančnejšimi zahtevami o omejitvi dostopa do uporabniških profilov na stike, ki jih je uporabnik sam izbral, in določitvi, da notranji/zunanji iskalniki ne morejo najti profilov z omejenim dostopom;

| (c) | v zvezi s ciljno usmerjenim oglaševanjem – razmisliti o zakonodaji, ki določa, da nastavitve brskalnikov samodejno zavračajo piškotke tretjih oseb, in od uporabnikov zahtevati, da pri prvi namestitvi ali posodobitvi brskalnika uporabijo čarovnika za zasebnost. |
| --- | --- |

(c)

v zvezi s ciljno usmerjenim oglaševanjem – razmisliti o zakonodaji, ki določa, da nastavitve brskalnikov samodejno zavračajo piškotke tretjih oseb, in od uporabnikov zahtevati, da pri prvi namestitvi ali posodobitvi brskalnika uporabijo čarovnika za zasebnost.

| 117. | Ne nazadnje ENVP Komisiji predlaga, naj:






  (a) | razmisli o izvajanju načela odgovornosti v veljavni direktivi o varstvu podatkov ter |
| --- | --- | --- |

117.

Ne nazadnje ENVP Komisiji predlaga, naj:

(a)

razmisli o izvajanju načela odgovornosti v veljavni direktivi o varstvu podatkov ter

| (b) | pripravi okvir pravil in postopkov za izvajanje določb o uradnem obveščanju o kršitvah varnosti iz direktive o e-zasebnosti ter jih razširi, da se na splošno uporabljajo za vse upravljavce podatkov. |
| --- | --- |

(b)

pripravi okvir pravil in postopkov za izvajanje določb o uradnem obveščanju o kršitvah varnosti iz direktive o e-zasebnosti ter jih razširi, da se na splošno uporabljajo za vse upravljavce podatkov.

V Bruslju, 18. marca 2010

Peter HUSTINX

evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

2

(3)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

3

(4)  Odgovori na vprašalnik Evropskega parlamenta za komisarko Neelie Kroes v okviru zaslišanj v Evropskem parlamentu, ki so potekala pred imenovanjem komisarke.

4

(5)  Odgovori na vprašalnik Evropskega parlamenta za komisarko Neelie Kroes v okviru zaslišanj v Evropskem parlamentu, ki so potekala pred imenovanjem komisarke; govor komisarke Viviane Reding z naslovom „Evropski program za digitalne tehnologije za novega potrošnika digitalnih tehnologij“ (A European Digital Agenda for the New Digital Consumer) na forumu več zainteresiranih strani, ki ga je BEUC organiziral na temo „Zasebnost potrošnikov in spletno trženje: tržne usmeritve in politične perspektive“ (Consumer Privacy and Online Marketing: Market Trends and Policy Perspectives), Bruselj, 12. novembra 2009.

5

A European Digital Agenda for the New Digital Consumer

Consumer Privacy and Online Marketing: Market Trends and Policy Perspectives

(6)  Glej na primer poročilo RISEPTIS, „Zaupanje v informacijsko družbo“ (Trust in the Information Society), poročilo svetovalnega odbora, RISEPTIS (Raziskave in inovacije v zvezi z varnostjo, zasebnostjo in zaupanjem v informacijsko družbo). Na voljo na spletnem naslovu http://www.think-trust.eu/general/news-events/riseptis-report.html Glej tudi: J. B Horrigan, Broadband Adoption and Use in America, FCC Omnibus Broadband Initiative, OBI Working Paper Series No 1.

6

Trust in the Information Society

Broadband Adoption and Use in America

(7)  Mnenje št. 168 Delovne skupine iz člena 29 z naslovom „Prihodnost zasebnosti: skupni prispevek k posvetovanju Evropske komisije o pravnem okviru za temeljno pravico do varstva osebnih podatkov“, sprejeto 1. decembra 2009.

7

(8)  Mnenje z dne 25. julija 2007 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje Direktive o varstvu podatkov, UL C 255, 27.10.2007, str. 1; Mnenje z dne 20. decembra 2007 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike“ (COM(2007) 96), UL C 101, 23.4.2008, str. 1; Mnenje z dne 10. aprila 2008 o predlogu direktive, med drugim o spremembi Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah), UL C 181, 18.7.2008, str. 1; drugo mnenje z dne 9. januarja 2009 o pregledu Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij.

8

(9)  Poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope – Glavni dosežki strategije i2010 v obdobju 2005–2009 (SEC(2009) 1060).

9

(10)  Sklepi Sveta „Obdobje po strategiji i2010 – v smeri odprte, okolju prijazne in konkurenčne družbe znanja“ (17107/09), sprejeti 18. decembra 2009.

10

(11)  Poročilo o določitvi nove digitalne agende za Evropo: od i2010 k digital.eu (2009/2225 (INI), sprejeto 18. marca 2010.

11

(12)  Na primer, skrbno bi bilo treba proučiti, da se zdravstvene informacije, zbrane za namene zdravljenja, ne prodajajo ali uporabljajo za izbiro lokacij za pomožne klinike, ustanovitev ambulantnih kirurških centrov ali kako drugače za načrtovanje prihodnjih dejavnosti s finančnimi posledicami.

12

(13)  Glej Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 22. julija 2009 o sporočilu Komisije z naslovom „Akcijski načrt za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v Evropi“ ter spremljajočem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza, na voljo na spletnem naslovu: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-07-22_Intelligent_Transport_Systems_EN.pdf

13

(14)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 2. maja 2007 o spodbujanju varstva podatkov s tehnologijami za boljše varovanje zasebnosti (PET), COM(2007) 228 konč.

14

(15)  Študija o ekonomskih koristih tehnologij za boljše varovanje zasebnosti (PET), JLS/2008/D4/036.

15

(16)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: direktiva o varstvu podatkov).

16

(17)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu:direktiva o e-zasebnosti).

17

(18)  Razlaga glavnih elementov in pogojev iz člena 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), sprejete v Rimu dne 4. novembra 1950, kot se uporabljajo za različna področja.

18

(19)  Lizbonska pogodba je okrepila tako varstvo s priznanjem spoštovanja zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov kot ločenih temeljnih pravic v členih 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Listina Evropske unije o temeljnih pravicah je postala zavezujoča, ko je začela veljati Lizbonska pogodba.

19

(20)  Člen 17 se glasi: „Države članice določijo, da mora upravljavec izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zavarovanje osebnih podatkov pred slučajnim ali nezakonitim uničenjem ali slučajno izgubo, predelavo, nepooblaščenim posredovanjem ali dostopom, predvsem kadar obdelava vključuje prenos podatkov po omrežju, ter proti vsem drugim nezakonitim oblikam obdelave.“ Uvodna izjava 46 dopolnjuje ta člen z naslednjim: „ker varstvo pravic in svoboščin posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov zahteva, da se sprejmejo primerni tehnični in organizacijski ukrepi med načrtovanjem sistema obdelave, pa tudi med samo obdelavo, predvsem zato, da bi ohranjali varnost in tako preprečili vsako nepooblaščeno obdelavo.“

20

(21)  Komisija je napovedala posodobitev Direktive 1999/5/ES proti koncu leta 2010.

21

(22)  Glej poročilo Urada informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva z naslovom „Vgrajena zasebnost“, objavljeno novembra 2008.

22

(23)  Glej Mnenje št. 168 Delovne skupine iz člena 29 z naslovom „Prihodnost zasebnosti: skupni prispevek k posvetovanju Evropske komisije o pravnem okviru za temeljno pravico do varstva osebnih podatkov“, sprejeto 1. decembra 2009.

23

(24)  „Vgrajena zasebnost“ je načelo, ki je v interesu državljanov in podjetij. Pripeljala bo do boljšega varstva za posameznike ter zaupanja v nove storitve in proizvode, kar bo pozitivno vplivalo na gospodarstvo. Na voljo je nekaj spodbudnih primerov, vendar je dela še veliko. Programski govor na dnevu varstva podatkov 28. januarja 2010, Evropski parlament, Bruselj.

24

(25)  Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje; Evropski svet ga je odobril decembra 2009.

25

(26)  Mnenje z dne 10. julija 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o območju svobode, varnosti in pravice za državljane, UL C 276, 17.11.2009, str. 8, točka 60.

26

(27)  Mnenje št. 168 Delovne skupine iz člena 29 z naslovom „Prihodnost zasebnosti: skupni prispevek k posvetovanju Evropske komisije o pravnem okviru za temeljno pravico do varstva osebnih podatkov“, sprejeto 1. decembra 2009.

27

(28)  RFID pomeni radiofrekvenčna identifikacija. Glavni deli radiofrekvenčne identifikacijske tehnologije ali infrastrukture so oddajnik (tj. mikročip), čitalnik in aplikacija, povezana z oddajniki in čitalniki prek vmesne programske opreme (middleware) za obdelavo proizvedenih podatkov. Oddajnik je sestavljen iz elektronskega vezja, ki shranjuje podatke, in antene, ki podatke sporoča prek radijskih valov. Čitalnik ima anteno in demodulator, ki prevaja vhodne analogne informacije iz radijske povezave v digitalne podatke. Informacije je nato mogoče poslati prek omrežij v podatkovne zbirke in strežnike v računalniško obdelavo.

28

ali

oddajnik

middleware

(29)  Direktiva o e-zasebnosti se sklicuje na RFID v členu 3: „Ta direktiva se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno razpoložljivih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih komunikacijskih omrežjih v Skupnosti, vključno z javnimi komunikacijskimi omrežji, ki podpirajo zbiranje podatkov in identifikacijske naprave“. To dopolnjuje uvodna izjava 56: „Tehnološki napredek omogoča razvoj novih aplikacij na podlagi naprav za zbiranje podatkov in identifikacijo, ki so lahko brezkontaktne naprave, ki uporabljajo radijske frekvence. Naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID) na primer uporabljajo radijske frekvence za zajetje podatkov iz enoznačno prepoznavne oznake, ki jih je nato mogoče prenesti po obstoječih komunikacijskih omrežjih. Široka uporaba takih tehnologij lahko prinese velike gospodarske in družbene koristi ter s tem predstavlja velik prispevek k notranjemu trgu, če je njihova uporaba za državljane sprejemljiva. Da bi dosegli ta cilj, je treba zagotoviti varstvo temeljnih pravic posameznikov, vključno s pravico do zasebnosti in varstva podatkov. Če se take naprave priključi na javno dostopna elektronska komunikacijska omrežja ali če uporabljajo elektronske komunikacijske storitve kot osnovno infrastrukturo, bi se morale uporabljati ustrezne določbe Direktive 2002/58/ES (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah), vključno z določbami o varnosti, podatkih o prometu in lokaciji ter o zaupnosti.“

29

(30)  Člen 17 Direktive o varstvu podatkov na primer nalaga obveznost izvajanja ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov za varstvo osebnih podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali nepooblaščenim razkritjem.

30

(31)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 15. marca 2007 o radiofrekvenčni identifikaciji (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike, COM(2007) 96 konč.

31

(32)  Priporočilo Komisije z dne 12. maja 2009 o izvajanju načel varstva zasebnosti in varstva podatkov v aplikacijah, podprtih z radiofrekvenčno identifikacijo (C(2009) 3200 konč.).

32

(33)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Internet stvari – akcijski načrt za Evropo“, 18. junija 2009, COM(2009) 278 konč.

33

(34)  Glej Mnenje št. 163, 5/2009 Delovne skupine iz člena 29 o spletnem socialnem mreženju, sprejeto 12. junija 2009.

34

(35)  „Upravljavec“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali kateri koli drug organ, ki sam ali skupaj z drugimi določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov; kadar namene in sredstva obdelave določa nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti, lahko upravljavca ali posebna merila za njegovo imenovanje določi nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti.

