# Uradni list C 271E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.271.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 271E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 537. oktober 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.271.slv

Uradni list

Evropske unije

C 271E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 537. oktober 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 12. novembra 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 90 E, 8.4.2010.SPREJETA BESEDILA |
| | Četrtek, 12. novembra 2009 |
| 2010/C 271E/01 | Letni delovni načrt programa Progress za leto 2010 in seznam dejavnosti po političnih področjihResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o osnutku letnega delovnega načrta programa Progress za leto 2010 in seznamu dejavnosti po političnih področjih, ki ga je predlagala Komisija | 1 |
| 2010/C 271E/02 | Vrh EU-Rusija, 18. november 2009 v StockholmuResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o pripravah na vrhunsko srečanje med EU in Rusijo 18. novembra 2009 v Stockholmu | 2 |
| 2010/C 271E/03 | Skupno načrtovanje raziskav za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti alzheimerjevi bolezniResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o skupnem načrtovanju raziskav za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni | 7 |
| 2010/C 271E/04 | Dejavnosti evropskega varuha človekovih pravic (2008)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2008 (2009/2088(INI)) | 9 |
| 2010/C 271E/05 | Prehodne postopkovne smernice o proračunskih zadevah v luči začetka veljavnosti Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o prehodnih postopkovnih smernicah za proračunske zadeve zaradi začetka veljave Lizbonske pogodbe (2009/2168(INI)) | 14 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 12. novembra 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 90 E, 8.4.2010.SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 12. novembra 2009

2010/C 271E/01

Letni delovni načrt programa Progress za leto 2010 in seznam dejavnosti po političnih področjihResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o osnutku letnega delovnega načrta programa Progress za leto 2010 in seznamu dejavnosti po političnih področjih, ki ga je predlagala Komisija

1

2010/C 271E/02

Vrh EU-Rusija, 18. november 2009 v StockholmuResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o pripravah na vrhunsko srečanje med EU in Rusijo 18. novembra 2009 v Stockholmu

2

2010/C 271E/03

Skupno načrtovanje raziskav za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti alzheimerjevi bolezniResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o skupnem načrtovanju raziskav za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni

7

2010/C 271E/04

Dejavnosti evropskega varuha človekovih pravic (2008)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2008 (2009/2088(INI))

9

2010/C 271E/05

Prehodne postopkovne smernice o proračunskih zadevah v luči začetka veljavnosti Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o prehodnih postopkovnih smernicah za proračunske zadeve zaradi začetka veljave Lizbonske pogodbe (2009/2168(INI))

14

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 12. novembra 2009 |
| 2010/C 271E/06 | Državljani tretjih držav, ki morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume ali pa so te zahteve oproščeni *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (KOM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS)) | 18 |
| PRILOGA | 22 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Četrtek, 12. novembra 2009

2010/C 271E/06

Državljani tretjih držav, ki morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume ali pa so te zahteve oproščeni *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (KOM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS))

18

PRILOGA

22

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2009—2010 Seje: 12. novembra 2009 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 90 E, 8.4.2010. SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 12. novembra 2009

| 7.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/1

---

Četrtek, 12. novembra 2009Letni delovni načrt programa Progress za leto 2010 in seznam dejavnosti po političnih področjih

P7_TA(2009)0063

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o osnutku letnega delovnega načrta programa Progress za leto 2010 in seznamu dejavnosti po političnih področjih, ki ga je predlagala Komisija

2010/C 271 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju Sklepa št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress (1),

ob upoštevanju osnutka letnega delovnega načrta programa Progress za leto 2010 in seznama dejavnosti po političnih področjih, ki ga je predlagala Komisija,

ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem mikrofinančnem instrumentu za zaposlovanje in socialno vključenost (Mikrofinančni instrument Progress) (KOM(2009)0333) ter predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress (KOM(2009)0340),

ob upoštevanju člena 8 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2),

ob upoštevanju člena 88(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker Parlament še ni pregledal predlogov Komisije o mikrofinančnem instrumentu; ker Komisija ne bi smela sprejeti posebnih ukrepov glede dodeljevanja finančnih sredstev iz programa Progress, dokler zakonodajni postopek o mikrofinančnem instrumentu ne bo zaključen, |
| --- | --- |

A.

ker Parlament še ni pregledal predlogov Komisije o mikrofinančnem instrumentu; ker Komisija ne bi smela sprejeti posebnih ukrepov glede dodeljevanja finančnih sredstev iz programa Progress, dokler zakonodajni postopek o mikrofinančnem instrumentu ne bo zaključen,

| 1. | nasprotuje sprejetju osnutka letnega delovnega načrta programa Progress za leto 2010 in seznama dejavnosti po političnih področjih, ki ga je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

1.

nasprotuje sprejetju osnutka letnega delovnega načrta programa Progress za leto 2010 in seznama dejavnosti po političnih področjih, ki ga je predlagala Komisija;

| 2. | meni, da osnutek letnega načrta presega izvedbena pooblastila iz Sklepa 1999/468/ES; |
| --- | --- |

2.

meni, da osnutek letnega načrta presega izvedbena pooblastila iz Sklepa 1999/468/ES;

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne osnutek letnega načrta ter odboru predloži novega, takoj ko bodo Parlament, Svet in Komisija dosegli dogovor o predlogu Komisije o mikrofinančnem instrumentu (KOM(2009)0333) in o njenem predlogu spremembe Sklepa št.1672/2006/ES (KOM(2009)0340); |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj umakne osnutek letnega načrta ter odboru predloži novega, takoj ko bodo Parlament, Svet in Komisija dosegli dogovor o predlogu Komisije o mikrofinančnem instrumentu (KOM(2009)0333) in o njenem predlogu spremembe Sklepa št.1672/2006/ES (KOM(2009)0340);

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 315, 15.11.2006, str. 1.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 7.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/2

---

Četrtek, 12. novembra 2009Vrh EU-Rusija, 18. november 2009 v Stockholmu

P7_TA(2009)0064

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o pripravah na vrhunsko srečanje med EU in Rusijo 18. novembra 2009 v Stockholmu

2010/C 271 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju sedanjega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi (1), ter pogajanj za nov sporazum med EU in Rusijo,

ob upoštevanju cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po 11. vrhunskem srečanju med EU in Rusijo v Sankt Peterburgu 31. maja 2003, da se ustvarijo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti ter skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturo;

ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji in odnosih med EU in Rusijo, zlasti resolucije z dne 17. septembra 2009 o ubojih borcev za človekove pravice v Rusiji (2), resolucije z dne 17. septembra 2009 o zunanjih vidikih energetske varnosti (3) in resolucije z dne 19. junija 2008 o vrhunskem srečanju EU-Rusija v Hanti Mansijsku 26. in 27. junija 2008 (4),

ob upoštevanju končne izjave in priporočil, ki jih je odbor za parlamentarno sodelovanje EU-Rusija objavil po svoji 11. seji 16. in 17. februarja 2009 v Bruslju,

ob upoštevanju sklepov Stalnega partnerskega sveta EU-Rusija, ki je zasedal 19. oktobra 2009 v Bruslju,

ob upoštevanju posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah,

ob upoštevanju osnutka dnevnega reda za bližnje vrhunsko srečanje med EU in Rusijo 18. novembra 2009 v Stockholmu,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker so se odnosi med EU in Rusijo v zadnjem desetletju nenehno razvijali, kar je pripeljalo do močnega in celovitega gospodarskega povezovanja in soodvisnosti, ki se bosta v prihodnje še povečala, |
| --- | --- |

A.

ker so se odnosi med EU in Rusijo v zadnjem desetletju nenehno razvijali, kar je pripeljalo do močnega in celovitega gospodarskega povezovanja in soodvisnosti, ki se bosta v prihodnje še povečala,

| B. | ker ostaja sklenitev novega splošnega sporazuma o sodelovanju med EU in Rusijo, o katerem je v začetku oktobra 2009 potekal šesti pogajalski krog, naslednji krog pa bo predvidoma sredi decembra 2009, izjemno pomembna za nadaljnji razvoj in okrepitev sodelovanja med partnericama, |
| --- | --- |

B.

ker ostaja sklenitev novega splošnega sporazuma o sodelovanju med EU in Rusijo, o katerem je v začetku oktobra 2009 potekal šesti pogajalski krog, naslednji krog pa bo predvidoma sredi decembra 2009, izjemno pomembna za nadaljnji razvoj in okrepitev sodelovanja med partnericama,

| C. | ker sta EU in Rusija, ki je članica Varnostnega sveta Združenih narodov, skupaj odgovorni za ohranjanje stabilnosti v svetu, okrepljeno sodelovanje in dobrososedski odnosi med EU in Rusijo pa so posebej pomembni za stabilnost, varnost in blaginjo Evrope, |
| --- | --- |

C.

ker sta EU in Rusija, ki je članica Varnostnega sveta Združenih narodov, skupaj odgovorni za ohranjanje stabilnosti v svetu, okrepljeno sodelovanje in dobrososedski odnosi med EU in Rusijo pa so posebej pomembni za stabilnost, varnost in blaginjo Evrope,

| D. | ker bi pristop Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji znatno prispeval k nadaljnjemu izboljšanju gospodarskih odnosov med EU in Rusijo, kar je odvisno od polnega spoštovanja Rusije in izpolnjevanja obveznosti in dolžnosti, ki jih določa Svetovna trgovinska organizacija, ter utrl pot do sporazuma o močnem in celovitem gospodarskem povezovanju med partnericama na osnovi prave vzajemnosti, |
| --- | --- |

D.

ker bi pristop Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji znatno prispeval k nadaljnjemu izboljšanju gospodarskih odnosov med EU in Rusijo, kar je odvisno od polnega spoštovanja Rusije in izpolnjevanja obveznosti in dolžnosti, ki jih določa Svetovna trgovinska organizacija, ter utrl pot do sporazuma o močnem in celovitem gospodarskem povezovanju med partnericama na osnovi prave vzajemnosti,

| E. | ker je zanesljiva oskrba z energijo eden največjih izzivov za Evropo in eno glavnih področij sodelovanja z Rusijo; ker so za celovito in učinkovito uporabo sistemov za prenos energije, ki že obstajajo, in tistih, ki jih je treba nadalje razviti, potrebna skupna prizadevanja; ker so zaradi nedavne odločitve Rusije, da bo umaknila svoj podpis s pogodbe o energetski listini, ti odnosi postali še bolj zapleteni in nastajajo pomisleki o energetskem dialogu in prihodnjem razvoju, ki že poteka; in ker je zaradi močne odvisnosti EU od fosilnih goriv, uvoženih iz Rusije, ogrožen razvoj uravnoteženega in usklajenega evropskega pristopa do Rusije, ki bi temeljil na vrednotah, |
| --- | --- |

E.

ker je zanesljiva oskrba z energijo eden največjih izzivov za Evropo in eno glavnih področij sodelovanja z Rusijo; ker so za celovito in učinkovito uporabo sistemov za prenos energije, ki že obstajajo, in tistih, ki jih je treba nadalje razviti, potrebna skupna prizadevanja; ker so zaradi nedavne odločitve Rusije, da bo umaknila svoj podpis s pogodbe o energetski listini, ti odnosi postali še bolj zapleteni in nastajajo pomisleki o energetskem dialogu in prihodnjem razvoju, ki že poteka; in ker je zaradi močne odvisnosti EU od fosilnih goriv, uvoženih iz Rusije, ogrožen razvoj uravnoteženega in usklajenega evropskega pristopa do Rusije, ki bi temeljil na vrednotah,

| F. | ker je zelo pomembno, da Evropska unija nastopi enotno, pokaže visoko stopnjo notranje solidarnosti, sprejme skupno stališče in odkloni pobude Rusije za okrepitev dvostranskih odnosov z državami članicami, ki si to želijo; ker bi morali odnosi med EU in Rusijo temeljiti na skupnih interesih in vrednotah, |
| --- | --- |

F.

ker je zelo pomembno, da Evropska unija nastopi enotno, pokaže visoko stopnjo notranje solidarnosti, sprejme skupno stališče in odkloni pobude Rusije za okrepitev dvostranskih odnosov z državami članicami, ki si to želijo; ker bi morali odnosi med EU in Rusijo temeljiti na skupnih interesih in vrednotah,

| G. | ker še vedno vlada resna zaskrbljenost nad razvojem dogodkov na področju demokracije in človekovih pravic v Rusiji, nad neodvisnostjo tamkajšnjega sodstva, povečanim državnim nadzorom nad mediji, nad nezmožnostjo ruske policije in sodnih organov, da bi poiskali odgovorne za umore novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, nad represivnimi ukrepi proti opoziciji, selektivnostjo, s katero organi oblasti uporabljajo zakone, in nad poštenostjo volitev, vključno z regionalnimi in lokalnimi volitvami 11. oktobra 2009; ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, s čimer se je zavezala načelom demokracije in spoštovanju človekovih pravic; in ker je nagrado Saharova, ki jo Evropski parlament podeljuje za svobodo misli, prejela ruska organizacija za varovanje državljanskih pravic Memorial in njeni predstavniki, |
| --- | --- |

G.

ker še vedno vlada resna zaskrbljenost nad razvojem dogodkov na področju demokracije in človekovih pravic v Rusiji, nad neodvisnostjo tamkajšnjega sodstva, povečanim državnim nadzorom nad mediji, nad nezmožnostjo ruske policije in sodnih organov, da bi poiskali odgovorne za umore novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, nad represivnimi ukrepi proti opoziciji, selektivnostjo, s katero organi oblasti uporabljajo zakone, in nad poštenostjo volitev, vključno z regionalnimi in lokalnimi volitvami 11. oktobra 2009; ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, s čimer se je zavezala načelom demokracije in spoštovanju človekovih pravic; in ker je nagrado Saharova, ki jo Evropski parlament podeljuje za svobodo misli, prejela ruska organizacija za varovanje državljanskih pravic Memorial in njeni predstavniki,

| H. | ker bi EU in Rusija skupaj mogli in morali prevzeti dejavno vlogo pri vzpostavljanju miru in stabilnosti na evropski celini, zlasti v skupni soseščini, ter si še posebej prizadevati za mirno rešitev sporov med Rusijo in Gruzijo in njenima separatističnima regijama Južno Osetijo in Abhazijo ter sporov v Gorskem Karabahu in Pridnestrju v skladu z mednarodnim pravom; ker bi morala Rusija v celoti spoštovati pravico sosednjih držav do političnega in gospodarskega samoodločanja, |
| --- | --- |

H.

ker bi EU in Rusija skupaj mogli in morali prevzeti dejavno vlogo pri vzpostavljanju miru in stabilnosti na evropski celini, zlasti v skupni soseščini, ter si še posebej prizadevati za mirno rešitev sporov med Rusijo in Gruzijo in njenima separatističnima regijama Južno Osetijo in Abhazijo ter sporov v Gorskem Karabahu in Pridnestrju v skladu z mednarodnim pravom; ker bi morala Rusija v celoti spoštovati pravico sosednjih držav do političnega in gospodarskega samoodločanja,

| I. | ker so Rusija in ZDA 19. oktobra 2009 v Ženevi ponovno začele pogovore o pripravi novega sporazuma, ki bo nasledil pogodbo o omejitvi strateškega orožja (START), kar je prvi oprijemljiv korak na poti k otoplitvi odnosov med ZDA in Rusijo, ki jo je napovedala Obamova vlada; ker je ameriški obrambni minister Robert Gates 23. oktobra 2009 na novinarski konferenci po srečanju ministrov zveze Nato v Bratislavi dejal, da bi ruski radarski postaji v Gabali in Armavirju, ki ju je Rusija predlagala za skupno uporabo, lahko bili resnična pridobitev za splošen sistem protiraketne obrambe za Evropo, ki ga zdaj vzpostavljajo ZDA, s čimer bi se povečala možnost, da bi ZDA, Nato in Rusija postali partnerji pri izgradnji skupnega sistema protiraketne obrambe; in ker sta Rusija in Belorusija od 18. septembra do 5. oktobra 2009 izvedli strateške manevre, ki so sicer bili v skladu s postopki, določenimi v dunajskem dokumentu OVSE-ja iz leta 1999, a so vzbudili resne pomisleke glede skladnosti z duhom dobrega sodelovanja in medsebojnega spoštovanja med Rusijo in Evropsko unijo, |
| --- | --- |

I.

ker so Rusija in ZDA 19. oktobra 2009 v Ženevi ponovno začele pogovore o pripravi novega sporazuma, ki bo nasledil pogodbo o omejitvi strateškega orožja (START), kar je prvi oprijemljiv korak na poti k otoplitvi odnosov med ZDA in Rusijo, ki jo je napovedala Obamova vlada; ker je ameriški obrambni minister Robert Gates 23. oktobra 2009 na novinarski konferenci po srečanju ministrov zveze Nato v Bratislavi dejal, da bi ruski radarski postaji v Gabali in Armavirju, ki ju je Rusija predlagala za skupno uporabo, lahko bili resnična pridobitev za splošen sistem protiraketne obrambe za Evropo, ki ga zdaj vzpostavljajo ZDA, s čimer bi se povečala možnost, da bi ZDA, Nato in Rusija postali partnerji pri izgradnji skupnega sistema protiraketne obrambe; in ker sta Rusija in Belorusija od 18. septembra do 5. oktobra 2009 izvedli strateške manevre, ki so sicer bili v skladu s postopki, določenimi v dunajskem dokumentu OVSE-ja iz leta 1999, a so vzbudili resne pomisleke glede skladnosti z duhom dobrega sodelovanja in medsebojnega spoštovanja med Rusijo in Evropsko unijo,

| 1. | ponavlja svoje prepričanje, da je Rusija še vedno ena najpomembnejših partneric Evropske unije pri oblikovanju trajnostnega sodelovanja, s katero si na osnovi mednarodnega prava ne delita samo ekonomskih in trgovskih interesov, ampak tudi cilj tesnega sodelovanja na svetovni ravni in v skupni soseščini; |
| --- | --- |

1.

ponavlja svoje prepričanje, da je Rusija še vedno ena najpomembnejših partneric Evropske unije pri oblikovanju trajnostnega sodelovanja, s katero si na osnovi mednarodnega prava ne delita samo ekonomskih in trgovskih interesov, ampak tudi cilj tesnega sodelovanja na svetovni ravni in v skupni soseščini;

| 2. | meni, da bo na vrhu v Stockholmu poudarek na širokem ekonomskem sodelovanju, zlasti v zvezi s posledicami finančne in gospodarske krize ter načini spopadanja z njimi, s pripravami na decembrsko konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu, z vidiki energije in varnosti njene oskrbe, s pogovori o nadaljnji liberalizaciji vizumskega režima, z napredkom pri pogajanjih za nov dvostranski sporazum o okrepljenem sodelovanju in z vrsto mednarodnih vprašanj, kot sta iranski jedrski program in mirovni proces na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

2.

meni, da bo na vrhu v Stockholmu poudarek na širokem ekonomskem sodelovanju, zlasti v zvezi s posledicami finančne in gospodarske krize ter načini spopadanja z njimi, s pripravami na decembrsko konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu, z vidiki energije in varnosti njene oskrbe, s pogovori o nadaljnji liberalizaciji vizumskega režima, z napredkom pri pogajanjih za nov dvostranski sporazum o okrepljenem sodelovanju in z vrsto mednarodnih vprašanj, kot sta iranski jedrski program in mirovni proces na Bližnjem vzhodu;

| 3. | izraža podporo prizadevanjem za pragmatičen razvoj prihodnjih odnosov z Rusijo z osredotočanjem na sodelovanje, ki zdaj poteka na podlagi štirih skupnih prostorov, na pogajanja o novem splošnem sporazumu o sodelovanju in na uresničevanje doslej sprejetih zavez in sporazumov; vendar ponovno izraža svojo trdno podporo novemu sporazumu, ki bi presegel zgolj ekonomsko sodelovanje in vključil tudi področja demokracije, pravne države ter spoštovanja človekovih in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

3.

izraža podporo prizadevanjem za pragmatičen razvoj prihodnjih odnosov z Rusijo z osredotočanjem na sodelovanje, ki zdaj poteka na podlagi štirih skupnih prostorov, na pogajanja o novem splošnem sporazumu o sodelovanju in na uresničevanje doslej sprejetih zavez in sporazumov; vendar ponovno izraža svojo trdno podporo novemu sporazumu, ki bi presegel zgolj ekonomsko sodelovanje in vključil tudi področja demokracije, pravne države ter spoštovanja človekovih in temeljnih pravic;

| 4. | ponovno izraža svojo podporo pristopu Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji, ki bo ustvaril enake konkurenčne pogoje za poslovne skupnosti na obeh straneh in bo v veliko pomoč ruskim prizadevanjem za vzpostavitev sodobnega, raznolikega in visokotehnološkega gospodarstva; poziva Rusijo, naj stori vse, kar je potrebno za odpravo preostalih ovir v pristopnem procesu, in sicer ruske izvozne dajatve, višino železniških pristojbin za blago, ki se prevaža skozi Rusijo, cestnino za tovorna vozila ter uvozne omejitve za meso, mleko in rastlinske proizvode, nato pa bi EU morala začeti pogovore o sklenitvi sporazuma o prosti trgovini z Rusko federacijo; z veseljem pričakuje izvajanje učinkovitejših politik pri več različnih vprašanjih, kot so pravice intelektualne lastnine, radioaktivni odpadki, jedrska varnost, delovna dovoljenja za državljane EU in drugo; poudarja, da morajo ruske oblasti zagotoviti vsakršno nediskriminacijo do trgovinskih partnerjev in vlagateljev iz EU ter da morajo ponovno razmisliti o ukrepih, ki so jih sprejele za reševanje gospodarske krize na nedavnem vrhunskem srečanju skupine G20; obžaluje, da Rusija še vedno ni izpolnila obveznosti postopne ukinitve plačil za sibirske prelete, in jo poziva, naj podpiše sporazum, ki je bil glede tega dosežen na vrhunskem srečanju v Samari; v zvezi s tem pozdravlja nedavno odločitev Rusije, Belorusije in Kazahstana, da se Svetovni trgovinski organizaciji ne bodo poskušale pridružiti kot enotna carinska unija, saj bi se pogajanja zaradi tega lahko podaljšala za več let; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža svojo podporo pristopu Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji, ki bo ustvaril enake konkurenčne pogoje za poslovne skupnosti na obeh straneh in bo v veliko pomoč ruskim prizadevanjem za vzpostavitev sodobnega, raznolikega in visokotehnološkega gospodarstva; poziva Rusijo, naj stori vse, kar je potrebno za odpravo preostalih ovir v pristopnem procesu, in sicer ruske izvozne dajatve, višino železniških pristojbin za blago, ki se prevaža skozi Rusijo, cestnino za tovorna vozila ter uvozne omejitve za meso, mleko in rastlinske proizvode, nato pa bi EU morala začeti pogovore o sklenitvi sporazuma o prosti trgovini z Rusko federacijo; z veseljem pričakuje izvajanje učinkovitejših politik pri več različnih vprašanjih, kot so pravice intelektualne lastnine, radioaktivni odpadki, jedrska varnost, delovna dovoljenja za državljane EU in drugo; poudarja, da morajo ruske oblasti zagotoviti vsakršno nediskriminacijo do trgovinskih partnerjev in vlagateljev iz EU ter da morajo ponovno razmisliti o ukrepih, ki so jih sprejele za reševanje gospodarske krize na nedavnem vrhunskem srečanju skupine G20; obžaluje, da Rusija še vedno ni izpolnila obveznosti postopne ukinitve plačil za sibirske prelete, in jo poziva, naj podpiše sporazum, ki je bil glede tega dosežen na vrhunskem srečanju v Samari; v zvezi s tem pozdravlja nedavno odločitev Rusije, Belorusije in Kazahstana, da se Svetovni trgovinski organizaciji ne bodo poskušale pridružiti kot enotna carinska unija, saj bi se pogajanja zaradi tega lahko podaljšala za več let;

| 5. | z zanimanjem spremlja stalne pogovore o liberalizaciji vizumskega režima med Evropsko unijo in Rusijo; poziva k nadaljnjemu sodelovanju na področju nezakonitega priseljevanja, boljšega nadzora na mejnih prehodih in boljši izmenjavi informacij o terorizmu in organiziranemu kriminalu; poudarja, da morata Svet in Komisija zagotoviti, da bo Rusija izpolnjevala vse pogoje, določene v sporazumih, doseženih s pogajanji, o odpravi vizumov med obema stranema, da bi se izognili vsakršni kršitvi varnosti in demokracije v Evropi; ob tem poudarja pomen medčloveških stikov in njihov pozitiven učinek na razvoj odnosov med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