35

(36)  Informacije o tem programu so na voljo na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/index_en.htm

36

(37)  Načela so na voljo na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/sn_principles.pdf

37

(38)  Poročilo o oceni izvajanja načel varnejših socialnih omrežij za EU je na voljo na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/final_report/first_part.pdf

38

(39)  Viviane Reding, članica Evropske komisije, pristojna za informacijsko družbo in medije; Pomisli, preden objaviš! Kako zagotoviti varnejše spletne strani za socialno mreženje za otroke in najstnike? Dan varne rabe interneta, Strasbourg, 9. februarja 2010.

39

(40)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu spletnih strani za socialna omrežja na državljane/potrošnike, 4. novembra 2009.

40

(41)  Obširneje o tem tudi v točki 33 tega dokumenta.

41

(42)  Sledilni piškotki so majhne besedilne datoteke, ki vsebujejo edinstven identifikator. Običajno ponudniki oglaševalskih omrežij (in spletni operaterji ali založniki) shranijo piškotke na trdi disk obiskovalcev, zlasti v brskalnik internetnih uporabnikov, kadar uporabniki prvič obiščejo spletne strani, ki uporabljajo oglase, ki so del njihovega omrežja. Piškotek ponudniku oglaševalskega omrežja omogoča prepoznavo obiskovalca, ki znova obišče to spletno stran ali katero koli spletno stran, ki je partnersko povezana z oglaševalskim omrežjem. Taki večkratni obiski bodo ponudniku oglaševalskega omrežja omogočili oblikovanje profilov obiskovalcev.

42

(43)  Člen 5(3) direktive o e-zasebnosti je bil pred kratkim spremenjen za krepitev varstva pred prestrezanjem sporočil uporabnikov, na primer z vohunsko programsko opremo (spyware) in piškotki, shranjenimi na računalniku uporabnika ali drugih napravah. V skladu z novo direktivo je treba uporabnikom ponuditi boljše informacije in lažje načine nadzora nad tem, ali želijo imeti piškotke shranjene na svoji terminalski opremi.

43

spyware

(44)  ENVP se hkrati zaveda, da to ne bi v celoti rešilo težave, ker obstajajo piškotki, ki jih ni mogoče nadzorovati z brskalnikom, kot so tako imenovani flash piškotki. Za to bi morali razvijalci brskalnikov v različice novih brskalnikov samodejno vgraditi flash kontrole v kontrole piškotkov.

44

(45)  Mnenje št. 168 Delovne skupine iz člena 29 z naslovom „Prihodnost zasebnosti: skupni prispevek k posvetovanju Evropske komisije o pravnem okviru za temeljno pravico do varstva osebnih podatkov“, sprejeto 1. decembra 2009.

45

(46)  Smernice OECD o varovanju zasebnosti in čezmejnem prenosu osebnih podatkov iz leta 1980; Madridska deklaracija o zasebnosti o globalnih standardih zasebnosti za globaliziran svet z dne 3. novembra 2009.

46

(47)  Komitologija vključuje sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov prek odbora predstavnikov držav članic, ki mu predseduje Komisija. Za direktivo o e-zasebnosti se uporablja tako imenovani regulativni postopek s pregledom, kar pomeni, da lahko Evropski parlament in Svet nasprotujeta ukrepom, ki jih predlaga Komisija. Za dodatne informacije glej spletno stran: http://europa.eu/scadplus/glossary/comitology_en.htm

47

---

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/16

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkovo predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO)

2010/C 280/02

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov in zlasti člena 17 Direktive,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku teh podatkov ter zlasti člena 41 Uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 3. decembra 2008 sprejela predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (v nadaljnjem besedilu: predlog) (1). Cilj predloga je prenoviti Direktivo 2002/96/ES o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO), ki je bila sprejeta 27. januarja 2003 (v nadaljnjem besedilu: direktiva) (2), ne da bi se pri tem spremenili motivi in vzroki za zbiranje in recikliranje OEEO. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 3. decembra 2008 sprejela predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (v nadaljnjem besedilu: predlog) (1). Cilj predloga je prenoviti Direktivo 2002/96/ES o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO), ki je bila sprejeta 27. januarja 2003 (v nadaljnjem besedilu: direktiva) (2), ne da bi se pri tem spremenili motivi in vzroki za zbiranje in recikliranje OEEO.

| 2. | Komisija se ni posvetovala z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP), kot to zahteva člen 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 (3). ENVP je tako na lastno pobudo sprejel to mnenje na podlagi člena 41(2) iste uredbe. ENVP priporoča, da se v preambulo predloga vključi sklic na to mnenje. |
| --- | --- |

2.

Komisija se ni posvetovala z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP), kot to zahteva člen 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 (3). ENVP je tako na lastno pobudo sprejel to mnenje na podlagi člena 41(2) iste uredbe. ENVP priporoča, da se v preambulo predloga vključi sklic na to mnenje.

| 3. | ENVP se zaveda, da ta nasvet prihaja na koncu zakonodajnega postopka, vendar vseeno meni, da je primerno in koristno izdati to mnenje, ker predlog odpira pomembna vprašanja v zvezi z varstvom podatkov, ki jih besedilo predloga ne obravnava. Namen tega mnenja ni spremeniti glavnega in prevladujočega namena in vsebine predloga, ki se še naprej osredotoča (4) na zaščito okolja, ampak želi samo dodati novo dimenzijo, ki postaja čedalje pomembnejša za našo informacijsko družbo (5). |
| --- | --- |

3.

ENVP se zaveda, da ta nasvet prihaja na koncu zakonodajnega postopka, vendar vseeno meni, da je primerno in koristno izdati to mnenje, ker predlog odpira pomembna vprašanja v zvezi z varstvom podatkov, ki jih besedilo predloga ne obravnava. Namen tega mnenja ni spremeniti glavnega in prevladujočega namena in vsebine predloga, ki se še naprej osredotoča (4) na zaščito okolja, ampak želi samo dodati novo dimenzijo, ki postaja čedalje pomembnejša za našo informacijsko družbo (5).

| 4. | ENVP, ki se tudi zaveda omejenega obsega postopka prenovitve, kljub temu poziva zakonodajalca, naj upošteva ta priporočila v skladu s členom 8 Medinstitucionalnega sporazuma o postopku prenovitve (v katerem je določena možnost spremembe nespremenjenih določb) (6). |
| --- | --- |

4.

ENVP, ki se tudi zaveda omejenega obsega postopka prenovitve, kljub temu poziva zakonodajalca, naj upošteva ta priporočila v skladu s členom 8 Medinstitucionalnega sporazuma o postopku prenovitve (v katerem je določena možnost spremembe nespremenjenih določb) (6).

II.   OZADJE PREDLOGA IN NJEGOV POMEN ZA ZAŠČITO PODATKOV

| 5. | Namen predloga je posodobiti sedanjo Direktivo v zvezi z odstranjevanjem, ponovno uporabo in recikliranjem OEEO. Tehnične, pravne in upravne težave v prvih letih izvajanja Direktive so privedle do tega predloga, kot je bilo predvideno v členu 17(5) Direktive. |
| --- | --- |

5.

Namen predloga je posodobiti sedanjo Direktivo v zvezi z odstranjevanjem, ponovno uporabo in recikliranjem OEEO. Tehnične, pravne in upravne težave v prvih letih izvajanja Direktive so privedle do tega predloga, kot je bilo predvideno v členu 17(5) Direktive.

| 6. | Električna in elektronska oprema (EEO) predstavlja široko skupino izdelkov, ki ima vgrajene ali vstavljene raznolike medije za shranjevanje osebnih podatkov – kot je na primer oprema IT in telekomunikacijska oprema (na primer osebni računalniki, prenosni računalniki, elektronski terminali za komunikacijo) – in za katero so v sedanjem tehnološkem in gospodarskem okviru značilni čedalje hitrejši inovacijski cikli ter, zaradi tehnološkega zbliževanja, dostopnost večnamenskih naprav. Razvoj na področju elektronskih medijev za shranjevanje se hitro pospešuje, še posebej pri zmogljivosti shranjevanja in velikosti, zato tržne sile podobno hitro pospešujejo nadomeščanje EEO (ki vsebuje veliko osebnih podatkov, velikokrat občutljivih) z novo opremo. Rezultat tega je, da se OEEO šteje za najhitreje rastoč tok odpadkov v EU (7), in da v primeru neprimernega odstranjevanja obstaja povečana nevarnost izgube in razširjanja osebnih podatkov, ki so shranjeni v tem tipu EEO. |
| --- | --- |

6.

Električna in elektronska oprema (EEO) predstavlja široko skupino izdelkov, ki ima vgrajene ali vstavljene raznolike medije za shranjevanje osebnih podatkov – kot je na primer oprema IT in telekomunikacijska oprema (na primer osebni računalniki, prenosni računalniki, elektronski terminali za komunikacijo) – in za katero so v sedanjem tehnološkem in gospodarskem okviru značilni čedalje hitrejši inovacijski cikli ter, zaradi tehnološkega zbliževanja, dostopnost večnamenskih naprav. Razvoj na področju elektronskih medijev za shranjevanje se hitro pospešuje, še posebej pri zmogljivosti shranjevanja in velikosti, zato tržne sile podobno hitro pospešujejo nadomeščanje EEO (ki vsebuje veliko osebnih podatkov, velikokrat občutljivih) z novo opremo. Rezultat tega je, da se OEEO šteje za najhitreje rastoč tok odpadkov v EU (7), in da v primeru neprimernega odstranjevanja obstaja povečana nevarnost izgube in razširjanja osebnih podatkov, ki so shranjeni v tem tipu EEO.

| 7. | Že dlje časa so bile politike Evropske unije na področjih okolja in trajnostnega razvoja usmerjene v zmanjševanje netrajnostne uporabe naravnih virov in uvajanje ukrepov za zmanjšanje onesnaževanja. |
| --- | --- |

7.

Že dlje časa so bile politike Evropske unije na področjih okolja in trajnostnega razvoja usmerjene v zmanjševanje netrajnostne uporabe naravnih virov in uvajanje ukrepov za zmanjšanje onesnaževanja.

| 8. | Odstranjevanje, ponovna uporaba in recikliranje OEEO spadajo v ta okvir. Ti ukrepi poskušajo preprečiti odlaganje električne in elektronske opreme skupaj z mešanimi odpadki, tako da proizvajalce zavezujejo, da zagotovijo odlaganje na način, ki je v skladu z Direktivo. |
| --- | --- |

8.

Odstranjevanje, ponovna uporaba in recikliranje OEEO spadajo v ta okvir. Ti ukrepi poskušajo preprečiti odlaganje električne in elektronske opreme skupaj z mešanimi odpadki, tako da proizvajalce zavezujejo, da zagotovijo odlaganje na način, ki je v skladu z Direktivo.

| 9. | Med različnimi ukrepi, ki jih predvideva Direktiva, je zlasti dobro izpostaviti tiste, ki so namenjeni ponovni uporabi (tj. kateri koli postopek, s katerim se OEEO ali njeni sestavni deli uporabijo za namen, za katerega so bili zasnovani, vključno z nadaljnjo uporabo opreme ali njenih sestavnih delov, ki so bili vrnjeni na zbirališča, distributerjem ali proizvajalcem), recikliranju (tj. predelavi odpadnih materialov v proizvodnem postopku za prvotni ali drug namen) in poiskati druge oblike predelave OEEO, da se zmanjša odlaganje odpadkov (glej člene 1, 3(d) in 3(e) Direktive). |
| --- | --- |

9.

Med različnimi ukrepi, ki jih predvideva Direktiva, je zlasti dobro izpostaviti tiste, ki so namenjeni ponovni uporabi (tj. kateri koli postopek, s katerim se OEEO ali njeni sestavni deli uporabijo za namen, za katerega so bili zasnovani, vključno z nadaljnjo uporabo opreme ali njenih sestavnih delov, ki so bili vrnjeni na zbirališča, distributerjem ali proizvajalcem), recikliranju (tj. predelavi odpadnih materialov v proizvodnem postopku za prvotni ali drug namen) in poiskati druge oblike predelave OEEO, da se zmanjša odlaganje odpadkov (glej člene 1, 3(d) in 3(e) Direktive).

| 10. | Ti postopki, zlasti ponovna uporaba in recikliranje OEEO, še posebej opreme IT in telekomunikacijske opreme, lahko, še bolj kot prej, predstavljajo tveganje, da se bodo osebe, ki zbirajo OEEO ali prodajajo in kupujejo uporabljene ali reciklirane naprave, začele zavedati, da so v teh napravah lahko shranjeni osebni podatki. Taki podatki so lahko pogosto občutljivi ali se nanašajo na veliko število posameznikov. |
| --- | --- |

10.

Ti postopki, zlasti ponovna uporaba in recikliranje OEEO, še posebej opreme IT in telekomunikacijske opreme, lahko, še bolj kot prej, predstavljajo tveganje, da se bodo osebe, ki zbirajo OEEO ali prodajajo in kupujejo uporabljene ali reciklirane naprave, začele zavedati, da so v teh napravah lahko shranjeni osebni podatki. Taki podatki so lahko pogosto občutljivi ali se nanašajo na veliko število posameznikov.

| 11. | Zaradi vseh teh razlogov ENVP meni, da je nujno, da se vse zainteresirane strani (uporabniki in proizvajalci EEO) zavedajo tveganja za osebne podatke, še posebej v zadnjem stadiju življenjskega cikla EEO. Na tej stopnji, čeprav je njena gospodarska vrednost nižja, bo EEO verjetno vsebovala veliko količino osebnih podatkov in bo tako imela visoko „intrinzično“ vrednost za osebe, na katere se podatki nanašajo in/ali druge osebe. |
| --- | --- |

11.

Zaradi vseh teh razlogov ENVP meni, da je nujno, da se vse zainteresirane strani (uporabniki in proizvajalci EEO) zavedajo tveganja za osebne podatke, še posebej v zadnjem stadiju življenjskega cikla EEO. Na tej stopnji, čeprav je njena gospodarska vrednost nižja, bo EEO verjetno vsebovala veliko količino osebnih podatkov in bo tako imela visoko „intrinzično“ vrednost za osebe, na katere se podatki nanašajo in/ali druge osebe.

III.   ANALIZA PREDLOGA

III.1   Uporaba Direktive 95/46/ES

| 12. | ENVP nima nobenih pripomb na splošni cilj Predloga in v celoti podpira sprejeto pobudo, ki naj bi izboljšala okolju prijazne politike na področju OEEO. |
| --- | --- |

12.

ENVP nima nobenih pripomb na splošni cilj Predloga in v celoti podpira sprejeto pobudo, ki naj bi izboljšala okolju prijazne politike na področju OEEO.

| 13. | Vendar se Predlog in Direktiva osredotočata samo na okoljska tveganja, povezana z odlaganjem OEEO. Ne upošteva drugih dodatnih tveganj za posameznike in/ali organizacije, ki bi se lahko pojavila pri postopkih odlaganja, ponovne uporabe ali recikliranja OEEO, še posebej tveganj, povezanih z verjetnostjo protipravne pridobitve, razkritja ali razširjanja osebnih podatkov, shranjenih v OEEO. |
| --- | --- |

13.

Vendar se Predlog in Direktiva osredotočata samo na okoljska tveganja, povezana z odlaganjem OEEO. Ne upošteva drugih dodatnih tveganj za posameznike in/ali organizacije, ki bi se lahko pojavila pri postopkih odlaganja, ponovne uporabe ali recikliranja OEEO, še posebej tveganj, povezanih z verjetnostjo protipravne pridobitve, razkritja ali razširjanja osebnih podatkov, shranjenih v OEEO.

| 14. | Pri tem je pomembno opozoriti, da se Direktiva 95/46/ES (8) uporablja za „kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki“, kar vključuje njihov „izbris ali uničenje“ (člen 2(b)). Odlaganje EEO lahko vključuje postopek obdelave informacij. Zaradi tega se Predlog in pravkar omenjena Direktiva prekrivata, in tako bi se pravila o varstvu podatkov lahko uporabljala za dejavnosti, ki jih obravnava Predlog. |
| --- | --- |

14.

Pri tem je pomembno opozoriti, da se Direktiva 95/46/ES (8) uporablja za „kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki“, kar vključuje njihov „izbris ali uničenje“ (člen 2(b)). Odlaganje EEO lahko vključuje postopek obdelave informacij. Zaradi tega se Predlog in pravkar omenjena Direktiva prekrivata, in tako bi se pravila o varstvu podatkov lahko uporabljala za dejavnosti, ki jih obravnava Predlog.

III.2   Odstranjevanje OEEO in varnostni ukrepi

| 15. | ENVP namerava izpostaviti znatna tveganja, ki lahko vplivajo na posameznike in/ali organizacije, ki delujejo kot „upravljavci podatkov“ (9), pri čemer OEEO, še posebej oprema IT in telekomunikacijska oprema, v času odstranjevanja vsebuje osebne podatke o uporabnikih te opreme in/ali tretjih osebah. Nezakonit dostop do takih osebnih podatkov, ki jih včasih sestavljajo podatki posebnih kategorij, ki razkrivajo raso ali etično pripadnost, politična prepričanja, vero ali filozofska prepričanja in članstvo v sindikatih ter podatki v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem (tako imenovani „občutljivi podatki“) (10), ali njihovo razkritje, lahko dejansko vpliva na zasebnost in dostojanstvo ljudi, na katere se te informacije nanašajo, ter na druge zakonite interese teh posameznikov/organizacij (npr. ekonomski podatki). |
| --- | --- |

15.

ENVP namerava izpostaviti znatna tveganja, ki lahko vplivajo na posameznike in/ali organizacije, ki delujejo kot „upravljavci podatkov“ (9), pri čemer OEEO, še posebej oprema IT in telekomunikacijska oprema, v času odstranjevanja vsebuje osebne podatke o uporabnikih te opreme in/ali tretjih osebah. Nezakonit dostop do takih osebnih podatkov, ki jih včasih sestavljajo podatki posebnih kategorij, ki razkrivajo raso ali etično pripadnost, politična prepričanja, vero ali filozofska prepričanja in članstvo v sindikatih ter podatki v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem (tako imenovani „občutljivi podatki“) (10), ali njihovo razkritje, lahko dejansko vpliva na zasebnost in dostojanstvo ljudi, na katere se te informacije nanašajo, ter na druge zakonite interese teh posameznikov/organizacij (npr. ekonomski podatki).

| 16. | ENVP na splošno meni, da je treba poudariti pomen sprejetja ustreznih varnostnih ukrepov na vsaki stopnji obdelave osebnih podatkov (od začetka do konca), kakor je to bilo vedno znova poudarjeno v drugih mnenjih (11). To še toliko bolj velja za občutljivo fazo, v kateri upravljavec namerava odstraniti naprave, ki vsebujejo osebne podatke. |
| --- | --- |

16.

ENVP na splošno meni, da je treba poudariti pomen sprejetja ustreznih varnostnih ukrepov na vsaki stopnji obdelave osebnih podatkov (od začetka do konca), kakor je to bilo vedno znova poudarjeno v drugih mnenjih (11). To še toliko bolj velja za občutljivo fazo, v kateri upravljavec namerava odstraniti naprave, ki vsebujejo osebne podatke.

| 17. | Upoštevanje varnostnih ukrepov je predpogoj za učinkovito zagotavljanje pravice do zaščite osebnih podatkov. |
| --- | --- |

17.

Upoštevanje varnostnih ukrepov je predpogoj za učinkovito zagotavljanje pravice do zaščite osebnih podatkov.

| 18. | Tako ne bi bilo skladno najprej uvesti dolžnost za vzpostavitev (včasih dragih) varnostnih ukrepov med običajnimi postopki obdelave osebnih podatkov (kot to predvideva člen 17 Direktive 95/46/ES, kadar je to ustrezno (12)), potem pa preprosto pozabiti na uvedbo ustreznih zaščitnih naprav pri odstranjevanju OEEO. |
| --- | --- |

18.

Tako ne bi bilo skladno najprej uvesti dolžnost za vzpostavitev (včasih dragih) varnostnih ukrepov med običajnimi postopki obdelave osebnih podatkov (kot to predvideva člen 17 Direktive 95/46/ES, kadar je to ustrezno (12)), potem pa preprosto pozabiti na uvedbo ustreznih zaščitnih naprav pri odstranjevanju OEEO.

| 19. | Podobno razhajanje bi bilo, če bi vprašanju varnosti podatkov dali tak pomen, da je bilo treba obvestilo o kršitvah posebnih podatkov uvesti s členom 2 Direktive 2009/136/ES (13), potem pa ne bi dali nobenega zagotovila ali zaščitne naprave med odstranjevanjem in ob ponovni uporabi ali recikliranju OEEO. |
| --- | --- |

19.

Podobno razhajanje bi bilo, če bi vprašanju varnosti podatkov dali tak pomen, da je bilo treba obvestilo o kršitvah posebnih podatkov uvesti s členom 2 Direktive 2009/136/ES (13), potem pa ne bi dali nobenega zagotovila ali zaščitne naprave med odstranjevanjem in ob ponovni uporabi ali recikliranju OEEO.

| 20. | ENVP obžaluje, da predlog ne upošteva morebitnih škodljivih vplivov odstranjevanja OEEO na varnost osebnih podatkov, ki so shranjeni v „rabljenih“ napravah. |
| --- | --- |

20.

ENVP obžaluje, da predlog ne upošteva morebitnih škodljivih vplivov odstranjevanja OEEO na varnost osebnih podatkov, ki so shranjeni v „rabljenih“ napravah.

| 21. | Ta vidik prav tako ni bil upoštevan v oceni učinkov, ki jo je izdelala Komisija (14), čeprav so izkušnje pokazale, da bi lahko brez sprejetja ustreznih varnostnih ukrepov pri odstranjevanju OEEO ogrozili varnost osebnih podatkov (15). Zaradi zapletenosti s tem povezanih vprašanj (na primer o velikem številu zakonitih metod, tehnologij in zainteresiranih strani v ciklu odstranjevanja OEEO) ENVP meni, da bi bilo primerno izvesti „ocene učinkov glede zasebnosti in varstva podatkov“ za postopke, povezane z odstranjevanjem OEEO. |
| --- | --- |

21.

Ta vidik prav tako ni bil upoštevan v oceni učinkov, ki jo je izdelala Komisija (14), čeprav so izkušnje pokazale, da bi lahko brez sprejetja ustreznih varnostnih ukrepov pri odstranjevanju OEEO ogrozili varnost osebnih podatkov (15). Zaradi zapletenosti s tem povezanih vprašanj (na primer o velikem številu zakonitih metod, tehnologij in zainteresiranih strani v ciklu odstranjevanja OEEO) ENVP meni, da bi bilo primerno izvesti „ocene učinkov glede zasebnosti in varstva podatkov“ za postopke, povezane z odstranjevanjem OEEO.

| 22. | Kljub temu ENVP močno priporoča, da se razvijejo „najboljše razpoložljive tehnologije“ za zasebnost, varstvo podatkov in varnost na tem področju. |
| --- | --- |

22.

Kljub temu ENVP močno priporoča, da se razvijejo „najboljše razpoložljive tehnologije“ za zasebnost, varstvo podatkov in varnost na tem področju.

| 23. | Dodaten dokaz je, da so med javnimi posvetovanji pred prenovitvijo Direktive zainteresirane strani, predvsem podjetja s področja IT in elektronskih komunikacij, včasih izpostavile vprašanja varnosti in varovanja osebnih podatkov (16). |
| --- | --- |

23.