5.

z zanimanjem spremlja stalne pogovore o liberalizaciji vizumskega režima med Evropsko unijo in Rusijo; poziva k nadaljnjemu sodelovanju na področju nezakonitega priseljevanja, boljšega nadzora na mejnih prehodih in boljši izmenjavi informacij o terorizmu in organiziranemu kriminalu; poudarja, da morata Svet in Komisija zagotoviti, da bo Rusija izpolnjevala vse pogoje, določene v sporazumih, doseženih s pogajanji, o odpravi vizumov med obema stranema, da bi se izognili vsakršni kršitvi varnosti in demokracije v Evropi; ob tem poudarja pomen medčloveških stikov in njihov pozitiven učinek na razvoj odnosov med EU in Rusijo;

| 6. | poziva Svet in Komisijo, naj podvojita prizadevanja za odpravo težav na mejnih prehodih med EU in Rusijo, se vključita v konkretne projekte in v celoti izkoristita nov sosedski in partnerski instrument ter sredstva pobude Interreg za čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet in Komisijo, naj podvojita prizadevanja za odpravo težav na mejnih prehodih med EU in Rusijo, se vključita v konkretne projekte in v celoti izkoristita nov sosedski in partnerski instrument ter sredstva pobude Interreg za čezmejno sodelovanje;

| 7. | z veseljem pričakuje podpis sporazuma med EU in Rusijo o vzpostavitvi mehanizma zgodnjega opozarjanja glede zanesljive oskrbe z energijo, ki bo vključeval obveščanje, posvetovanje in izvajanje, ter poziva švedsko predsedstvo in Komisijo, naj sodelujeta z ruskimi organi, Gazpromom, ukrajinskimi organi in ukrajinskim Naftogazom, da bi se izognili ponovnim prekinitvam dobave, do katerih je prišlo v zadnjih letih; |
| --- | --- |

7.

z veseljem pričakuje podpis sporazuma med EU in Rusijo o vzpostavitvi mehanizma zgodnjega opozarjanja glede zanesljive oskrbe z energijo, ki bo vključeval obveščanje, posvetovanje in izvajanje, ter poziva švedsko predsedstvo in Komisijo, naj sodelujeta z ruskimi organi, Gazpromom, ukrajinskimi organi in ukrajinskim Naftogazom, da bi se izognili ponovnim prekinitvam dobave, do katerih je prišlo v zadnjih letih;

| 8. | poudarja, da je sodelovanje na področju energije pomembno tako za Rusijo kot za EU, saj ponuja možnosti za nadaljnje trgovinsko in gospodarsko sodelovanje med njima; poudarja, da bi morali biti načeli soodvisnosti in preglednosti osnova takšnega sodelovanja, prav tako kot tudi enak dostop do trgov, infrastrukture in naložb; poziva švedsko predsedstvo, Svet in Komisijo, naj to vrhunsko srečanje izkoristijo, da ruski strani jasno predstavijo okrepljene ukrepe za solidarnost na energetskem trgu, ki jih izvaja Evropska unija, in dolgoročne negativne posledice za obe strani v primeru, da bi prišlo do težav pri dobavi energije; poziva Rusijo, naj v nacionalno zakonodajo nemudoma vključi najboljšo mednarodno prakso na področju preglednosti in javne odgovornosti ter naj podpiše Konvencijo iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je sodelovanje na področju energije pomembno tako za Rusijo kot za EU, saj ponuja možnosti za nadaljnje trgovinsko in gospodarsko sodelovanje med njima; poudarja, da bi morali biti načeli soodvisnosti in preglednosti osnova takšnega sodelovanja, prav tako kot tudi enak dostop do trgov, infrastrukture in naložb; poziva švedsko predsedstvo, Svet in Komisijo, naj to vrhunsko srečanje izkoristijo, da ruski strani jasno predstavijo okrepljene ukrepe za solidarnost na energetskem trgu, ki jih izvaja Evropska unija, in dolgoročne negativne posledice za obe strani v primeru, da bi prišlo do težav pri dobavi energije; poziva Rusijo, naj v nacionalno zakonodajo nemudoma vključi najboljšo mednarodno prakso na področju preglednosti in javne odgovornosti ter naj podpiše Konvencijo iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje;

| 9. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo načela pogodbe o energetski listini in njej priloženega prehodnega protokola vključena v novi sporazum o partnerskem sodelovanju med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo načela pogodbe o energetski listini in njej priloženega prehodnega protokola vključena v novi sporazum o partnerskem sodelovanju med EU in Rusijo;

| 10. | poudarja, da je razvijanje infrastrukturnih povezav med EU in Rusko federacijo koristno za obe strani in ga je treba spodbujati ter poskrbeti, da so njegovi ekonomski in okoljski stroški kar se da nizki; živo spodbuja Rusijo, naj pri projektih energetskega sodelovanja z EU sprejme temeljna načela iz energetske listine; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je razvijanje infrastrukturnih povezav med EU in Rusko federacijo koristno za obe strani in ga je treba spodbujati ter poskrbeti, da so njegovi ekonomski in okoljski stroški kar se da nizki; živo spodbuja Rusijo, naj pri projektih energetskega sodelovanja z EU sprejme temeljna načela iz energetske listine;

| 11. | priznava, da je treba – da bi imeli 50-odstotno možnost za ohranitev podnebne spremembe na +2 °C – zmanjšati emisije industrializiranih držav vsaj za 80 do 90 % do leta 2050 v primerjavi z ravnimi iz leta 1990; poudarja, da imajo razvite države posebno odgovornost, da prevzamejo vodilno vlogo pri zmanjšanju emisij, ter meni, da morajo industrializirane države do leta 2020 skupno zmanjšati emisije čim višje v razponu 20 do 40 %, kar je doseg, ki ga je priporočil medvladni forum o podnebnih spremembah; v zvezi s tem meni, da morajo vse industrializirane države sprejeti cilje, ki zahtevajo ambiciozna zmanjšanja sedanjih ravni emisij, in poziva Rusijo, naj ponovno preuči svojo zahtevo po višjem cilju zmanjšanja emisij, da bo v skladu z njenim visokim potencialom blažitve podnebnih sprememb in s priporočili medvladnega foruma o podnebnih spremembah, ter s tem omogoči hitro sklenitev sporazuma v Københavnu; |
| --- | --- |

11.

priznava, da je treba – da bi imeli 50-odstotno možnost za ohranitev podnebne spremembe na +2 °C – zmanjšati emisije industrializiranih držav vsaj za 80 do 90 % do leta 2050 v primerjavi z ravnimi iz leta 1990; poudarja, da imajo razvite države posebno odgovornost, da prevzamejo vodilno vlogo pri zmanjšanju emisij, ter meni, da morajo industrializirane države do leta 2020 skupno zmanjšati emisije čim višje v razponu 20 do 40 %, kar je doseg, ki ga je priporočil medvladni forum o podnebnih spremembah; v zvezi s tem meni, da morajo vse industrializirane države sprejeti cilje, ki zahtevajo ambiciozna zmanjšanja sedanjih ravni emisij, in poziva Rusijo, naj ponovno preuči svojo zahtevo po višjem cilju zmanjšanja emisij, da bo v skladu z njenim visokim potencialom blažitve podnebnih sprememb in s priporočili medvladnega foruma o podnebnih spremembah, ter s tem omogoči hitro sklenitev sporazuma v Københavnu;

| 12. | poudarja, da mora Rusija v celoti podpreti obvezujoče pokjotske cilje, povezane s podnebnimi spremembami, in poziva predsedstvo, Svet in Komisijo, naj prizadevno sodelujejo z rusko stranjo, da bi zagotovili ambiciozni sporazum na svetovni ravni, ki bi bil sklenjen na decembrski konferenci o podnebnih spremembah v Københavnu, kar bi onemogočilo, da bi globalno segrevanje preseglo sprejemljive meje; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora Rusija v celoti podpreti obvezujoče pokjotske cilje, povezane s podnebnimi spremembami, in poziva predsedstvo, Svet in Komisijo, naj prizadevno sodelujejo z rusko stranjo, da bi zagotovili ambiciozni sporazum na svetovni ravni, ki bi bil sklenjen na decembrski konferenci o podnebnih spremembah v Københavnu, kar bi onemogočilo, da bi globalno segrevanje preseglo sprejemljive meje;

| 13. | poudarja, da je v okviru posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah pomembno nenehno izmenjevati mnenja, pri čemer se je treba osredotočiti na ukrepe Rusije za zagotovitev varnosti borcev za človekove pravice in svobodo medijev, ter zahteva, naj se format teh srečanj spremeni, da bi se povečala učinkovitost, s posebnim poudarkom na skupnih ukrepih proti rasizmu in ksenofobiji, ter da bi omogočil prispevek Evropskega parlamenta, dume in nevladnih organizacij za človekove pravice k temu procesu, ne glede na to, ali pogovori potekajo v Rusiji ali v državi članici EU; vztraja, da bi moralo biti varstvo človekovih pravic prednostna tema na dnevnem redu vrhunskega srečanja med EU in Rusijo in sestavni del novega sporazuma med državama; ponovno poziva, naj se zagotovi, da se bodo morilci Natalije Estemirove, Andreja Kulagina, Zareme Sadulajeve, Aleka Džabrajlova, Makšaripa Auševa in Ane Politkovske odkrili, in privedli pred sodišče; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je v okviru posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah pomembno nenehno izmenjevati mnenja, pri čemer se je treba osredotočiti na ukrepe Rusije za zagotovitev varnosti borcev za človekove pravice in svobodo medijev, ter zahteva, naj se format teh srečanj spremeni, da bi se povečala učinkovitost, s posebnim poudarkom na skupnih ukrepih proti rasizmu in ksenofobiji, ter da bi omogočil prispevek Evropskega parlamenta, dume in nevladnih organizacij za človekove pravice k temu procesu, ne glede na to, ali pogovori potekajo v Rusiji ali v državi članici EU; vztraja, da bi moralo biti varstvo človekovih pravic prednostna tema na dnevnem redu vrhunskega srečanja med EU in Rusijo in sestavni del novega sporazuma med državama; ponovno poziva, naj se zagotovi, da se bodo morilci Natalije Estemirove, Andreja Kulagina, Zareme Sadulajeve, Aleka Džabrajlova, Makšaripa Auševa in Ane Politkovske odkrili, in privedli pred sodišče;

| 14. | poziva Svet in Komisijo, naj posebno pozornost namenita sedanjemu drugemu sojenju nekdanjemu direktorju družbe Jukos Oil Mihailu Hodorkovskemu, kjer je bilo doslej že veliko hudih postopkovnih kršitev ; poziva ruske oblasti, naj se borijo proti samovoljnemu odločanju, spoštujejo načela pravne države ter sodstva ne uporabljajo kot politično sredstvo; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet in Komisijo, naj posebno pozornost namenita sedanjemu drugemu sojenju nekdanjemu direktorju družbe Jukos Oil Mihailu Hodorkovskemu, kjer je bilo doslej že veliko hudih postopkovnih kršitev ; poziva ruske oblasti, naj se borijo proti samovoljnemu odločanju, spoštujejo načela pravne države ter sodstva ne uporabljajo kot politično sredstvo;

| 15. | obsoja kruti umor Makšaripa Auševa, znanega borca za človekove pravice in predstavnika opozicije, ki je bil ustreljen v Ingušetiji; poziva zlasti ruske oblasti, naj sprejmejo preventivne zaščitne ukrepe v zvezi z zagovorniki človekovih pravic, na primer naj začnejo preiskavo takoj, ko sta tožilec in pravosodni sistem obveščena, da so bili ogroženi; |
| --- | --- |