Dodaten dokaz je, da so med javnimi posvetovanji pred prenovitvijo Direktive zainteresirane strani, predvsem podjetja s področja IT in elektronskih komunikacij, včasih izpostavile vprašanja varnosti in varovanja osebnih podatkov (16).

| 24. | Za konec je treba izpostaviti tudi, da so nekateri nacionalni organi za varovanje podatkov objavili smernice za zmanjšanje tveganj, ki se lahko pojavijo, če niso sprejeti potrebni varnostni ukrepi, še posebej pri odlaganju materiala, za katerega se uporablja Direktiva (17). |
| --- | --- |

24.

Za konec je treba izpostaviti tudi, da so nekateri nacionalni organi za varovanje podatkov objavili smernice za zmanjšanje tveganj, ki se lahko pojavijo, če niso sprejeti potrebni varnostni ukrepi, še posebej pri odlaganju materiala, za katerega se uporablja Direktiva (17).

| 25. | ENVP znova opozarja, da se Direktiva 95/46/ES uporablja med stopnjo odlaganja OEEO, ki vsebuje osebne podatke. Upravljavci podatkov – še posebej tisti, ki uporabljajo IT opremo in komunikacijske naprave – morajo zato izpolnjevati svoje varnostne obveznosti, da preprečijo nepravilno razkritje ali razširjanje osebnih podatkov. Zaradi tega in da ne bi odgovarjali za kršitev varnostnih ukrepov, bi morali upravljavci podatkov iz javnega ali zasebnega sektorja v sodelovanju z uradnimi osebami za varstvo podatkov (če so prisotni) sprejeti ustrezne politike za odstranjevanje OEEO, ki vsebuje osebne podatke. |
| --- | --- |

25.

ENVP znova opozarja, da se Direktiva 95/46/ES uporablja med stopnjo odlaganja OEEO, ki vsebuje osebne podatke. Upravljavci podatkov – še posebej tisti, ki uporabljajo IT opremo in komunikacijske naprave – morajo zato izpolnjevati svoje varnostne obveznosti, da preprečijo nepravilno razkritje ali razširjanje osebnih podatkov. Zaradi tega in da ne bi odgovarjali za kršitev varnostnih ukrepov, bi morali upravljavci podatkov iz javnega ali zasebnega sektorja v sodelovanju z uradnimi osebami za varstvo podatkov (če so prisotni) sprejeti ustrezne politike za odstranjevanje OEEO, ki vsebuje osebne podatke.

| 26. | Če upravljavci podatkov, ki odstranjujejo EEO, nimajo potrebnih sposobnosti in/ali tehničnega znanja za brisanje zadevnih osebnih podatkov, bi lahko to nalogo zaupali usposobljenim obdelovalcem (na primer centrom za pomoč, proizvajalcem opreme in distributerjem) pod pogoji, določenimi v členu 17 (2), (3) in (4) Direktive 95/46/ES. Ti obdelovalci bodo potem potrdili zadevne postopke in/ali jih izvedli. |
| --- | --- |

26.

Če upravljavci podatkov, ki odstranjujejo EEO, nimajo potrebnih sposobnosti in/ali tehničnega znanja za brisanje zadevnih osebnih podatkov, bi lahko to nalogo zaupali usposobljenim obdelovalcem (na primer centrom za pomoč, proizvajalcem opreme in distributerjem) pod pogoji, določenimi v členu 17 (2), (3) in (4) Direktive 95/46/ES. Ti obdelovalci bodo potem potrdili zadevne postopke in/ali jih izvedli.

| 27. | Zaradi teh razlogov ENVP ugotavlja, da bi bilo treba pri prenovitvi Direktive določbam, namenjenim varovanju okolja, dodati načela varovanja podatkov. |
| --- | --- |

27.

Zaradi teh razlogov ENVP ugotavlja, da bi bilo treba pri prenovitvi Direktive določbam, namenjenim varovanju okolja, dodati načela varovanja podatkov.

| 28. | ENVP zato Svetu in Evropskemu parlamentu priporoča, naj v sedanji Predlog vključita posebno določbo, ki bo navajala, da se Direktiva uporablja za odstranjevanje OEEO, brez poseganja v Direktivo 95/46/ES. |
| --- | --- |

28.

ENVP zato Svetu in Evropskemu parlamentu priporoča, naj v sedanji Predlog vključita posebno določbo, ki bo navajala, da se Direktiva uporablja za odstranjevanje OEEO, brez poseganja v Direktivo 95/46/ES.

III.3   Ponovna uporaba ali recikliranje OEEO in varnostni ukrepi

| 29. | Ker so v položaju, v katerem lahko samostojno sprejemajo odločitve v zvezi s podatki, ki jih vsebuje EEO, je osebe, ki so odgovorne za odstranjevanje, mogoče šteti za „upravljavce podatkov“ (18). Zaradi tega morajo sprejeti notranje postopke, s katerimi se bodo izognili nepotrebni obdelavi vseh osebnih podatkov, ki so shranjeni v OEEO, torej vsem drugim operacijam, ki niso izrecno potrebne za potrditev učinkovitega uničenja podatkov, ki jih OEEO vsebuje. |
| --- | --- |

29.

Ker so v položaju, v katerem lahko samostojno sprejemajo odločitve v zvezi s podatki, ki jih vsebuje EEO, je osebe, ki so odgovorne za odstranjevanje, mogoče šteti za „upravljavce podatkov“ (18). Zaradi tega morajo sprejeti notranje postopke, s katerimi se bodo izognili nepotrebni obdelavi vseh osebnih podatkov, ki so shranjeni v OEEO, torej vsem drugim operacijam, ki niso izrecno potrebne za potrditev učinkovitega uničenja podatkov, ki jih OEEO vsebuje.

| 30. | Poleg tega ne smejo dovoliti nepooblaščenim posameznikom, da bi izvedeli podatke, shranjene na OEE, ali da bi jih obdelovali. Ko se mediji za shranjevanje reciklirajo ali znova uporabijo ter tako znova vstopijo na trg, se poveča tveganje za nezakonito razkritje ali razširjanje osebnih podatkov, pojavi pa se tudi potreba po preprečevanju nepooblaščenega dostopa do osebnih podatkov. |
| --- | --- |

30.

Poleg tega ne smejo dovoliti nepooblaščenim posameznikom, da bi izvedeli podatke, shranjene na OEE, ali da bi jih obdelovali. Ko se mediji za shranjevanje reciklirajo ali znova uporabijo ter tako znova vstopijo na trg, se poveča tveganje za nezakonito razkritje ali razširjanje osebnih podatkov, pojavi pa se tudi potreba po preprečevanju nepooblaščenega dostopa do osebnih podatkov.

| 31. | ENVP zato priporoča, da Svet in Evropski parlament v sedanji predlog vključita posebno določbo, ki bo preprečevala trženje uporabljenih naprav, na katerih niso bili predhodno izvedeni ustrezni varnostni ukrepi v skladu z najnovejšimi tehničnimi standardi (na primer večkratno prepisovanje), da se izbrišejo vsi osebni podatki, katere bi te naprave lahko vsebovale. |
| --- | --- |

31.

ENVP zato priporoča, da Svet in Evropski parlament v sedanji predlog vključita posebno določbo, ki bo preprečevala trženje uporabljenih naprav, na katerih niso bili predhodno izvedeni ustrezni varnostni ukrepi v skladu z najnovejšimi tehničnimi standardi (na primer večkratno prepisovanje), da se izbrišejo vsi osebni podatki, katere bi te naprave lahko vsebovale.

III.4   „Vgrajeni“ zasebnost in varnost

| 32. | Nov pravni okvir v zvezi z elektronskimi odpadki bi moral vključevati posebno določbo v zvezi s širšim „načelom ekološke zasnove“ opreme (glej člen 4 Predloga v zvezi z „zasnovo izdelka“) in, kakor je bilo prej omenjeno v drugih mnenjih ENVP (19), določbo v zvezi z načelom „vgrajene zasebnosti“ (20) ali, še natančneje za to področje, načelom „vgrajene varnosti“ (21). Kolikor je to mogoče, bi morala biti zasebnost in varovanje podatkov „privzeto“ vključena v zasnovo električne in elektronske opreme, tako da bi uporabnik lahko v primeru odstranjevanja naprav preprosto in brezplačno izbrisal osebne podatke v njih (22). |
| --- | --- |

32.

Nov pravni okvir v zvezi z elektronskimi odpadki bi moral vključevati posebno določbo v zvezi s širšim „načelom ekološke zasnove“ opreme (glej člen 4 Predloga v zvezi z „zasnovo izdelka“) in, kakor je bilo prej omenjeno v drugih mnenjih ENVP (19), določbo v zvezi z načelom „vgrajene zasebnosti“ (20) ali, še natančneje za to področje, načelom „vgrajene varnosti“ (21). Kolikor je to mogoče, bi morala biti zasebnost in varovanje podatkov „privzeto“ vključena v zasnovo električne in elektronske opreme, tako da bi uporabnik lahko v primeru odstranjevanja naprav preprosto in brezplačno izbrisal osebne podatke v njih (22).

| 33. | Ta pristop jasno podpirata člen 3.3(c) Direktive 1999/5/ES (23) o zasnovi radijske opreme in telekomunikacijske terminalske opreme in člen 14(3) Direktive 2002/58/ES (24). |
| --- | --- |

33.

Ta pristop jasno podpirata člen 3.3(c) Direktive 1999/5/ES (23) o zasnovi radijske opreme in telekomunikacijske terminalske opreme in člen 14(3) Direktive 2002/58/ES (24).

| 34. | Zaradi tega bi morali proizvajalci s tehnološkimi rešitvami „vgraditi“ zaščitne naprave za zasebnost in varnost (25). V tem okviru bi bilo treba spodbujati in podpreti tudi pobude, ki zadevne osebe poučijo o potrebi, da se morebitni osebni podatki izbrišejo pred odlaganjem OEEO (vključno s proizvajalci, ki izdelujejo brezplačno programsko opremo za te namene) (26). |
| --- | --- |

34.

Zaradi tega bi morali proizvajalci s tehnološkimi rešitvami „vgraditi“ zaščitne naprave za zasebnost in varnost (25). V tem okviru bi bilo treba spodbujati in podpreti tudi pobude, ki zadevne osebe poučijo o potrebi, da se morebitni osebni podatki izbrišejo pred odlaganjem OEEO (vključno s proizvajalci, ki izdelujejo brezplačno programsko opremo za te namene) (26).

IV.   UGOTOVITVE

| 35. | Ob upoštevanju zgoraj navedenega ENVP priporoča, da so organi za varstvo podatkov, zlasti prek Delovne skupine iz člena 29, in ENVP tesno vključeni v pobude, povezane z odstranjevanjem OEEO, in sicer prek posvetovanja v dovolj zgodnji fazi pred oblikovanjem zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

35.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega ENVP priporoča, da so organi za varstvo podatkov, zlasti prek Delovne skupine iz člena 29, in ENVP tesno vključeni v pobude, povezane z odstranjevanjem OEEO, in sicer prek posvetovanja v dovolj zgodnji fazi pred oblikovanjem zadevnih ukrepov.

| 36. | Glede na okvir, v katerem se osebni podatki obdelujejo, ENVP priporoča, da naj Predlog vključuje naslednje posebne določbe:






  — | določbo, ki navaja, da se Direktiva o OEEO uporablja brez poseganja v Direktivo 95/46/ES, |
| --- | --- | --- |

36.