15.

obsoja kruti umor Makšaripa Auševa, znanega borca za človekove pravice in predstavnika opozicije, ki je bil ustreljen v Ingušetiji; poziva zlasti ruske oblasti, naj sprejmejo preventivne zaščitne ukrepe v zvezi z zagovorniki človekovih pravic, na primer naj začnejo preiskavo takoj, ko sta tožilec in pravosodni sistem obveščena, da so bili ogroženi;

| 16. | poziva ruske oblasti, naj spoštujejo vse odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice in čim prej ratificirajo protokol o reformi tega organa; poziva dumo k ratifikaciji dodatnega protokola št. 14 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

16.

poziva ruske oblasti, naj spoštujejo vse odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice in čim prej ratificirajo protokol o reformi tega organa; poziva dumo k ratifikaciji dodatnega protokola št. 14 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah;

| 17. | poziva švedsko predsedstvo, Svet in Komisijo, naj vrhunsko srečanje izkoristijo za to, da bodo jasno izrazili zaskrbljenost EU zaradi vrste mednarodnih vprašanj, pri katerih je konstruktivno sodelovanje Rusije zaradi njenega položaja v mednarodni politiki nepogrešljivo, in potrebo, da se okrepi sodelovanje pri vprašanjih o Iranu, Afganistanu, Bližnjem vzhodu in o drugih ključnih mednarodnih vprašanjih; |
| --- | --- |

17.

poziva švedsko predsedstvo, Svet in Komisijo, naj vrhunsko srečanje izkoristijo za to, da bodo jasno izrazili zaskrbljenost EU zaradi vrste mednarodnih vprašanj, pri katerih je konstruktivno sodelovanje Rusije zaradi njenega položaja v mednarodni politiki nepogrešljivo, in potrebo, da se okrepi sodelovanje pri vprašanjih o Iranu, Afganistanu, Bližnjem vzhodu in o drugih ključnih mednarodnih vprašanjih;

| 18. | poziva Svet in Komisijo, naj si prizadevata za skupne pobude z rusko vlado, katerih cilj sta krepitev varnosti in stabilnosti v svetu, zlasti v skupni soseščini, ter mirna rešitev sporov v Gorskem Karabahu in Pridnestrju, predvsem pa spora med Rusijo in Gruzijo in njenima separatističnima regijama Južno Osetijo in Abhazijo, v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

18.

poziva Svet in Komisijo, naj si prizadevata za skupne pobude z rusko vlado, katerih cilj sta krepitev varnosti in stabilnosti v svetu, zlasti v skupni soseščini, ter mirna rešitev sporov v Gorskem Karabahu in Pridnestrju, predvsem pa spora med Rusijo in Gruzijo in njenima separatističnima regijama Južno Osetijo in Abhazijo, v skladu z mednarodnim pravom;

| 19. | v zvezi s tem pozdravlja dosežke opazovalne misije Evropske unije, ki je pokazala pripravljenost in zmožnost EU, da odločno ukrepa ter spodbuja mir in stabilnost, in pripomogla k vzpostavitvi potrebnih pogojev za izvajanje sporazumov z dne 12. avgusta in 8. septembra 2008; ponovno izraža svojo zavezanost gruzijski ozemeljski celovitosti in poziva vse strani, naj v celoti izpolnijo svoje obveznosti; opozarja, da ima opazovalna misija Evropske unije mandat za celotno državo, ter poziva, da se ji omogoči neomejen dostop do Abhazije in Južne Osetije, ki ji je bil doslej onemogočen; ponovno izraža polno zavezanost ženevskim pogovorom in nadaljnjemu sopredsedovanju Evropske unije, Združenih narodov ter OVSE-ja temu forumu; |
| --- | --- |

19.

v zvezi s tem pozdravlja dosežke opazovalne misije Evropske unije, ki je pokazala pripravljenost in zmožnost EU, da odločno ukrepa ter spodbuja mir in stabilnost, in pripomogla k vzpostavitvi potrebnih pogojev za izvajanje sporazumov z dne 12. avgusta in 8. septembra 2008; ponovno izraža svojo zavezanost gruzijski ozemeljski celovitosti in poziva vse strani, naj v celoti izpolnijo svoje obveznosti; opozarja, da ima opazovalna misija Evropske unije mandat za celotno državo, ter poziva, da se ji omogoči neomejen dostop do Abhazije in Južne Osetije, ki ji je bil doslej onemogočen; ponovno izraža polno zavezanost ženevskim pogovorom in nadaljnjemu sopredsedovanju Evropske unije, Združenih narodov ter OVSE-ja temu forumu;

| 20. | poziva EU in Rusijo, naj nadaljujeta s prizadevanji za napredek pri mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu in naj poiščeta rešitev za iransko jedrsko vprašanje, zlasti upoštevajoč sporazum med Iranom, ZDA, Rusijo, Kitajsko, Nemčijo, Francijo in Veliko Britanijo, sprejet v Ženevi 1. oktobra 2009, o gorivu in spremljanju obrata za bogatenje urana, za katerega se je izvedelo nedavno in je še v izgradnji, to spremljanje pa opravljajo Združeni narodi; |
| --- | --- |

20.

poziva EU in Rusijo, naj nadaljujeta s prizadevanji za napredek pri mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu in naj poiščeta rešitev za iransko jedrsko vprašanje, zlasti upoštevajoč sporazum med Iranom, ZDA, Rusijo, Kitajsko, Nemčijo, Francijo in Veliko Britanijo, sprejet v Ženevi 1. oktobra 2009, o gorivu in spremljanju obrata za bogatenje urana, za katerega se je izvedelo nedavno in je še v izgradnji, to spremljanje pa opravljajo Združeni narodi;

| 21. | je zelo zaskrbljen zaradi posledic za mednarodno varnost, potem ko je duma sprejela spremembe zakona o obrambi, ki jih je predložil ruski predsednik; te spremembe določajo, da lahko Rusija uporabi vojaško silo v operacijah zunaj svojih meja, da bi odbila napad na ruske sile ali druge enote, nameščene zunaj ruskih meja, da bi se zoperstavila agresiji na drugo državo ali jo preprečila ali da bi zavarovala ruske državljane na tujem; slednje je posebej sporno, saj Rusija vodi politiko nezakonitega izdajanja potnih listov na območjih zamrznjenih sporov in na ukrajinskem polotoku Krim; |
| --- | --- |

21.

je zelo zaskrbljen zaradi posledic za mednarodno varnost, potem ko je duma sprejela spremembe zakona o obrambi, ki jih je predložil ruski predsednik; te spremembe določajo, da lahko Rusija uporabi vojaško silo v operacijah zunaj svojih meja, da bi odbila napad na ruske sile ali druge enote, nameščene zunaj ruskih meja, da bi se zoperstavila agresiji na drugo državo ali jo preprečila ali da bi zavarovala ruske državljane na tujem; slednje je posebej sporno, saj Rusija vodi politiko nezakonitega izdajanja potnih listov na območjih zamrznjenih sporov in na ukrajinskem polotoku Krim;

| 22. | poziva predsedstvo, naj izrazi podporo EU pogovorom med Rusijo in ZDA o novem sporazumu, ki bo nasledil pogodbo o omejitvi strateškega orožja (START), in pobudam, namenjenim razvoju skupnega sistema protiraketne obrambe, pri katerem bodo sodelovali ZDA, Rusija in Nato; izraža optimistično prepričanje, da bo dogovor o pogodbi START dosežen do konca leta 2009; |
| --- | --- |

22.

poziva predsedstvo, naj izrazi podporo EU pogovorom med Rusijo in ZDA o novem sporazumu, ki bo nasledil pogodbo o omejitvi strateškega orožja (START), in pobudam, namenjenim razvoju skupnega sistema protiraketne obrambe, pri katerem bodo sodelovali ZDA, Rusija in Nato; izraža optimistično prepričanje, da bo dogovor o pogodbi START dosežen do konca leta 2009;

| 23. | poziva vladi ZDA in Rusije, naj v celoti vključita Evropsko unijo in njene države članice v pogovore o razvoju dogodkov v zvezi s protiraketnim ščitom, tudi oceno tveganosti za rakete, s čimer bi pripomogli k miru in stabilnosti v svetu in natančneje v Evropi; |
| --- | --- |

23.

poziva vladi ZDA in Rusije, naj v celoti vključita Evropsko unijo in njene države članice v pogovore o razvoju dogodkov v zvezi s protiraketnim ščitom, tudi oceno tveganosti za rakete, s čimer bi pripomogli k miru in stabilnosti v svetu in natančneje v Evropi;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  UL L 327, 28.11.1997, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0022.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0021.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0309.

---

| 7.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/7

---

Četrtek, 12. novembra 2009Skupno načrtovanje raziskav za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti alzheimerjevi bolezni

P7_TA(2009)0065

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o skupnem načrtovanju raziskav za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni

2010/C 271 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju svetovnega poročila o Alzheimerjevi bolezni 2009, ki ga je 21. septembra 2009 na svetovni dan te bolezni objavilo mednarodno združenje Alzheimer's Disease International,

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. julija 2009 za priporočilo Sveta o ukrepih za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni, s skupnim načrtovanjem raziskovalnih dejavnosti (KOM(2009)0379),

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker nevrodegenerativne bolezni, kot sta Alzheimerjeva in Parkinsonova bolezen, bistveno prispevajo k dolgotrajni umski in telesni nezmožnosti in za njimi boleha več kot 7 milijonov državljanov Evropske unije, katerih število se bo v prihodnjih desetletjih zaradi staranja prebivalstva verjetno še podvojilo, |
| --- | --- |

A.

ker nevrodegenerativne bolezni, kot sta Alzheimerjeva in Parkinsonova bolezen, bistveno prispevajo k dolgotrajni umski in telesni nezmožnosti in za njimi boleha več kot 7 milijonov državljanov Evropske unije, katerih število se bo v prihodnjih desetletjih zaradi staranja prebivalstva verjetno še podvojilo,

| B. | ker trenutno ni zdravil za nevrodegenerativne bolezni, znanje o preprečevanju, zdravljenju in prepoznavanju rizičnih dejavnikov pa je zelo skopo, |
| --- | --- |

B.

ker trenutno ni zdravil za nevrodegenerativne bolezni, znanje o preprečevanju, zdravljenju in prepoznavanju rizičnih dejavnikov pa je zelo skopo,

| C. | ker so bili stroški obolelosti za demenco v državah EU 25 v letu 2005 ocenjeni na 130 milijard evrov ali povprečno približno 21 tisoč evrov na leto na obolelega za demenco (ta povprečna vrednost obsega neposredne stroške in stroške neformalne nege); |
| --- | --- |

C.

ker so bili stroški obolelosti za demenco v državah EU 25 v letu 2005 ocenjeni na 130 milijard evrov ali povprečno približno 21 tisoč evrov na leto na obolelega za demenco (ta povprečna vrednost obsega neposredne stroške in stroške neformalne nege);

| D. | ker se Alzheimerjeva in Parkinsonova bolezen ter sorodne oblike demence preučujejo z velikega števila vidikov in na različnih področjih raziskav, zaradi česar lahko pride do nadaljnje razdrobljenosti raziskovalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

D.

ker se Alzheimerjeva in Parkinsonova bolezen ter sorodne oblike demence preučujejo z velikega števila vidikov in na različnih področjih raziskav, zaradi česar lahko pride do nadaljnje razdrobljenosti raziskovalnih dejavnosti;

| E. | ker si za raziskave na področju nevrodegenerativnih bolezni prizadevajo predvsem države članice, medtem ko je raven meddržavnega usklajevanja razmeroma nizka, kar vodi v razdrobljenost in omejeno izmenjavo znanja in najboljše prakse med državami članicami, |
| --- | --- |

E.

ker si za raziskave na področju nevrodegenerativnih bolezni prizadevajo predvsem države članice, medtem ko je raven meddržavnega usklajevanja razmeroma nizka, kar vodi v razdrobljenost in omejeno izmenjavo znanja in najboljše prakse med državami članicami,

| 1. | pozdravlja predlagani pilotni projekt skupnega načrtovanja raziskav na področju nevrodegenerativnih bolezni; meni, da bi bilo skupno načrtovanje zelo koristen pri zmanjševanju razdrobljenosti raziskovalnih prizadevanj, saj bi privedel do nastanka kritične mase izkušenj, znanja in finančnih sredstev; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlagani pilotni projekt skupnega načrtovanja raziskav na področju nevrodegenerativnih bolezni; meni, da bi bilo skupno načrtovanje zelo koristen pri zmanjševanju razdrobljenosti raziskovalnih prizadevanj, saj bi privedel do nastanka kritične mase izkušenj, znanja in finančnih sredstev;

| 2. | meni, da so nevrodegenerativne bolezni, kot sta Alzheimerjeva in Parkinsonova, eden največjih izzivov Evropske unije v zvezi z duševnim zdravjem, in je prepričan, da je treba v boju proti njima sprejeti dvojni izziv, saj je treba zagotoviti dnevno nego za vse večje število bolnikov, hkrati pa zajamčiti več sredstev, da bi se njihovo število v prihodnosti zmanjševalo; zato podpira sprejetje priporočila Sveta; |
| --- | --- |

2.

meni, da so nevrodegenerativne bolezni, kot sta Alzheimerjeva in Parkinsonova, eden največjih izzivov Evropske unije v zvezi z duševnim zdravjem, in je prepričan, da je treba v boju proti njima sprejeti dvojni izziv, saj je treba zagotoviti dnevno nego za vse večje število bolnikov, hkrati pa zajamčiti več sredstev, da bi se njihovo število v prihodnosti zmanjševalo; zato podpira sprejetje priporočila Sveta;

| 3. | poudarja, da je glede na staranje evropskega prebivalstva in tudi zaradi zagotavljanja zdržnosti nacionalnih zdravstvenih sistemov v prihodnje nujno okrepiti prizadevanja za obvladovanje učinkov nevrogenerativnih bolezni, zlasti Alzheimerjeve in Parkinsonove, na družbeni in javnozdravstveni ravni; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je glede na staranje evropskega prebivalstva in tudi zaradi zagotavljanja zdržnosti nacionalnih zdravstvenih sistemov v prihodnje nujno okrepiti prizadevanja za obvladovanje učinkov nevrogenerativnih bolezni, zlasti Alzheimerjeve in Parkinsonove, na družbeni in javnozdravstveni ravni;

| 4. | spodbuja vse države članice, naj se aktivno vključijo v opredelitev, oblikovanje in izvajanje skupnega raziskovalnega načrta na področju nevrodegenerativnih bolezni; |
| --- | --- |

4.

spodbuja vse države članice, naj se aktivno vključijo v opredelitev, oblikovanje in izvajanje skupnega raziskovalnega načrta na področju nevrodegenerativnih bolezni;

| 5. | poziva države članice, naj izboljšajo epidemiološke podatke o Alzheimerjevi bolezni in drugih oblikah demence zlasti v asimptomatski fazi in pred nastopom nezmožnosti; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj izboljšajo epidemiološke podatke o Alzheimerjevi bolezni in drugih oblikah demence zlasti v asimptomatski fazi in pred nastopom nezmožnosti;

| 6. | poudarja pomen večdisciplinarnega pristopa k raziskovanju na tem področju, ki bi obsegal diagnozo, zdravljenje, preprečevanje in socialne raziskave počutja bolnikov ter njihovih družin in negovalcev; meni, da so testi za zgodnje odkrivanje bolezni, raziskovanje dejavnikov tveganja (kot je okolje) ter merila za zgodnjo diagnostiko bistvenega pomena; zato ocenjuje, da ima izvedba obsežnih epidemioloških in kliničnih raziskav z mednarodnim sodelovanjem neizpodbitno dodano vrednost; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen večdisciplinarnega pristopa k raziskovanju na tem področju, ki bi obsegal diagnozo, zdravljenje, preprečevanje in socialne raziskave počutja bolnikov ter njihovih družin in negovalcev; meni, da so testi za zgodnje odkrivanje bolezni, raziskovanje dejavnikov tveganja (kot je okolje) ter merila za zgodnjo diagnostiko bistvenega pomena; zato ocenjuje, da ima izvedba obsežnih epidemioloških in kliničnih raziskav z mednarodnim sodelovanjem neizpodbitno dodano vrednost;

| 7. | meni, da bi se morali raziskovalni programi osredotočati predvsem na preprečevanje, biološke kazalce (vključno z genetskimi predpostavkami), slikovne diagnostične metode, metode zgodnje diagnostike na osnovi večdisciplinarnega pristopa, standardizacijo meril in diagnostičnih orodij ter vzpostavitev obširnih baz podatkov, ki bi se lahko uporabljale za raziskave prebivalstva, strategije zdravljenja in klinične raziskave novih kemičnih in bioloških substanc, cepiv ali tehnologij; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi se morali raziskovalni programi osredotočati predvsem na preprečevanje, biološke kazalce (vključno z genetskimi predpostavkami), slikovne diagnostične metode, metode zgodnje diagnostike na osnovi večdisciplinarnega pristopa, standardizacijo meril in diagnostičnih orodij ter vzpostavitev obširnih baz podatkov, ki bi se lahko uporabljale za raziskave prebivalstva, strategije zdravljenja in klinične raziskave novih kemičnih in bioloških substanc, cepiv ali tehnologij;

| 8. | poudarja, da je treba raziskati povezave med staranjem in demenco ter demenco in depresijo pri starejših osebah; poleg tega spodbuja države članice, naj pospešujejo raziskovalne programe, ki pripisujejo velik pomen bolnikovi izbiri in obetom; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba raziskati povezave med staranjem in demenco ter demenco in depresijo pri starejših osebah; poleg tega spodbuja države članice, naj pospešujejo raziskovalne programe, ki pripisujejo velik pomen bolnikovi izbiri in obetom;

| 9. | spodbuja Svet, naj se pri uvedbi tega pilotskega projekta za skupno načrtovanje raziskovalnih dejavnosti opre na obstoječe strukture in prepreči vzpostavljanje novih birokratskih struktur ter naj po možnosti sodeluje z industrijo, da izkoristi vsa razpoložljiva sredstva in izkušnje, pri tem pa ohrani svojo neodvisnost in avtonomnost; |
| --- | --- |

9.

spodbuja Svet, naj se pri uvedbi tega pilotskega projekta za skupno načrtovanje raziskovalnih dejavnosti opre na obstoječe strukture in prepreči vzpostavljanje novih birokratskih struktur ter naj po možnosti sodeluje z industrijo, da izkoristi vsa razpoložljiva sredstva in izkušnje, pri tem pa ohrani svojo neodvisnost in avtonomnost;

| 10. | spodbuja Komisijo in Svet, naj vključita težave z demenco v vse obstoječe in prihodnje pobude Evropske unije v zvezi s preprečevanjem bolezni, zlasti z zgodnjo diagnostiko, kardiovaskularnim zdravjem in fizično aktivnostjo; |
| --- | --- |

10.

spodbuja Komisijo in Svet, naj vključita težave z demenco v vse obstoječe in prihodnje pobude Evropske unije v zvezi s preprečevanjem bolezni, zlasti z zgodnjo diagnostiko, kardiovaskularnim zdravjem in fizično aktivnostjo;

| 11. | meni, da bi morala Komisija sprejeti priporočilo, s katerim bi države članice pozvala, naj javnost obveščajo o spremembah življenjskega sloga, s katerimi je mogoče zadržati in preprečiti nastop nevrodegenerativnih, zlasti pa Alzheimerjeve in Parkinsonove bolezni, ter naj spodbujajo življenjski slog, ki bi podpiral umsko zdravje; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morala Komisija sprejeti priporočilo, s katerim bi države članice pozvala, naj javnost obveščajo o spremembah življenjskega sloga, s katerimi je mogoče zadržati in preprečiti nastop nevrodegenerativnih, zlasti pa Alzheimerjeve in Parkinsonove bolezni, ter naj spodbujajo življenjski slog, ki bi podpiral umsko zdravje;

| 12. | predlaga, naj Svet in Komisija pretehtata proglasitev evropskega leta možganov, da se poveča osveščenost o nevrodegenerativnih boleznih, povezanih s staranjem, in ukrepih za njihovo preprečevanje; |
| --- | --- |

12.

predlaga, naj Svet in Komisija pretehtata proglasitev evropskega leta možganov, da se poveča osveščenost o nevrodegenerativnih boleznih, povezanih s staranjem, in ukrepih za njihovo preprečevanje;

| 13. | poziva Svet, naj v pilotni projekt skupnega načrtovanja raziskav primerno vključi predstavnike organizacij bolnikov in njihovih negovalcev ter izvajalcev storitev zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet, naj v pilotni projekt skupnega načrtovanja raziskav primerno vključi predstavnike organizacij bolnikov in njihovih negovalcev ter izvajalcev storitev zdravstvenega varstva;

| 14. | poziva Svet, naj ga obvešča o napredku pri tem pilotnem projektu in njegovih rezultatih; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet, naj ga obvešča o napredku pri tem pilotnem projektu in njegovih rezultatih;

| 15. | poziva Komisijo, naj ga ustrezno vključi v vsako odločitev o podpori pilotnega projekta in v vse prihodnje pobude za skupno načrtovanje na področju raziskav s sredstvi iz sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj ga ustrezno vključi v vsako odločitev o podpori pilotnega projekta in v vse prihodnje pobude za skupno načrtovanje na področju raziskav s sredstvi iz sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj;

| 16. | meni, da je lahko člen 182(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa potrebne ukrepe za izvajanje evropskega raziskovalnega prostora, primerna pravna osnova za bodoče pobude za skupno načrtovanje na tem področju raziskav; poziva Komisijo, naj resno pretehta možnost, da bi člen 182(5) uporabila kot pravno osnovo za vse bodoče predloge o skupnem načrtovanju raziskovalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

16.

meni, da je lahko člen 182(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa potrebne ukrepe za izvajanje evropskega raziskovalnega prostora, primerna pravna osnova za bodoče pobude za skupno načrtovanje na tem področju raziskav; poziva Komisijo, naj resno pretehta možnost, da bi člen 182(5) uporabila kot pravno osnovo za vse bodoče predloge o skupnem načrtovanju raziskovalnih dejavnosti;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posredujeSvetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posredujeSvetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 7.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/9

---

Četrtek, 12. novembra 2009Dejavnosti evropskega varuha človekovih pravic (2008)

P7_TA(2009)0066

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2008 (2009/2088(INI))

2010/C 271 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2008,

ob upoštevanju člena 195 Pogodbe ES,

ob upoštevanju členov 41 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1),

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Evropski parlament in varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. oktobra 2005 z naslovom „Pooblastilo za sprejetje in posredovanje sporočil evropskemu varuhu človekovih pravic in za nastop javnih uradnikov pred njim“ (SEK(2005)1227),

ob upoštevanju svojega Sklepa 2008/587/ES z dne 18. junija 2008 o spremembi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (2),

ob upoštevanju revizije izvedbenih določb, ki jo je varuh človekovih pravic izvedel, da bi odražale spremembe statuta, pri čemer so spremenjene izvedbene določbe začele veljati 1. januarja 2009,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic,

ob upoštevanju drugega in tretjega stavka člena 205(2) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0020/2009),

| A. | ker je bilo letno poročilo o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic v letu 2008 uradno posredovano predsedniku Parlamenta 21. aprila 2009 in ker je evropski varuh človekovih pravic Nikiforos Diamandouros poročilo predstavil odboru za peticije 14. septembra 2009 v Strasbourgu, |
| --- | --- |

A.

ker je bilo letno poročilo o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic v letu 2008 uradno posredovano predsedniku Parlamenta 21. aprila 2009 in ker je evropski varuh človekovih pravic Nikiforos Diamandouros poročilo predstavil odboru za peticije 14. septembra 2009 v Strasbourgu,

| B. | ker je v členu 41 Listine o temeljnih pravicah (različica 2007) določeno: „Vsakdo ima pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“, |
| --- | --- |