Glede na okvir, v katerem se osebni podatki obdelujejo, ENVP priporoča, da naj Predlog vključuje naslednje posebne določbe:

—

določbo, ki navaja, da se Direktiva o OEEO uporablja brez poseganja v Direktivo 95/46/ES,

| — | določbo, ki prepoveduje prodajo rabljenih naprav, na katerih niso bili v skladu z najnovejšimi tehničnimi standardi predhodno izvedeni ustrezni varnostni ukrepi, namenjeni brisanju osebnih podatkov, ki bi jih te naprave lahko vsebovale, |
| --- | --- |

—

določbo, ki prepoveduje prodajo rabljenih naprav, na katerih niso bili v skladu z najnovejšimi tehničnimi standardi predhodno izvedeni ustrezni varnostni ukrepi, namenjeni brisanju osebnih podatkov, ki bi jih te naprave lahko vsebovale,

| — | določbo o načelu „vgrajene zasebnosti“ ali „vgrajene varnosti“: kolikor je to mogoče, bi morala biti zasebnost in varovanje podatkov „privzeto“ vključena v zasnovo električne in elektronske opreme, tako da bi uporabnik lahko v primeru odstranjevanja naprav preprosto in brezplačno izbrisal osebne podatke v njih. |
| --- | --- |

—

določbo o načelu „vgrajene zasebnosti“ ali „vgrajene varnosti“: kolikor je to mogoče, bi morala biti zasebnost in varovanje podatkov „privzeto“ vključena v zasnovo električne in elektronske opreme, tako da bi uporabnik lahko v primeru odstranjevanja naprav preprosto in brezplačno izbrisal osebne podatke v njih.

| 37. | ENVP zato močno priporoča, da se Predlog v skladu z Direktivo 95/46 ES spremeni:
  —   uvodna izjava (11):

  „Ta direktiva bi se poleg tega morala uporabljati brez poseganja v zakonodajo o varovanju podatkov, še posebej v Direktivo 95/46/ES. Ker električna in elektronska oprema (EEO) predstavlja široko skupino izdelkov, ki obsega številne raznolike medije za shranjevanje osebnih podatkov (kot je na primer oprema IT in telekomunikacijska oprema), lahko postopki odlaganja teh izdelkov, še posebej ponovna uporaba in recikliranje, predstavljajo tveganje za nepooblaščen dostop do osebnih podatkov, shranjenih na OEEO. Zato bi morale biti zaščitne naprave za zasebnost in varovanje podatkov, kolikor je to mogoče, privzeto vgrajene v zasnovo električne in elektronske opreme, ki lahko shranjuje osebne podatke, tako da bi uporabnik lahko preprosto in brezplačno izbrisal take podatke pri njihovem odlaganju.“,

  —   člen 2(3):

  „Ta direktiva se uporablja brez poseganja v zakonodajo o varovanju podatkov, še posebej v Direktivo 95/46/ES.“, |
| --- | --- |

37.

ENVP zato močno priporoča, da se Predlog v skladu z Direktivo 95/46 ES spremeni:

—   uvodna izjava (11):

„Ta direktiva bi se poleg tega morala uporabljati brez poseganja v zakonodajo o varovanju podatkov, še posebej v Direktivo 95/46/ES. Ker električna in elektronska oprema (EEO) predstavlja široko skupino izdelkov, ki obsega številne raznolike medije za shranjevanje osebnih podatkov (kot je na primer oprema IT in telekomunikacijska oprema), lahko postopki odlaganja teh izdelkov, še posebej ponovna uporaba in recikliranje, predstavljajo tveganje za nepooblaščen dostop do osebnih podatkov, shranjenih na OEEO. Zato bi morale biti zaščitne naprave za zasebnost in varovanje podatkov, kolikor je to mogoče, privzeto vgrajene v zasnovo električne in elektronske opreme, ki lahko shranjuje osebne podatke, tako da bi uporabnik lahko preprosto in brezplačno izbrisal take podatke pri njihovem odlaganju.“,

—   člen 2(3):

„Ta direktiva se uporablja brez poseganja v zakonodajo o varovanju podatkov, še posebej v Direktivo 95/46/ES.“,

| 38. | ENVP poleg tega meni, da bi bilo ustrezno razmisliti o naslednjih spremembah:
  —   člen 4(2):

  „Države članice spodbujajo ukrepe, ki pospešujejo zasnovo in proizvodnjo električne in elektronske opreme, ki omogoča brisanje vseh osebnih podatkov, ki jih EEO vsebuje v času odlaganja“,

  —   člen 8(7):

  „Države članice zagotovijo, da se zbrane EEO, ki vsebujejo osebne podatke in se obdelujejo za namene recikliranja ali ponovne uporabe, ne prodajajo, razen če taki podatki niso bili najprej odstranjeni z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije.“;

  —   člen 14(6):

  „Države članice lahko zahtevajo, da proizvajalci in/ali distributerji uporabnikom EEO, ki vsebujejo osebne podatke, zagotovijo informacije, na primer kot del navodil za uporabo ali na prodajnem mestu, o nujnosti brisanja osebnih podatkov, ki bi jih EEO lahko vsebovala pred njeno odstranitvijo.“ |
| --- | --- |

38.

ENVP poleg tega meni, da bi bilo ustrezno razmisliti o naslednjih spremembah:

—   člen 4(2):

„Države članice spodbujajo ukrepe, ki pospešujejo zasnovo in proizvodnjo električne in elektronske opreme, ki omogoča brisanje vseh osebnih podatkov, ki jih EEO vsebuje v času odlaganja“,

—   člen 8(7):

„Države članice zagotovijo, da se zbrane EEO, ki vsebujejo osebne podatke in se obdelujejo za namene recikliranja ali ponovne uporabe, ne prodajajo, razen če taki podatki niso bili najprej odstranjeni z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije.“;

—   člen 14(6):

„Države članice lahko zahtevajo, da proizvajalci in/ali distributerji uporabnikom EEO, ki vsebujejo osebne podatke, zagotovijo informacije, na primer kot del navodil za uporabo ali na prodajnem mestu, o nujnosti brisanja osebnih podatkov, ki bi jih EEO lahko vsebovala pred njeno odstranitvijo.“

V Bruslju, 14. aprila 2010

Peter HUSTINX

evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  COM(2008) 810 konč.

1

(2)  UL L 37, 13.2.2003, str. 24.

2

(3)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

3

(4)  Glej SES, 23.2.1999, zadeva C-42/97, Evropski parlament proti Svetu Evropske unije [1999] Recueil, str. I-869, odstavek 43.

4

(5)  Glej med drugim tudi SES, 30.1.2001, zadeva C-36/98, Španija proti Svetu, [2001] Recueil, str. I-779, odstavek 59: „če se pri pregledu akta Skupnosti izkaže, da ima ta dvojni cilj ali če ima dve sestavini, pri čemer je ena glavna ali prevladujoča, druga pa zgolj stranska, mora akt temeljiti na samo eni pravni podlagi, in sicer tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj oziroma sestavino“.

5

(6)  Medinstitucionalni sporazum z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov, UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

6

(7)  Glej Delovni dokument služb Komisije, ki spremlja Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (prenovitev). Ocena učinka, 3.12.2008 (COM(2008) 810 konč.) SEC(2008) 2933, str. 17.

7

(8)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 281, 23,11,1995, str. 31.

8

(9)  Za opredelitev „upravljavca“ glej člen 2(d) Direktive 95/46/ES.

9

(10)  Glej člen 8 Direktive 95/46/ES.

10

(11)  Glej Mnenje ENVP o agenciji za obsežne informacijske sisteme (UL C 70, 19.3.2010, str. 13), točki 46 in 47; Mnenje o predlogu direktive o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva (UL C 128, 6.6.2009, str. 20), točke 27–31.

11

(12)  Glej člen 3 iste Direktive.

12

(13)  Direktiva 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov, UL L 337, 18.12.2009, str. 11.

13

(14)  Delovni dokument služb Komisije, priložen predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (prenovitev), SEC(2008) 2933, 3.12.2008; vendar glej tudi United Nations University, 2008 pregled Direktive 2002/96/ES o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO), Evropska komisija, Belgija, 2007, str. 273 (http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/pdf/final_rep_unu.pdf); „Varnost podatkov je tudi pomembno vprašanje – odstranjevanje osebnih podatkov s trdega diska“.

14

(15)  Glej npr. spletni članek BBC „Children's files on eBay computer (Datoteke otrok na eBayu)“, 4. maj 2007, ki poroča, da je bil na spletnem portalu eBay prodan računalnik, ki je vseboval osebne podatke o rejništvu in posvojitvah otrok (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/england/6627265.stm); glej tudi spletni članek BBC „Bank customer data sold on eBay (Podatki o bančnih komitentih, prodani na eBayu)“, 26. avgust 2008, ki je poročal, da je bil na portalu eBay prodan računalnik, ki je vseboval osebne podatke o milijonu bančnih komitentov (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/7581540.stm).

15

(16)  Glej HP, posvet zainteresiranih strani o spremembi Direktive 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO), str. 7–8; DELL, možnosti za spremembo politike o OEEO s posveta zainteresiranih strani o spremembi Direktive 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO), str. 2, točki 1.1 in 4, točka 1.3 (3.6.2008); Stališče in predlog družbe Royal Philips Electronics, posvet zainteresiranih strani o spremembi Direktive o OEEO, str. 12 (5.6.2008) (http://circa.europa.eu/Public/irc/env/weee_2008_review/library). Glej tudi odziv na posvet o OEEO, povzetek odzivov in odziva vlade na četrti posvet o izvajanju Direktiv 2002/96/ES in 2003/108/ES o odpadni električni in elektronski opremi, december 2006, str. 30: „Varovanje in varnost podatkov: nekatera podjetja, ki se ukvarjajo z ravnanjem z odpadki, želijo, da bi obstajale smernice o varovanju in varnosti podatkov, še posebej zaradi tega, ker bodo rokovala z občutljivimi podatki“ (http://www.berr.gov.uk/files/file35961.pdf).

16

(17)  Landesbeauftragter für Datenschutz und Informationsfreiheit Bremen, Entwicklung eines Konzeptes zur Löschung und Datenträgervernichtung durch Behörden und Unternehmen, 16. maj 2007 (http://www.datenschutz-bremen.de/rtf/datenloeschung.rtf); Garante per la protezione dei dati personali, Električni in elektronski odpadki ter varovanje podatkov, 13. oktober 2008 (http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1583482), dokument je omenjen tudi v Dvanajstem letnem poročilu Delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29, 16. junij 2009, str. 57; glej tudi Mednarodna delovna skupina za varovanje podatkov in telekomunikacije, Priporočilo o varovanju podatkov in elektronskih odpadkih, Sofija, 12.–13.3.2009 (http://www.datenschutz-berlin.de/attachments/650/675.38.14.pdf?1264671551).

17

(18)  „Koncept upravljavca je [...] funkcionalen v smislu, da je namenjen dodelitvi odgovornosti tam, kjer obstaja dejanski vpliv, in tako temelji na dejanski analizi, ne pa na formalni“: glej člen 29, Delovna skupina o varstvu podatkov, WP 169, Mnenje 1/2010 o konceptu „upravljavca“ in „obdelovalca“, sprejeto 16. februarja 2010.

18

dejanski

(19)  Glej npr. Raziskave in tehnološki razvoj ENVP in EU. Strateški dokument, 28. april 2008, str. 2; Mnenje ENVP o inteligentnih prometnih sistemih (UL C 47, 25.2.2010, str. 6); Mnenje ENVP o farmakovigilanci (UL C 229, 23.9.2009, str. 19).

19

(20)  V podporo široki uporabi načela glej Delovno skupino za varstvo podatkov iz člena 29 – Delovno skupino za policijo in pravosodje, Prihodnost zasebnosti. Skupni prispevek k posvetovanju Evropske komisije o pravnem okviru za temeljno pravico do varovanja osebnih podatkov, WP 168, sprejet 1. decembra 2009, str. 3 in 12; glej tudi Priporočilo Komisije o izvajanju načel varstva zasebnosti in varstva podatkov v aplikacijah, podprtih z radiofrekvenčno identifikacijo, C(2009) 3200 konč, str. 8.

20

(21)  Glej Sporočilo Komisije, Evropski program za varnostne raziskave in inovacije – prvotno mnenje Komisije o glavnih ugotovitvah in priporočilih ESRIF, COM(2009) 691 konč, str. 6 in 14.

21

(22)  Glej tudi ENVP, mnenje z dne 18. marca 2010 o spodbujanju zaupanja v informacijsko družbo s spodbujanjem varovanja podatkov in zasebnosti.