B.

ker je v členu 41 Listine o temeljnih pravicah (različica 2007) določeno: „Vsakdo ima pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“,

| C. | ker je v členu 43 listine določeno: „Vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic ima pravico, da se obrne na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije, razen glede Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije“, |
| --- | --- |

C.

ker je v členu 43 listine določeno: „Vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic ima pravico, da se obrne na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije, razen glede Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije“,

| D. | ker je bistveno, da institucije in organi EU v celoti izkoristijo potrebna sredstva za izpolnitev svojih obveznosti, zato da dobijo državljani hitre in izčrpne odgovore na svoja vprašanja, pritožbe in peticije, |
| --- | --- |

D.

ker je bistveno, da institucije in organi EU v celoti izkoristijo potrebna sredstva za izpolnitev svojih obveznosti, zato da dobijo državljani hitre in izčrpne odgovore na svoja vprašanja, pritožbe in peticije,

| E. | ker kljub temu, da je preteklo že osem let od sprejetja resolucije Parlamenta z dne 6. septembra 2001 (3), s katero je bil potrjen kodeks dobrega upravnega ravnanja, ki ga je pripravil varuh človekovih pravic, druge glavne institucije še vedno niso v celoti upoštevale poziva Parlamenta, naj delujejo v skladu z določbami tega kodeksa, |
| --- | --- |

E.

ker kljub temu, da je preteklo že osem let od sprejetja resolucije Parlamenta z dne 6. septembra 2001 (3), s katero je bil potrjen kodeks dobrega upravnega ravnanja, ki ga je pripravil varuh človekovih pravic, druge glavne institucije še vedno niso v celoti upoštevale poziva Parlamenta, naj delujejo v skladu z določbami tega kodeksa,

| F. | ker je varuh človekovih pravic leta 2008 zabeležil 3 406 pritožb v primerjavi s 3 211 pritožbami leta 2007 in ker je bilo za 802 pritožbi v primerjavi z 870 pritožbami v letu 2007 ugotovljeno, da so v pristojnosti varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

F.

ker je varuh človekovih pravic leta 2008 zabeležil 3 406 pritožb v primerjavi s 3 211 pritožbami leta 2007 in ker je bilo za 802 pritožbi v primerjavi z 870 pritožbami v letu 2007 ugotovljeno, da so v pristojnosti varuha človekovih pravic,

| G. | ker rezultati 355 opravljenih preiskav, od katerih jih je bilo 352 povezanih s pritožbami, tri pa so bile opravljene na pobudo varuha človekovih pravic, kažejo, da v 110 primerih (kar je 31 % obravnavanih pritožb) ni bilo ugotovljenih nepravilnosti, |
| --- | --- |

G.

ker rezultati 355 opravljenih preiskav, od katerih jih je bilo 352 povezanih s pritožbami, tri pa so bile opravljene na pobudo varuha človekovih pravic, kažejo, da v 110 primerih (kar je 31 % obravnavanih pritožb) ni bilo ugotovljenih nepravilnosti,

| H. | ker so v 129 primerih (36 % vseh zadev), zaključenih leta 2008, zadevne institucije sprejele sporazumno rešitev ali zadevo rešile, kar kaže na veliko pripravljenost institucij in organov, da pritožbe varuhu vidijo kot priložnost za popravo storjenih napak in sodelovanje z njim v korist državljanov, |
| --- | --- |

H.

ker so v 129 primerih (36 % vseh zadev), zaključenih leta 2008, zadevne institucije sprejele sporazumno rešitev ali zadevo rešile, kar kaže na veliko pripravljenost institucij in organov, da pritožbe varuhu vidijo kot priložnost za popravo storjenih napak in sodelovanje z njim v korist državljanov,

| I. | ker so bili leta 2008 štirje primeri zaključeni, potem ko je bila dosežena sporazumna rešitev, in ker je bilo konec leta 2008 v obravnavi še 25 predlogov za sporazumno rešitev, |
| --- | --- |

I.

ker so bili leta 2008 štirje primeri zaključeni, potem ko je bila dosežena sporazumna rešitev, in ker je bilo konec leta 2008 v obravnavi še 25 predlogov za sporazumno rešitev,

| J. | ker je bilo v letu 2008 največ pritožb o slabem upravljanju, ki jih je obravnaval varuh človekovih pravic, povezanih s pomanjkljivo preglednostjo (36 % začetih preiskav), |
| --- | --- |

J.

ker je bilo v letu 2008 največ pritožb o slabem upravljanju, ki jih je obravnaval varuh človekovih pravic, povezanih s pomanjkljivo preglednostjo (36 % začetih preiskav),

| K. | ker je leta 2008 varuh človekovih pravic pogosteje uporabil neformalne postopke za hitro reševanje pritožb, kar dokazuje, da je zelo spoštovan in da so institucije pripravljene pomagati državljanom, |
| --- | --- |

K.

ker je leta 2008 varuh človekovih pravic pogosteje uporabil neformalne postopke za hitro reševanje pritožb, kar dokazuje, da je zelo spoštovan in da so institucije pripravljene pomagati državljanom,

| L. | ker je leta 2008 varuh človekovih pravic 44 preiskav zaključil s kritično oceno in ker ta ocena pritožniku oziroma pritožnici potrdi, da je pritožba upravičena, zadevni instituciji ali organu pa nakaže, kje je storil napako, kar pripomore k preprečevanju nepravilnosti v prihodnje, |
| --- | --- |

L.

ker je leta 2008 varuh človekovih pravic 44 preiskav zaključil s kritično oceno in ker ta ocena pritožniku oziroma pritožnici potrdi, da je pritožba upravičena, zadevni instituciji ali organu pa nakaže, kje je storil napako, kar pripomore k preprečevanju nepravilnosti v prihodnje,

| M. | ker je varuh človekovih pravic večkrat uporabil dodatne ocene, s katerimi odkriva priložnosti za povečanje kakovosti upravnih storitev, da bi izboljšal delovanje institucij EU v prihodnje, in ker je bila dodatna ocena v letu 2008 podana v skupno 41 primerih, |
| --- | --- |

M.

ker je varuh človekovih pravic večkrat uporabil dodatne ocene, s katerimi odkriva priložnosti za povečanje kakovosti upravnih storitev, da bi izboljšal delovanje institucij EU v prihodnje, in ker je bila dodatna ocena v letu 2008 podana v skupno 41 primerih,

| N. | ker je bilo leta 2008 izdanih 23 osnutkov priporočil, od katerih so jih osem sprejele zadevne institucije, za štiri iz leta 2007 pa je bil leta 2008 sprejet sklep, |
| --- | --- |

N.

ker je bilo leta 2008 izdanih 23 osnutkov priporočil, od katerih so jih osem sprejele zadevne institucije, za štiri iz leta 2007 pa je bil leta 2008 sprejet sklep,

| O. | ker je bilo za en primer slabega upravljanja leta 2008 Evropskemu parlamentu predloženo posebno poročilo in ker je predložitev tega poročila pomembno sredstvo, s katerim varuh človekovih pravic zaprosi za politično podporo Parlamenta in njegovega odbora za peticije, kadar gre za zagotovitev zadoščenja državljanov, katerih pravice so bile kršene, in izboljšanje upravnih standardov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

O.

ker je bilo za en primer slabega upravljanja leta 2008 Evropskemu parlamentu predloženo posebno poročilo in ker je predložitev tega poročila pomembno sredstvo, s katerim varuh človekovih pravic zaprosi za politično podporo Parlamenta in njegovega odbora za peticije, kadar gre za zagotovitev zadoščenja državljanov, katerih pravice so bile kršene, in izboljšanje upravnih standardov v Evropski uniji,

| P. | ker niti kritične ocene v odločbah, s katerimi se zaključijo nerazrešljivi primeri nepravilnosti, niti priporočila ali posebna poročila varuha človekovih pravic niso zavezujoči, saj mu pooblastila ne omogočajo, da bi neposredno rešil tovrstne primere, ampak so namenjena spodbujanju samoregulacije v institucijah in organih Evropske unije, |
| --- | --- |

P.

ker niti kritične ocene v odločbah, s katerimi se zaključijo nerazrešljivi primeri nepravilnosti, niti priporočila ali posebna poročila varuha človekovih pravic niso zavezujoči, saj mu pooblastila ne omogočajo, da bi neposredno rešil tovrstne primere, ampak so namenjena spodbujanju samoregulacije v institucijah in organih Evropske unije,

| Q. | ker ima Parlament od začetka veljavnosti Pogodbe iz Nice enake pravice kot države članice, Svet in Komisija, da vloži tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti zaradi nepristojnosti, bistvene kršitve postopka, kršitve Pogodbe ES ali katerega koli pravnega pravila, ki se nanaša na njeno uporabo, ali zaradi zlorabe pooblastil, |
| --- | --- |

Q.

ker ima Parlament od začetka veljavnosti Pogodbe iz Nice enake pravice kot države članice, Svet in Komisija, da vloži tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti zaradi nepristojnosti, bistvene kršitve postopka, kršitve Pogodbe ES ali katerega koli pravnega pravila, ki se nanaša na njeno uporabo, ali zaradi zlorabe pooblastil,

| R. | ker lahko institucionalni in drugi organi Evropske unije na podlagi kritičnih pripomb glede slabega upravljanja, ki jih je varuh človekovih pravic navedel v svojem poročilu za leto 2008 (kritične ocene, osnutki priporočil in posebno poročilo), izvajajo ustrezne ukrepe, da se napake in slabo delovanje v prihodnosti ne bi ponavljali, |
| --- | --- |

R.

ker lahko institucionalni in drugi organi Evropske unije na podlagi kritičnih pripomb glede slabega upravljanja, ki jih je varuh človekovih pravic navedel v svojem poročilu za leto 2008 (kritične ocene, osnutki priporočil in posebno poročilo), izvajajo ustrezne ukrepe, da se napake in slabo delovanje v prihodnosti ne bi ponavljali,

| S. | ker sodelovanje, ki ga je vzpostavil varuh človekovih pravic v okviru evropske mreže varuhov človekovih pravic, že več kot deset let deluje kot prožen sistem za izmenjavo informacij in dobre prakse ter kot sredstvo za preusmerjanje pritožnikov na varuhe človekovih pravic ali podobne organe, ki jim lahko najbolje pomagajo, |
| --- | --- |

S.

ker sodelovanje, ki ga je vzpostavil varuh človekovih pravic v okviru evropske mreže varuhov človekovih pravic, že več kot deset let deluje kot prožen sistem za izmenjavo informacij in dobre prakse ter kot sredstvo za preusmerjanje pritožnikov na varuhe človekovih pravic ali podobne organe, ki jim lahko najbolje pomagajo,

| T. | ker se je vloga varuha človekovih pravic pri zaščiti interesov državljanov EU v odnosih z institucijami in organi Evropske unije v štirinajstih letih od ustanovitve njegove funkcije okrepila, zahvaljujoč njegovi neodvisnosti in demokratičnemu nadzoru njegovih dejavnosti, ki ga izvaja Parlament, |
| --- | --- |

T.

ker se je vloga varuha človekovih pravic pri zaščiti interesov državljanov EU v odnosih z institucijami in organi Evropske unije v štirinajstih letih od ustanovitve njegove funkcije okrepila, zahvaljujoč njegovi neodvisnosti in demokratičnemu nadzoru njegovih dejavnosti, ki ga izvaja Parlament,

| U. | ker morajo dejavnosti varuha človekovih pravic in odbora za peticije ostati ločene in ker morata zadeve, ki jih obravnavata, praviloma predložiti drug drugemu, da preprečita morebitne spore glede svojih pooblastil, |
| --- | --- |

U.

ker morajo dejavnosti varuha človekovih pravic in odbora za peticije ostati ločene in ker morata zadeve, ki jih obravnavata, praviloma predložiti drug drugemu, da preprečita morebitne spore glede svojih pooblastil,

| 1. | odobri letno poročilo varuha človekovih pravic za leto 2008 in njegovo strukturo, kjer je povzetek dejavnosti v tem letu združen s pregledom pritožb in preiskav ter vsebinsko analizo sklepov varuha človekovih pravic, ki zajema najpomembnejše izsledke iz zakonov in dejstev iz sklepov varuha človekovih pravic v letu 2008, pa tudi probleme, ki so se pojavili v različnih fazah postopka; |
| --- | --- |

1.

odobri letno poročilo varuha človekovih pravic za leto 2008 in njegovo strukturo, kjer je povzetek dejavnosti v tem letu združen s pregledom pritožb in preiskav ter vsebinsko analizo sklepov varuha človekovih pravic, ki zajema najpomembnejše izsledke iz zakonov in dejstev iz sklepov varuha človekovih pravic v letu 2008, pa tudi probleme, ki so se pojavili v različnih fazah postopka;

| 2. | meni, da je poročilo z jasnejšo predstavitvijo statističnih podatkov, vključno z novim načinom izračunavanja in z novo razporeditvijo, postalo razumljivejše, dostopnejše in uporabniku prijaznejše; |
| --- | --- |

2.

meni, da je poročilo z jasnejšo predstavitvijo statističnih podatkov, vključno z novim načinom izračunavanja in z novo razporeditvijo, postalo razumljivejše, dostopnejše in uporabniku prijaznejše;

| 3. | poziva, naj vse institucije in organi EU prejmejo proračunska sredstva in kadre, ki jih potrebujejo, da bi lahko državljanom dali hitre in vsebinske odgovore na vprašanja, pritožbe in peticije; |
| --- | --- |

3.

poziva, naj vse institucije in organi EU prejmejo proračunska sredstva in kadre, ki jih potrebujejo, da bi lahko državljanom dali hitre in vsebinske odgovore na vprašanja, pritožbe in peticije;

| 4. | meni, da je varuh človekovih pravic še naprej dejavno in uravnoteženo izvajal svoja pooblastila v zvezi s preučevanjem in obravnavanjem pritožb ter vodenjem in sklepanjem preiskav, pa tudi glede ohranjanja konstruktivnih odnosov z institucijami in organi Evropske unije ter spodbujanja državljanov, da v odnosu do teh institucij in organov uveljavljajo svoje pravice; |
| --- | --- |

4.

meni, da je varuh človekovih pravic še naprej dejavno in uravnoteženo izvajal svoja pooblastila v zvezi s preučevanjem in obravnavanjem pritožb ter vodenjem in sklepanjem preiskav, pa tudi glede ohranjanja konstruktivnih odnosov z institucijami in organi Evropske unije ter spodbujanja državljanov, da v odnosu do teh institucij in organov uveljavljajo svoje pravice;

| 5. | poziva varuha človekovih pravic, naj nadaljuje prizadevanja za večjo ozaveščenost o svojem delu ter zagotovi učinkovito in pregledno izvajanje svojih dejavnosti; |
| --- | --- |

5.

poziva varuha človekovih pravic, naj nadaljuje prizadevanja za večjo ozaveščenost o svojem delu ter zagotovi učinkovito in pregledno izvajanje svojih dejavnosti;

| 6. | meni, da je treba izraz „slabo upravljanje“ še naprej obravnavati širše, tako da bo zajemal ne le kršitve zakonitih predpisov ali splošnih načel evropskega upravnega prava, kakršna so objektivnost, sorazmernost in enakost, nediskriminacija ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, temveč tudi primere, ko institucije ne delujejo dosledno in v dobri veri ali ne upoštevajo upravičenih pričakovanj državljanov, kar velja tudi za institucije, ki so se zavezale, da bodo spoštovale nekatera pravila in standarde, ne da bi jih k temu obvezovale pogodbe ali sekundarna zakonodaja; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba izraz „slabo upravljanje“ še naprej obravnavati širše, tako da bo zajemal ne le kršitve zakonitih predpisov ali splošnih načel evropskega upravnega prava, kakršna so objektivnost, sorazmernost in enakost, nediskriminacija ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, temveč tudi primere, ko institucije ne delujejo dosledno in v dobri veri ali ne upoštevajo upravičenih pričakovanj državljanov, kar velja tudi za institucije, ki so se zavezale, da bodo spoštovale nekatera pravila in standarde, ne da bi jih k temu obvezovale pogodbe ali sekundarna zakonodaja;

| 7. | meni, da vloga varuha človekovih pravic pri spodbujanju preglednosti in odgovornosti v postopku odločanja in upravljanja v Evropski uniji pomembno prispeva k oblikovanju Unije, v kateri se odločitve sprejemajo „v kar najtesnejši povezavi z državljani“, kot je opredeljeno v členu 1(2) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

7.

meni, da vloga varuha človekovih pravic pri spodbujanju preglednosti in odgovornosti v postopku odločanja in upravljanja v Evropski uniji pomembno prispeva k oblikovanju Unije, v kateri se odločitve sprejemajo „v kar najtesnejši povezavi z državljani“, kot je opredeljeno v členu 1(2) Pogodbe o Evropski uniji;

| 8. | ponavlja svojo zahtevo iz prejšnjih resolucij, da morajo vse institucije in organi EU sprejeti skupen pristop v zvezi z evropskim kodeksom dobrega upravnega ravnanja; |
| --- | --- |

8.

ponavlja svojo zahtevo iz prejšnjih resolucij, da morajo vse institucije in organi EU sprejeti skupen pristop v zvezi z evropskim kodeksom dobrega upravnega ravnanja;

| 9. | opozarja, da kodeks dobrega upravnega ravnanja, ki ga je pripravil varuh človekovih pravic in ga je odobril Parlament 6. septembra 2001, služi kot vodilo in vir za zaposlene v vseh institucijah in organih Skupnosti ter je objavljen in se redno posodablja na spletni strani varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da kodeks dobrega upravnega ravnanja, ki ga je pripravil varuh človekovih pravic in ga je odobril Parlament 6. septembra 2001, služi kot vodilo in vir za zaposlene v vseh institucijah in organih Skupnosti ter je objavljen in se redno posodablja na spletni strani varuha človekovih pravic;

| 10. | pozdravlja revizijo statuta varuha človekovih pravic, zlasti večja pooblastila za preiskavo, s čimer bi pomagali zagotoviti, da bodo državljani popolnoma zaupali v njegovo zmožnost, da brez omejitev temeljito razišče njihove pritožbe; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja revizijo statuta varuha človekovih pravic, zlasti večja pooblastila za preiskavo, s čimer bi pomagali zagotoviti, da bodo državljani popolnoma zaupali v njegovo zmožnost, da brez omejitev temeljito razišče njihove pritožbe;

| 11. | poudarja, da je treba z obveščanjem državljanov, podjetij, nevladnih organizacij in drugih prispevati k boljšemu javnemu razumevanju nalog varuha človekovih pravic, ter meni, da bi lahko s preprosto razumljivimi, natančnimi in kakovostnimi informacijami zmanjšali število pritožb, ki niso v njegovi pristojnosti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba z obveščanjem državljanov, podjetij, nevladnih organizacij in drugih prispevati k boljšemu javnemu razumevanju nalog varuha človekovih pravic, ter meni, da bi lahko s preprosto razumljivimi, natančnimi in kakovostnimi informacijami zmanjšali število pritožb, ki niso v njegovi pristojnosti;

| 12. | meni, da je delež nedopustnih pritožb še vedno previsok, čeprav ga je mogoče razumeti, in priporoča izvedbo stalne kampanje obveščanja evropskih državljanov, ki naj bo namenjena osveščanju o funkciji in pristojnostih članov evropske mreže varuhov človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

meni, da je delež nedopustnih pritožb še vedno previsok, čeprav ga je mogoče razumeti, in priporoča izvedbo stalne kampanje obveščanja evropskih državljanov, ki naj bo namenjena osveščanju o funkciji in pristojnostih članov evropske mreže varuhov človekovih pravic;

| 13. | priznava trud varuha človekovih pravic za boljše delovanje institucij ter njegova prizadevanja, da bi dodatno skrajšali obravnave, ki sedaj trajajo povprečno trinajst mesecev; |
| --- | --- |

13.

priznava trud varuha človekovih pravic za boljše delovanje institucij ter njegova prizadevanja, da bi dodatno skrajšali obravnave, ki sedaj trajajo povprečno trinajst mesecev;

| 14. | pozdravlja konstruktivno sodelovanje varuha človekovih pravic z institucijami in organi EU ter potrjuje njegovo vlogo zunanjega nadzornega mehanizma, pa tudi dragocenega vira za nenehno izboljševanje evropske uprave; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja konstruktivno sodelovanje varuha človekovih pravic z institucijami in organi EU ter potrjuje njegovo vlogo zunanjega nadzornega mehanizma, pa tudi dragocenega vira za nenehno izboljševanje evropske uprave;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da sta bila 9. julija 2008 podpisana memorandum o soglasju med varuhom človekovih pravic in predsednikom Evropske investicijske banke ter sporazum agencij Evropske unije, da bodo sprejele Evropski kodeks dobrega upravnega ravnanja v svojih odnosih z državljani; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da sta bila 9. julija 2008 podpisana memorandum o soglasju med varuhom človekovih pravic in predsednikom Evropske investicijske banke ter sporazum agencij Evropske unije, da bodo sprejele Evropski kodeks dobrega upravnega ravnanja v svojih odnosih z državljani;

| 16. | poziva varuha človekovih pravic, naj še naprej spremlja dogajanje in zagotovi, da bo Komisija ustrezno uporabila svoje diskrecijske pravice za začetek postopkov za ugotavljanje kršitev po členu 226 Pogodbe ES ali predlog denarne kazni po členu 228 Pogodbe ES, pri tem pa naj dosledno skrbi, da ne bo zamujala ali neupravičeno na hitro sprejemala ukrepov, kar ni v skladu z njenimi pooblastili za nadzor nad izvajanjem prava EU, ter zahteva, da v zvezi s tem še naprej sodeluje z odborom za peticije; |
| --- | --- |

16.

poziva varuha človekovih pravic, naj še naprej spremlja dogajanje in zagotovi, da bo Komisija ustrezno uporabila svoje diskrecijske pravice za začetek postopkov za ugotavljanje kršitev po členu 226 Pogodbe ES ali predlog denarne kazni po členu 228 Pogodbe ES, pri tem pa naj dosledno skrbi, da ne bo zamujala ali neupravičeno na hitro sprejemala ukrepov, kar ni v skladu z njenimi pooblastili za nadzor nad izvajanjem prava EU, ter zahteva, da v zvezi s tem še naprej sodeluje z odborom za peticije;

| 17. | ponovno poudarja svoje mnenje, da če katera institucija noče ravnati v skladu s priporočilom iz posebnega poročila varuha človekovih pravic, čeprav ga je odobril Parlament, slednji lahko legitimno uporabi svoja pooblastila, da vloži tožbo pri Sodišču zaradi dejanja ali opustitve, ki je predmet varuhovega priporočila; poziva odbor, pristojen za poslovnik, naj predlaga ustrezne določbe, ki bi se vanj vključile, da bi bilo mogoče začeti ta postopek; |
| --- | --- |

17.