22

(23)  Člen 3(3) Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (UL L 91, 7.4.1999, str. 10): „Komisija lahko [...] odloči, da morajo biti aparati v določenih razredih opreme ali aparati določenih tipov skonstruirani tako da [...] vsebujejo zaščitne naprave za zagotavljanje zaščite osebnih podatkov in zasebnosti uporabnikov in naročnikov“.

23

(24)  „Kadar je potrebno, se lahko sprejmejo ukrepi, ki zagotovijo, da je terminalska oprema zgrajena na način, ki je združljiv s pravico uporabnikov do varstva in nadzora uporabe njihovih osebnih podatkov, v skladu z Direktivo 1999/5/ES in Sklepom Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnike/tehnologije in komunikacij.“ Glej tudi uvodno izjavo 46 v isti direktivi, navedeno v sprotni opombi 13.

24

(25)  V podporo temu vidiku politike glej tudi V. Reding, ključni govor ob dnevu varovanja podatkov, 28. januar 2010, Evropski parlament, Bruselj, SPEECH/10/16: „Podjetja morajo uporabiti svojo inovativnost, da izboljšajo varovanje zasebnosti in osebnih podatkov že od samega začetka razvojnega procesa. Vgrajena zasebnost je načelo, ki je v interesu državljanov in podjetij. Vgrajena zasebnost bo prinesla boljšo zaščito posameznikov ter zaupanje in gotovost v nove storitve in izdelke, kar bo posledično pozitivno vplivalo na gospodarstvo. Videl sem že nekaj spodbudnih primerov, vendar je treba narediti še veliko več“.

25

(26)  Glej npr. Royal Canadian Mounted Police, „B2-002 — IT Media Overwrite and Secure Erase Products (B2-002 – Izdelki za prepisovanje in varno brisanje medijev IT)“ (05/2009), na strani: http://www.rcmp-grc.gc.ca/ts-st/pubs/it-ti-sec/index-eng.htm

26

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/22

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi)

2010/C 280/03

| Datum sprejetja odločitve | 6.7.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 42/10 |
| Država članica | Finska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Tuki maataloustuotannon lopettamiseen |
| Pravna podlaga | Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007). |
| Vrsta ukrepa | Podpora za predčasno upokojitev |
| Cilj | Sektorski razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 184 milijonov EUR |
| Intenzivnost | Spremenljiva |
| Trajanje | 1.1.2011–31.12.2014 |
| Gospodarski sektorji | Primarna proizvodnja kmetijskih proizvodov |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Datum sprejetja odločitve

6.7.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 42/10

Država članica

Finska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Tuki maataloustuotannon lopettamiseen

Pravna podlaga

Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007).

Vrsta ukrepa

Podpora za predčasno upokojitev

Cilj

Sektorski razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

184 milijonov EUR

Intenzivnost

Spremenljiva

Trajanje

1.1.2011–31.12.2014

Gospodarski sektorji

Primarna proizvodnja kmetijskih proizvodov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 131/10 |
| Država članica | Bolgarija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение) |
| Pravna podlaga | Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98
  Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Neugodne vremenske razmere, naravne katastrofe ali izjemni dogodki |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek: 600 000 000 BGN |
| Intenzivnost | 80 % |
| Trajanje | Do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Държавен фонд „Земеделие“ |
| Бул. „Цар Борис III“ No 136 |
| 1618 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Datum sprejetja odločitve

20.7.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 131/10

Država članica

Bolgarija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение)

Pravna podlaga

Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98

Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Neugodne vremenske razmere, naravne katastrofe ali izjemni dogodki

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek: 600 000 000 BGN

Intenzivnost

80 %

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Държавен фонд „Земеделие“

Бул. „Цар Борис III“ No 136

1618 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 9.7.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 133/10 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Provincia autonoma di Bolzano |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste |
| Pravna podlaga | Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč gozdarskemu sektorju |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Najvišji skupni znesek: 30 milijonov EUR |
| Intenzivnost | Največ 100 % upravičenih stroškov |
| Trajanje | 2010–2013 |
| Gospodarski sektorji | Gozdarski sektor |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste |
| Ufficio economia montana |
| Via Brennero 6 |
| 39100 Bolzano BZ |
| ITALIA |

Datum sprejetja odločitve

9.7.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 133/10

Država članica

Italija

Regija

Provincia autonoma di Bolzano

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste

Pravna podlaga

Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč gozdarskemu sektorju

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Najvišji skupni znesek: 30 milijonov EUR

Intenzivnost

Največ 100 % upravičenih stroškov

Trajanje

2010–2013

Gospodarski sektorji

Gozdarski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste

Ufficio economia montana

Via Brennero 6

39100 Bolzano BZ

ITALIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 4.6.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 148/10 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Provincia autonoma di Trento |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi |
| Pravna podlaga | Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč gozdarskemu sektorju |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Najvišji letni izdatki: 3,25 milijona EUR
  Najvišji skupni znesek: 13 milijonov EUR |
| Intenzivnost | Do 100 % upravičenih stroškov |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Gozdarski sektor |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Provincia autonoma di Trento |
| Piazza Dante 5 |
| 38122 Trento TN |
| ITALIA |

Datum sprejetja odločitve

4.6.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 148/10

Država članica

Italija

Regija

Provincia autonoma di Trento

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi

Pravna podlaga

Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč gozdarskemu sektorju

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Najvišji letni izdatki: 3,25 milijona EUR

Najvišji skupni znesek: 13 milijonov EUR

Intenzivnost

Do 100 % upravičenih stroškov

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Gozdarski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Provincia autonoma di Trento

Piazza Dante 5

38122 Trento TN

ITALIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 17.6.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 209/10 |
| Država članica | Francija |
| Regija | departmaji Charente-Maritime, Vendée in Gironde |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010. |
| Pravna podlaga | — | Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles). |

Datum sprejetja odločitve

17.6.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 209/10

Država članica

Francija

Regija

departmaji Charente-Maritime, Vendée in Gironde

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010.

Pravna podlaga

—

Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles).

| — | Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales. |
| --- | --- |

—

Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales.

| — | Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

| — | Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč kot nadomestilo za škodo, ki jo je utrpela kmetijska proizvodnja

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Do 43 000 000 EUR

Intenzivnost

do 60 %.

Trajanje

4 leta

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| 78 rue de Varenne |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

78 rue de Varenne

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/26

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi)

2010/C 280/04

| Datum sprejetja odločitve | 16.7.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 414/09 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aides de l'Agence de l'eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP) |
| Pravna podlaga | Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006)
  Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l'agence de l'eau Artois-Picardie |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za kmetijsko-okoljske ukrepe |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | | Letni izdatki: 21,33 milijona EUR |

Datum sprejetja odločitve

16.7.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 414/09

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aides de l'Agence de l'eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP)

Pravna podlaga

Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006)

Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l'agence de l'eau Artois-Picardie

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za kmetijsko-okoljske ukrepe

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Letni izdatki: 21,33 milijona EUR

| | Skupni znesek: 64 milijona EUR |
| --- | --- |

Skupni znesek: 64 milijona EUR

Intenzivnost

Največ 100 % upravičenih stroškov

Trajanje

2010–2012

Gospodarski sektorji

Kmetijski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Agence de l'eau Artois-Picardie |
| --- |
| 200 rue Marceline BP 818 |
| 59508 Douai |
| FRANCE |

Agence de l'eau Artois-Picardie

200 rue Marceline BP 818

59508 Douai

FRANCE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 3.2.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 582/09 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Sardegna |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia» |
| Pravna podlaga | Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»
  Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21
  Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Prestrukturiranje podjetja v težavah |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | 294 540 EUR |
| Intenzivnost | 75 % |
| Trajanje | Od odobritve pomoči s strani Komisije |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo (vinski sektor) |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale |
| Via Pessagno 4 |
| 09126 Cagliari CA |
| ITALIA |

Datum sprejetja odločitve

3.2.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 582/09

Država članica

Italija

Regija

Sardegna

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia»

Pravna podlaga

Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»

Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21

Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Prestrukturiranje podjetja v težavah

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

294 540 EUR

Intenzivnost

75 %

Trajanje

Od odobritve pomoči s strani Komisije

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo (vinski sektor)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

09126 Cagliari CA

ITALIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | NN 26/10 |
| Država članica | Češka republika |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07) |
| Pravna podlaga | Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů
  Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za davčne oprostitve v okviru Direktive 2003/96/ES |
| Oblika pomoči | Davčna ugodnost |
| Proračun | | Skupaj: 6 800 milijonov CZK (približno 272 milijonov EUR) |

Datum sprejetja odločitve

20.7.2010

Referenčna številka državne pomoči

NN 26/10

Država članica

Češka republika

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07)

Pravna podlaga

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za davčne oprostitve v okviru Direktive 2003/96/ES

Oblika pomoči

Davčna ugodnost

Proračun

Skupaj: 6 800 milijonov CZK (približno 272 milijonov EUR)

| | Letno: 1 700 milijonov CZK (približno 68 milijonov EUR) |
| --- | --- |

Letno: 1 700 milijonov CZK (približno 68 milijonov EUR)

Intenzivnost

60 % upravičenih izdatkov

Trajanje

Do 31. decembra 2013

Gospodarski sektorji

Kmetijski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 16.7.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 213/10 |
| Država članica | Estonija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale” |
| Pravna podlaga | Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus. |
| Vrsta ukrepa | Pomoč gozdarskemu sektorju |
| Cilj | Gozdarstvo |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni proračun v višini 326 milijonov EEK (približno 20,8 milijona EUR) |
| Intenzivnost | Do 100 % upravičenih stroškov |
| Trajanje | Od datuma odločbe Komisije do 31. decembra 2013 |
| Gospodarski sektorji | Gozdarstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| Narva 3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Datum sprejetja odločitve

16.7.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 213/10

Država članica

Estonija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale”

Pravna podlaga

Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus.

Vrsta ukrepa

Pomoč gozdarskemu sektorju

Cilj

Gozdarstvo

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni proračun v višini 326 milijonov EEK (približno 20,8 milijona EUR)

Intenzivnost

Do 100 % upravičenih stroškov

Trajanje

Od datuma odločbe Komisije do 31. decembra 2013

Gospodarski sektorji

Gozdarstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva 3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/29

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi)

2010/C 280/05

| Datum sprejetja odločitve | 12.8.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 83/10 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Sardinija |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari |
| Pravna podlaga | Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»
  Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2
  Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Prestrukturiranje srednje velikega podjetja |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 1 mio. EUR |
| Intenzivnost | 33,3 % skupnih stroškov prestrukturiranja (3 mio. EUR) |
| Trajanje | ad hoc pomoč |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regione autonoma della Sardegna |
| Assessorato dell’Agricoltura |
| Via Pessagno 4 |
| 09125 Cagliari CA |
| ITALIA |

Datum sprejetja odločitve

12.8.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 83/10

Država članica

Italija

Regija

Sardinija

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari

Pravna podlaga

Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»

Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2

Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Prestrukturiranje srednje velikega podjetja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

1 mio. EUR

Intenzivnost

33,3 % skupnih stroškov prestrukturiranja (3 mio. EUR)

Trajanje

ad hoc pomoč

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dell’Agricoltura

Via Pessagno 4

09125 Cagliari CA

ITALIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/30

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi)

2010/C 280/06

| Datum sprejetja odločitve | 7.4.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 716/09 |
| Država članica | Grčija |
| Regija | Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009 |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009 |
| Pravna podlaga | Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009 |
| Vrsta ukrepa | Povračilo za škodo na sredstvih kmetijske proizvodnje zaradi izjemnega dogodka |
| Cilj | Izjemni dogodki |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni proračun 8 000 000 EUR |
| Intenzivnost | Do pomoči bodo upravičeno proizvajalci, ki so utrpeli škodo, ki presega 30 %. Intenzivnost pomoči bo odvisna od narave poškodovanega objekta in bo znašala med 50 % in 80 % |
| Trajanje | Od odobritve sheme do 31. decembra 2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων |
| Αχαρνών 2 |
| 101 76 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Datum sprejetja odločitve

7.4.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 716/09

Država članica

Grčija

Regija

Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009

Pravna podlaga

Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009

Vrsta ukrepa

Povračilo za škodo na sredstvih kmetijske proizvodnje zaradi izjemnega dogodka

Cilj

Izjemni dogodki

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni proračun 8 000 000 EUR

Intenzivnost

Do pomoči bodo upravičeno proizvajalci, ki so utrpeli škodo, ki presega 30 %. Intenzivnost pomoči bo odvisna od narave poškodovanega objekta in bo znašala med 50 % in 80 %

Trajanje

Od odobritve sheme do 31. decembra 2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων

Αχαρνών 2

101 76 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

| β. ΕΛΓΑ |
| --- |
| Μεσογείων 45 |
| 115 10 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

β. ΕΛΓΑ

Μεσογείων 45

115 10 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/31

---

Menjalni tečaji eura (1)

15. oktobra 2010

2010/C 280/07

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4089 |
| JPY | japonski jen | 114,28 |
| DKK | danska krona | 7,4564 |
| GBP | funt šterling | 0,87750 |
| SEK | švedska krona | 9,2230 |
| CHF | švicarski frank | 1,3423 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,0925 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,515 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 274,18 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7097 |
| PLN | poljski zlot | 3,9050 |
| RON | romunski leu | 4,2765 |
| TRY | turška lira | 1,9808 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4142 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4165 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,9300 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8565 |
| SGD | singapurski dolar | 1,8244 |
| KRW | južnokorejski won | 1 564,64 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,5833 |
| CNY | kitajski juan | 9,3568 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3355 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 530,82 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3443 |
| PHP | filipinski peso | 60,847 |
| RUB | ruski rubelj | 42,5650 |
| THB | tajski bat | 42,015 |
| BRL | brazilski real | 2,3369 |
| MXN | mehiški peso | 17,4580 |
| INR | indijska rupija | 62,1320 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4089

JPY

japonski jen

114,28

DKK

danska krona

7,4564

GBP

funt šterling

0,87750

SEK

švedska krona

9,2230

CHF

švicarski frank

1,3423

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,0925

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,515

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

274,18

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7097

PLN

poljski zlot

3,9050

RON

romunski leu

4,2765

TRY

turška lira

1,9808

AUD

avstralski dolar

1,4142

CAD

kanadski dolar

1,4165

HKD

hongkonški dolar

10,9300

NZD

novozelandski dolar

1,8565

SGD

singapurski dolar

1,8244

KRW

južnokorejski won

1 564,64

ZAR

južnoafriški rand

9,5833

CNY

kitajski juan

9,3568

HRK

hrvaška kuna

7,3355

IDR

indonezijska rupija

12 530,82

MYR

malezijski ringit

4,3443

PHP

filipinski peso

60,847

RUB

ruski rubelj

42,5650

THB

tajski bat

42,015

BRL

brazilski real

2,3369

MXN

mehiški peso

17,4580

INR

indijska rupija

62,1320

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/32

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. oktobra 2010

o ponovni vzpostavitvi skupine na visoki ravni CARS 21 za konkurenčnost in trajnostno rast avtomobilske industrije v Evropski uniji

2010/C 280/08

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 173 Pogodbe Evropski uniji in državam članicam nalaga zagotavljanje pogojev, potrebnih za konkurenčnost industrije Unije. Člen 191 PDEU določa, da okoljska politika Unije prispeva k spodbujanju ukrepov za ohranjanje, varstvo in izboljšanje kakovosti okolja ter boj proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(1)

Člen 173 Pogodbe Evropski uniji in državam članicam nalaga zagotavljanje pogojev, potrebnih za konkurenčnost industrije Unije. Člen 191 PDEU določa, da okoljska politika Unije prispeva k spodbujanju ukrepov za ohranjanje, varstvo in izboljšanje kakovosti okolja ter boj proti podnebnim spremembam.

| (2) | V okviru procesa CARS 21 („Konkurenčen ureditveni sistem za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju“), ki je del industrijske politike Komisije in je bil prvotno vzpostavljen leta 2005, so bila pripravljena priporočila za kratko-, srednje- in dolgoročno javno politiko v ureditvenem okviru za avtomobilsko industrijo Evropske unije, ki krepi globalno konkurenčnost in zaposlovanje ob hkratni podpori nadaljnjemu napredku na področju varnosti in okoljske učinkovitosti po ceni, ki je sprejemljiva za potrošnika. |
| --- | --- |

(2)

V okviru procesa CARS 21 („Konkurenčen ureditveni sistem za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju“), ki je del industrijske politike Komisije in je bil prvotno vzpostavljen leta 2005, so bila pripravljena priporočila za kratko-, srednje- in dolgoročno javno politiko v ureditvenem okviru za avtomobilsko industrijo Evropske unije, ki krepi globalno konkurenčnost in zaposlovanje ob hkratni podpori nadaljnjemu napredku na področju varnosti in okoljske učinkovitosti po ceni, ki je sprejemljiva za potrošnika.

| (3) | V svojem sporočilu „EVROPA 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (1) Komisija predstavlja predloge za uvedbo posodobitev in nizkoogljičnih tehnologij v prometni sektor ter spodbujanje novih tehnologij, vključno z električnimi avtomobili. Cilj vodilne pobude „Industrijska politika za dobo globalizacije“ je oblikovanje industrijske politike, ki bo ustvarila najboljše okolje za ohranitev in razvoj močne, konkurenčne in razgibane industrijske baze v Evropi, spodbujala trajnost ter podpirala prehod proizvodnih panog h gospodarnejši rabi energije in virov. Vodilna pobuda „Evropa, gospodarna z viri“ bo spodbujala obsežne infrastrukturne ukrepe, kot so postavitev mrežnih infrastruktur za električno mobilnost, preudarno upravljanje prometa ter zlasti spodbujanje novih tehnologij, vključno z električnimi in hibridnimi avtomobili. |
| --- | --- |

(3)

V svojem sporočilu „EVROPA 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (1) Komisija predstavlja predloge za uvedbo posodobitev in nizkoogljičnih tehnologij v prometni sektor ter spodbujanje novih tehnologij, vključno z električnimi avtomobili. Cilj vodilne pobude „Industrijska politika za dobo globalizacije“ je oblikovanje industrijske politike, ki bo ustvarila najboljše okolje za ohranitev in razvoj močne, konkurenčne in razgibane industrijske baze v Evropi, spodbujala trajnost ter podpirala prehod proizvodnih panog h gospodarnejši rabi energije in virov. Vodilna pobuda „Evropa, gospodarna z viri“ bo spodbujala obsežne infrastrukturne ukrepe, kot so postavitev mrežnih infrastruktur za električno mobilnost, preudarno upravljanje prometa ter zlasti spodbujanje novih tehnologij, vključno z električnimi in hibridnimi avtomobili.

| (4) | Sporočilo Komisije „Evropska strategija za čista in energetsko učinkovita vozila“ (2) opredeljuje kratko- do dolgoročne cilje za podporo raziskavam in inovacijam, za iskanje rešitev pri proizvodnji in distribuciji električne energije ter za spodbujanje zaposlovanja in povpraševanja potrošnikov po zelenih vozilih. |
| --- | --- |

(4)

Sporočilo Komisije „Evropska strategija za čista in energetsko učinkovita vozila“ (2) opredeljuje kratko- do dolgoročne cilje za podporo raziskavam in inovacijam, za iskanje rešitev pri proizvodnji in distribuciji električne energije ter za spodbujanje zaposlovanja in povpraševanja potrošnikov po zelenih vozilih.

| (5) | Zato je treba na podlagi procesa CARS 21 ustanoviti skupino strokovnjakov s področja konkurenčnosti in trajnostne rasti avtomobilske industrije Evropske unije ter opredeliti njene naloge in strukturo. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba na podlagi procesa CARS 21 ustanoviti skupino strokovnjakov s področja konkurenčnosti in trajnostne rasti avtomobilske industrije Evropske unije ter opredeliti njene naloge in strukturo.

| (6) | Njena naloga mora biti opredelitev politik in ukrepov na ravni Evropske unije, držav članic in drugih zainteresiranih strani za spodbujanje konkurenčnosti in trajnostne rasti avtomobilske industrije Evropske unije. |
| --- | --- |

(6)

Njena naloga mora biti opredelitev politik in ukrepov na ravni Evropske unije, držav članic in drugih zainteresiranih strani za spodbujanje konkurenčnosti in trajnostne rasti avtomobilske industrije Evropske unije.

| (7) | Skupino morajo sestavljati predstavniki Evropskega parlamenta, Komisije, držav članic in zadevnih zainteresiranih strani iz industrije in civilne družbe, zlasti predstavniki potrošnikov, sindikatov in nevladnih organizacij. |
| --- | --- |

(7)

Skupino morajo sestavljati predstavniki Evropskega parlamenta, Komisije, držav članic in zadevnih zainteresiranih strani iz industrije in civilne družbe, zlasti predstavniki potrošnikov, sindikatov in nevladnih organizacij.

| (8) | Brez poseganja v Pravilnik Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika (2001/844/ES, ESPJ, Euratom) (3) je treba za člane skupine določiti pravila o razkrivanju informacij. |
| --- | --- |

(8)

Brez poseganja v Pravilnik Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika (2001/844/ES, ESPJ, Euratom) (3) je treba za člane skupine določiti pravila o razkrivanju informacij.

| (9) | Osebne podatke je treba obdelati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4). |
| --- | --- |

(9)

Osebne podatke je treba obdelati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4).

| (10) | Primerno je, da se določi obdobje uporabe tega sklepa. Komisija bo pravočasno obravnavala, ali je to obdobje smiselno podaljšati – |
| --- | --- |

(10)

Primerno je, da se določi obdobje uporabe tega sklepa. Komisija bo pravočasno obravnavala, ali je to obdobje smiselno podaljšati –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Skupina

Ponovno se vzpostavi skupina na visoki ravni za konkurenčnost in trajnostno rast avtomobilske industrije v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: skupina), ki je na neformalni osnovi obstajala že prej, in sicer pod oznako „konkurenčni avtomobilski regulativni sistem za 21. stoletje“.

Člen 2

Naloge

Naloge skupine so:

| 1. | pomoč Komisiji pri vprašanjih v zvezi s konkurenčnostjo in trajnostno rastjo avtomobilske industrije; |
| --- | --- |

1.

pomoč Komisiji pri vprašanjih v zvezi s konkurenčnostjo in trajnostno rastjo avtomobilske industrije;

| 2. | izvedba ekonomske in statistične analize dejavnikov, ki določajo strukturne spremembe v avtomobilski industriji, ter drugih dejavnikov, ki vplivajo na konkurenčni položaj avtomobilske industrije Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

izvedba ekonomske in statistične analize dejavnikov, ki določajo strukturne spremembe v avtomobilski industriji, ter drugih dejavnikov, ki vplivajo na konkurenčni položaj avtomobilske industrije Evropske unije;

| 3. | pomoč Komisiji pri izvajanju politike iz strategije EVROPA 2020, vodilne pobude o Evropi, gospodarni z viri, vodilne pobude o industrijski politiki za dobo globalizacije ter sporočila o čistih in energetsko učinkovitih vozilih (COM(2010) 186) zaradi ohranitve konkurenčne in trajnostne avtomobilske industrije Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

pomoč Komisiji pri izvajanju politike iz strategije EVROPA 2020, vodilne pobude o Evropi, gospodarni z viri, vodilne pobude o industrijski politiki za dobo globalizacije ter sporočila o čistih in energetsko učinkovitih vozilih (COM(2010) 186) zaradi ohranitve konkurenčne in trajnostne avtomobilske industrije Evropske unije;

| 4. | prispevek pri zagotavljanju nemotenega ter uravnoteženega gospodarskega in družbenega prehoda s proaktivnim predvidevanjem in upravljanjem postopkov prestrukturiranja ter potreb po veščinah in povezanih potreb po kvalifikacijah ob upoštevanju rezultatov „evropskega partnerstva za predvidevanje sprememb v avtomobilskem sektorju“; |
| --- | --- |

4.

prispevek pri zagotavljanju nemotenega ter uravnoteženega gospodarskega in družbenega prehoda s proaktivnim predvidevanjem in upravljanjem postopkov prestrukturiranja ter potreb po veščinah in povezanih potreb po kvalifikacijah ob upoštevanju rezultatov „evropskega partnerstva za predvidevanje sprememb v avtomobilskem sektorju“;

| 5. | predložitev vrste sektorsko specifičnih priporočil oblikovalcem politik na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni ter industriji in organizacijam civilne družbe; |
| --- | --- |

5.

predložitev vrste sektorsko specifičnih priporočil oblikovalcem politik na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni ter industriji in organizacijam civilne družbe;

| 6. | razvoj načel dobrega ravnanja, da se spodbudi preglednost v trgovinskih in pogodbenih odnosih med pogodbenicami vertikalnih sporazumov v sektorju motornih vozil; |
| --- | --- |

6.

razvoj načel dobrega ravnanja, da se spodbudi preglednost v trgovinskih in pogodbenih odnosih med pogodbenicami vertikalnih sporazumov v sektorju motornih vozil;

| 7. | svetovanje o specifičnih vidikih izvajanja strategije Komisije EVROPA 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. |
| --- | --- |

7.

svetovanje o specifičnih vidikih izvajanja strategije Komisije EVROPA 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

Člen 3

Članstvo – imenovanje

1.   Skupino sestavlja največ 40 članov.

2.   Člani so imenovani kot posamezniki, ki delujejo v svojem imenu. Vsak član skupine imenuje osebnega predstavnika za stalno pripravljalno podskupino (v nadaljnjem besedilu: propravljalna podskupina).

3.   Komisija imenuje člane skupine iz zainteresiranih strani na visoki ravni z usposobljenostjo in pristojnostmi na področjih, povezanih s konkurenčnostjo in trajnostno rastjo avtomobilske industrije EU. V skupini so uravnoteženo zastopane različne zainteresirane strani. Skupino sestavljajo predstavniki Evropskega parlamenta, Komisije, držav članic, akterjev iz industrijske vrednostne verige, sindikatov in civilne družbe (nevladne organizacije in potrošniki).

4.   Člani so imenovani za dve leti. Svoje dolžnosti opravljajo, dokler niso zamenjani ali dokler se jim ne izteče mandat. Njihov mandat se lahko podaljša.

5.   Člane, ki ne morejo več učinkovito prispevati k razpravam skupine, dajo odpoved ali ne izpolnjujejo pogojev iz člena 339 Pogodbe, je za preostanek njihovega mandata mogoče zamenjati.

6.   Imena članov, imenovanih kot posamezniki, se objavijo v registru strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov (v nadaljnjem besedilu: register).

7.   Osebni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

Člen 4

Delovanje

1.   Skupini predseduje predstavnik Komisije.

2.   Pripravljalna podskupina pripravlja razprave, stališča ter nasvete za ravnanje in ukrepe politike, ki jih mora priporočiti skupina. V ta namen tesno sodeluje s pristojnimi službami Komisije.

3.   Za preučitev specifičnih vprašanj, povezanih z nalogami skupine, lahko skupina v dogovoru s službami Komisije poleg pripravljalne podskupine vzpostavi delovne skupine z mandatom, ki ga določi skupina. Take delovne skupine se razpustijo takoj, ko izpolnijo svoj mandat.

4.   Predstavnik Komisije lahko k sodelovanju pri delu podskupine ali delovnih skupin začasno povabi zunanje strokovnjake ali opazovalce s posebnim znanjem o določeni zadevi na dnevnem redu. Poleg tega lahko predstavnik Komisije podeli status opazovalca posameznikom, organizacijam v skladu z določbo 8(3) horizontalnih pravil o strokovnih skupinah, agencijam EU in državam pristopnicam.

5.   Člani strokovnih skupin in njihovi predstavniki ter povabljeni strokovnjaki in opazovalci spoštujejo obveznosti varovanja poklicne skrivnosti iz pogodb in njihovih izvedbenih pravil ter pravila v zvezi z zaščito tajnih podatkov EU iz Pravilnika Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije (2001/844/ES, ESPJ, Euratom). Če teh obveznosti ne spoštujejo, lahko Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe.

6.   Informacije, pridobljene s sodelovanjem v razpravah ali pri delu skupine, začasnih skupin ali podskupin, se ne smejo razkriti, če se po mnenju Komisije nanašajo na zaupne zadeve.

7.   Sestanki skupine, pripravljalne podskupine in delovnih skupin potekajo v prostorih Komisije. Komisija zagotovi administrativne storitve. Sestankov skupine, pripravljalne podskupine in delovnih skupin se lahko udeležujejo tudi drugi zainteresirani uradniki Komisije.

8.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija (5).

9.   Komisija objavi ustrezne informacije o dejavnostih skupine v registru ali pa v registru objavi le povezavo do posebnega spletnega mesta, kjer so te informacije na voljo. Končno poročilo se objavi v čim krajšem času po zadnjem sestanku skupine.

Člen 5

Stroški sestankov

1.   Člani skupine za svoje storitve niso plačani.

2.   Komisija članom povrne potne stroške in dnevnice v zvezi z dejavnostmi skupine v skladu z veljavnimi predpisi Komisije.

3.   Navedeni stroški se povrnejo v mejah razpoložljivih sredstev, dodeljenih v okviru letnega postopka razporeditve sredstev.

Člen 6

Veljavnost

Ta sklep se uporablja do 14. oktobra 2012.

V Bruslju, 14. oktobra 2010

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  COM(2010) 2020.

1

(2)  COM(2010) 186.

2

(3)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

3

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

4

(5)  UL L 55/61, 5.3.2010, str. 61.

5

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/35

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5927 – BASF/Cognis)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 280/09

| 1. | Komisija je 8. oktobra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje BASF SE („BASF“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem Cognis GmbH („Cognis“, Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 8. oktobra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje BASF SE („BASF“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem Cognis GmbH („Cognis“, Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za BASF: kemikalije, plastika, proizvodi za plemenitenje, kmetijski proizvodi ter proizvodi po meri in sistemske rešitve, nafta in plin, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za BASF: kemikalije, plastika, proizvodi za plemenitenje, kmetijski proizvodi ter proizvodi po meri in sistemske rešitve, nafta in plin,

| — | za Cognis: posebne kemikalije in prehranske sestavine. |
| --- | --- |

—

za Cognis: posebne kemikalije in prehranske sestavine.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5927 – BASF/Cognis na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5927 – BASF/Cognis na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 280/10

| 1. | Komisija je 8. oktobra 2010 v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited („CVCII“, Jersey), ki je pod nadzorom podjetja Citigroup, Inc. (ZDA), in podjetje Advance Properties OOD („Advance Properties“, Bolgarija) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Huvepharma AD („Huvepharma“, Bolgarija), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja Advance Properties. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 8. oktobra 2010 v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited („CVCII“, Jersey), ki je pod nadzorom podjetja Citigroup, Inc. (ZDA), in podjetje Advance Properties OOD („Advance Properties“, Bolgarija) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Huvepharma AD („Huvepharma“, Bolgarija), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja Advance Properties.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Citigroup: zagotavljanje finančnih storitev, vključno z bančnimi storitvami, borznim posredništvom in upravljanjem skladov zasebnega kapitala, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Citigroup: zagotavljanje finančnih storitev, vključno z bančnimi storitvami, borznim posredništvom in upravljanjem skladov zasebnega kapitala,

| — | za Advance Properties: naložbe na področju farmacevtskih izdelkov, nepremičnin, energetike in ladijskega prometa, |
| --- | --- |

—

za Advance Properties: naložbe na področju farmacevtskih izdelkov, nepremičnin, energetike in ladijskega prometa,

| — | za Huvepharma: farmacevtski izdelki, predvsem za živali, in živila. |
| --- | --- |

—

za Huvepharma: farmacevtski izdelki, predvsem za živali, in živila.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/37

---

Obvestilo ministra za gospodarstvo Kraljevine Nizozemske na podlagi člena 3(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

2010/C 280/11

Minister za gospodarstvo Kraljevine Nizozemske sporoča, da je prejel vlogo za pridobitev dovoljenja za iskanje ogljikovodikov v bloku P 18, kot je označen na zemljevidu iz Priloge 3 k Zakonu o rudarstvu (Vladni uradni list 2002, št. 245), v nadaljnjem besedilu: del bloka P18b.

Minister za gospodarstvo v skladu z navedeno direktivo in s členom 15 Uredbe o rudarstvu (Staatsblad 2002, št. 542) poziva vse zainteresirane k oddaji konkurenčnih vlog za pridobitev dovoljenja za pridobivanje ogljikovodikov v delu bloka P18b nizozemske epikontinentalne police.

Del bloka P18b je omejen s širinskimi stopinjami, ki povezujejo točkovna para A–B in H–I, z dolžinskimi stopinjami, ki povezujejo točkovne pare B–C, G-H in A–I, z velikim krogom med točkovnima paroma C–D in E–F, s krožnim lokom 1 skozi točki D in E ter krožnim lokom 2 skozi točki F in G.

Koordinate teh točk so:

| Točka | ° | ′ | Dolžina O | ° | ′ | Širina N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| B | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| C | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 4 | 21,072 |
| D | 3 | 47 | 16,385 | 52 | 4 | 16,801 |
| E | 3 | 51 | 32,620 | 52 | 6 | 15,485 |
| F | 3 | 51 | 40,829 | 52 | 6 | 37,449 |
| G | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 4 | 48,172 |
| H | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |
| I | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |

Točka

°

′

Dolžina O

°

′

Širina N

A

3

40

0,000

52

10

0,000

B

3

47

0,000

52

10

0,000

C

3

47

0,000

52

4

21,072

D

3

47

16,385

52

4

16,801

E

3

51

32,620

52

6

15,485

F

3

51

40,829

52

6

37,449

G

4

0

0,000

52

4

48,172

H

4

0

0,000

52

0

0,000

I

3

40

0,000

52

0

0,000

Center krožnega loka 1 ima naslednje koordinate: 3° 54′ 0,000′′ vzhodne dolžine, 52° 1′ 30,000′′ severne širine; premer krožnega loka je 5 morskih milj.

Center krožnega loka 2 ima naslednje koordinate: 3° 53′ 34,000′′ vzhodne dolžine, 52° 1′ 46,000′′ severne širine; premer krožnega loka je 5 morskih milj.

Položaj navedenih točk je izražen z zemljepisnimi koordinatami, izračunanimi na podlagi evropskega terestričnega referenčnega sistema.

Površina dela bloka P18b znaša 313,2 km2.

Za izdajo dovoljenj je pristojen minister za gospodarstvo. Merila, pogoji in zahteve iz člena 5(1) in (2) ter člena 6(2) navedene direktive so določeni v Zakonu o rudarstvu (Uradni list Kraljevine Nizozemske 2002, št. 542).

Vloge se lahko oddajo v 13 tednih po objavi tega razpisa v Uradnem listu Evropske unije na naslov:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EJ Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EJ Den Haag

NEDERLAND

Vloge, ki bodo prispele na navedeni naslov po tem datumu, ne bodo upoštevane.

Odločitev o vlogah bo sprejeta najpozneje v dvanajstih mesecih po preteku tega roka.

Dodatne informacije so na voljo pri: g. E. J. Hoppel, telefon +31 703797088.

---

Popravki

| 16.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/39

---

Popravek objave vloge za priznanje tradicionalnega izraza, kot določa člen 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009

(
  Uradni list Evropske unije C 275 z dne 12. oktobra 2010
  )

2010/C 280/12

Na straneh 11, 13 in 15 se črtajo besede „Pristojni organ države članice:“.

---