ponovno poudarja svoje mnenje, da če katera institucija noče ravnati v skladu s priporočilom iz posebnega poročila varuha človekovih pravic, čeprav ga je odobril Parlament, slednji lahko legitimno uporabi svoja pooblastila, da vloži tožbo pri Sodišču zaradi dejanja ali opustitve, ki je predmet varuhovega priporočila; poziva odbor, pristojen za poslovnik, naj predlaga ustrezne določbe, ki bi se vanj vključile, da bi bilo mogoče začeti ta postopek;

| 18. | ugotavlja, da je varuh človekovih pravic predložil posebno poročilo, v katerem je kritično opozoril Komisijo, da ni ustrezno upravičila svojega obravnavanja zunanjih pomožnih konferenčnih tolmačev, starejših od 65 let, o čemer je Parlament 5. maja 2009 (4) sprejel resolucijo; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je varuh človekovih pravic predložil posebno poročilo, v katerem je kritično opozoril Komisijo, da ni ustrezno upravičila svojega obravnavanja zunanjih pomožnih konferenčnih tolmačev, starejših od 65 let, o čemer je Parlament 5. maja 2009 (4) sprejel resolucijo;

| 19. | meni, da bi lahko varuh človekovih pravic in odbor za peticije, kadar v okviru svojih nalog in pristojnosti preiskujeta vprašanja, ki se prekrivajo – npr. na eni strani način, kako Komisija obravnava kršitve, in na drugi strani kršitve same –, s tesnim sodelovanjem dosegla veliko koristnejšo sinergijo; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi lahko varuh človekovih pravic in odbor za peticije, kadar v okviru svojih nalog in pristojnosti preiskujeta vprašanja, ki se prekrivajo – npr. na eni strani način, kako Komisija obravnava kršitve, in na drugi strani kršitve same –, s tesnim sodelovanjem dosegla veliko koristnejšo sinergijo;

| 20. | pozdravlja izredno sodelovanje med varuhom človekovih in odborom za peticije v institucionalnih okvirih v zvezi z medsebojnim spoštovanjem pristojnosti in posebnih pravic; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja izredno sodelovanje med varuhom človekovih in odborom za peticije v institucionalnih okvirih v zvezi z medsebojnim spoštovanjem pristojnosti in posebnih pravic;

| 21. | priznava, da je prispevek evropske mreže varuhov človekovih pravic, katere član je tudi odbor za peticije, v skladu z načelom subsidiarnosti koristen pri zagotavljanju izvensodnih rešitev; pozdravlja sodelovanje evropskega varuha človekovih pravic z varuhi človekovih pravic in podobnimi organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v posameznih državah članicah ter poziva k nadaljnji krepitvi izmenjave najboljše prakse, kar bo omogočilo hitro širjenje dobre prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

21.

priznava, da je prispevek evropske mreže varuhov človekovih pravic, katere član je tudi odbor za peticije, v skladu z načelom subsidiarnosti koristen pri zagotavljanju izvensodnih rešitev; pozdravlja sodelovanje evropskega varuha človekovih pravic z varuhi človekovih pravic in podobnimi organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v posameznih državah članicah ter poziva k nadaljnji krepitvi izmenjave najboljše prakse, kar bo omogočilo hitro širjenje dobre prakse med državami članicami;

| 22. | pozdravlja objavo dveh študij iz leta 2008 o nadaljnjih postopkih zadevnih institucij v zvezi s kritičnimi in dodatnimi ocenami, podanimi v letih 2006 in 2007, na spletni strani varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja objavo dveh študij iz leta 2008 o nadaljnjih postopkih zadevnih institucij v zvezi s kritičnimi in dodatnimi ocenami, podanimi v letih 2006 in 2007, na spletni strani varuha človekovih pravic;

| 23. | spodbuja varuha človekovih pravic, naj prireditvam, namenjenim informiranju državljanov in s tem morebitnih pritožnikov, še naprej namenja veliko pozornost, saj sta razdelitev pristojnosti in potek postopkov odločanja na evropski, nacionalni ter regionalni ravni za mnoge državljane in podjetja očitno še vedno preveč nejasna in nepregledna; |
| --- | --- |

23.

spodbuja varuha človekovih pravic, naj prireditvam, namenjenim informiranju državljanov in s tem morebitnih pritožnikov, še naprej namenja veliko pozornost, saj sta razdelitev pristojnosti in potek postopkov odločanja na evropski, nacionalni ter regionalni ravni za mnoge državljane in podjetja očitno še vedno preveč nejasna in nepregledna;

| 24. | pozdravlja okrepljeno kampanjo obveščanja, ki jo spodbuja komunikacijska strategija varuha človekovih pravic, kar vodi k večjemu zavedanju o pravicah državljanov in pristojnostih Skupnosti ter boljšemu razumevanju področja pristojnosti varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja okrepljeno kampanjo obveščanja, ki jo spodbuja komunikacijska strategija varuha človekovih pravic, kar vodi k večjemu zavedanju o pravicah državljanov in pristojnostih Skupnosti ter boljšemu razumevanju področja pristojnosti varuha človekovih pravic;

| 25. | opaža, da ima vsaka institucija svojo spletno stran, kjer je mogoče vložiti pritožbe, peticije itd., zaradi česar imajo lahko državljani preglavice z razlikovanjem različnih institucij; zato pozdravlja oblikovanje interaktivnega priročnika za pomoč državljanom pri prepoznavanju najustreznejše institucije za reševanje njihovih težav; |
| --- | --- |

25.

opaža, da ima vsaka institucija svojo spletno stran, kjer je mogoče vložiti pritožbe, peticije itd., zaradi česar imajo lahko državljani preglavice z razlikovanjem različnih institucij; zato pozdravlja oblikovanje interaktivnega priročnika za pomoč državljanom pri prepoznavanju najustreznejše institucije za reševanje njihovih težav;

| 26. | pozdravlja novo spletno stran varuha človekovih pravic kot zelo pomemben odziv na to vprašanje; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja novo spletno stran varuha človekovih pravic kot zelo pomemben odziv na to vprašanje;

| 27. | predlaga, da bi to zamisel še bolj razvili in vzpostavili skupno spletno stran evropskih institucij, s katerim bi pomagali državljanom in jih napotili neposredno na institucijo, pristojno za obravnavo njihove pritožbe, ter tako zmanjšali število nedopustnih pritožb, naslovljenih na evropskega varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

27.

predlaga, da bi to zamisel še bolj razvili in vzpostavili skupno spletno stran evropskih institucij, s katerim bi pomagali državljanom in jih napotili neposredno na institucijo, pristojno za obravnavo njihove pritožbe, ter tako zmanjšali število nedopustnih pritožb, naslovljenih na evropskega varuha človekovih pravic;

| 28. | poziva evropskega varuha človekovih pravic, naj se zaveže, da bo takoj posredoval vsako pritožbo, ki spada v pristojnost nacionalnega ali regionalnega varuha človekovih pravic, seveda po pridobitvi soglasja pritožnika; |
| --- | --- |

28.

poziva evropskega varuha človekovih pravic, naj se zaveže, da bo takoj posredoval vsako pritožbo, ki spada v pristojnost nacionalnega ali regionalnega varuha človekovih pravic, seveda po pridobitvi soglasja pritožnika;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom.

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

(2)  UL L 189, 17.7.2008, str. 25.

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta o posebnem poročilu evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po preiskavi na lastno pobudo o obstoju kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev v institucijah in organih Skupnosti in njegovi javni dostopnosti (UL C 72 E, 21.3.2002, str. 331).

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0340.

---

| 7.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/14

---

Četrtek, 12. novembra 2009Prehodne postopkovne smernice o proračunskih zadevah v luči začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe

P7_TA(2009)0067

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o prehodnih postopkovnih smernicah za proračunske zadeve zaradi začetka veljave Lizbonske pogodbe (2009/2168(INI))

2010/C 271 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2) (Finančna uredba),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2009 o vmesnemu pregledu finančnega okvira 2007–2013 (4),

ob upoštevanju člena 48 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0045/2009),

| A. | ker Lizbonska pogodba uvaja pomembne spremembe na finančnem in proračunskem področju, predvsem bo večletni finančni okvir postal pravno zavezujoč akt in bo moral biti upoštevan pri letnem proračunu, odpravljena bo razlika med obveznimi in neobveznimi odhodki, proračunski postopek pa bo precej poenostavljen, |
| --- | --- |

A.

ker Lizbonska pogodba uvaja pomembne spremembe na finančnem in proračunskem področju, predvsem bo večletni finančni okvir postal pravno zavezujoč akt in bo moral biti upoštevan pri letnem proračunu, odpravljena bo razlika med obveznimi in neobveznimi odhodki, proračunski postopek pa bo precej poenostavljen,

| B. | ker bodo s temi spremembami nekatere določbe Medinstitucionalnega sporazuma in Finančne uredbe zastarele, |
| --- | --- |

B.

ker bodo s temi spremembami nekatere določbe Medinstitucionalnega sporazuma in Finančne uredbe zastarele,

| C. | ker bo z njeno veljavo treba hitro sprejeti več pravnih aktov, potrebnih za izvajanje nove „finančne ustave“ Unije, predvsem:






  — | sprejeti novo uredbo z večletnim finančnim okvirom; |
| --- | --- | --- |

C.

ker bo z njeno veljavo treba hitro sprejeti več pravnih aktov, potrebnih za izvajanje nove „finančne ustave“ Unije, predvsem:

—

sprejeti novo uredbo z večletnim finančnim okvirom;

| — | prilagoditi finančno uredbo novim načelom za sprejetje in izvrševanje proračuna; |
| --- | --- |

—

prilagoditi finančno uredbo novim načelom za sprejetje in izvrševanje proračuna;

| — | potrditi novi medinstitucionalni sporazum, ki bo vseboval predvsem pravila o sodelovanju institucij med letnim proračunskim postopkom, ki ne bodo vključena v omenjena pravna instrumenta, |
| --- | --- |

—

potrditi novi medinstitucionalni sporazum, ki bo vseboval predvsem pravila o sodelovanju institucij med letnim proračunskim postopkom, ki ne bodo vključena v omenjena pravna instrumenta,

| D. | ker bodo, tudi če bo sprejetje novih instrumentov potekalo nemoteno, potrebna dolga pogajanja, kar lahko traja več mesecev po začetku veljave Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

D.

ker bodo, tudi če bo sprejetje novih instrumentov potekalo nemoteno, potrebna dolga pogajanja, kar lahko traja več mesecev po začetku veljave Lizbonske pogodbe,

| E. | ker je priporočljivo, da se za zagotovitev ustrezne uporabe načel Lizbonske pogodbe institucije dogovorijo glede začasnih smernic o izvrševanju proračuna, sprejetju nujnih sprememb proračuna in praktičnih načinih medinstitucionalnega sodelovanja med proračunskim postopkom za leto 2011, |
| --- | --- |

E.

ker je priporočljivo, da se za zagotovitev ustrezne uporabe načel Lizbonske pogodbe institucije dogovorijo glede začasnih smernic o izvrševanju proračuna, sprejetju nujnih sprememb proračuna in praktičnih načinih medinstitucionalnega sodelovanja med proračunskim postopkom za leto 2011,

| F. | ker morajo biti te prehodne smernice pripravljene v začetku leta 2010, mora biti dogovor o njih sklenjen na proračunskem spravnem srečanju pred drugo obravnavo Sveta, ki je predvidena za 19. november 2009, |
| --- | --- |

F.

ker morajo biti te prehodne smernice pripravljene v začetku leta 2010, mora biti dogovor o njih sklenjen na proračunskem spravnem srečanju pred drugo obravnavo Sveta, ki je predvidena za 19. november 2009,

| G. | ker je parlamentarna delegacija ena od vej proračunskega organa in ker za zagotovitev svojega trdnega položaja v prihodnjih pogajanjih potrebuje jasna navodila na podlagi mandata, ki ga potrdi Parlament, |
| --- | --- |

G.

ker je parlamentarna delegacija ena od vej proračunskega organa in ker za zagotovitev svojega trdnega položaja v prihodnjih pogajanjih potrebuje jasna navodila na podlagi mandata, ki ga potrdi Parlament,

| 1. | pozdravlja skorajšnji začetek veljave Lizbonske pogodbe, kar bo pomenilo polno uporabo načela skupne potrditve obeh vej proračunskega organa celotnega letnega proračuna, po potrebi s sklicem spravnega odbora; meni, da mora biti to načelo uporabljeno brez nadaljnjega s potrebnimi prilagoditvami (kot je poenostavljena oblika sprave) pri vseh proračunskih postopkih, ki niso izrecno omenjeni v pogodbah, kot je sprejetje sprememb proračuna in prerazporeditve; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja skorajšnji začetek veljave Lizbonske pogodbe, kar bo pomenilo polno uporabo načela skupne potrditve obeh vej proračunskega organa celotnega letnega proračuna, po potrebi s sklicem spravnega odbora; meni, da mora biti to načelo uporabljeno brez nadaljnjega s potrebnimi prilagoditvami (kot je poenostavljena oblika sprave) pri vseh proračunskih postopkih, ki niso izrecno omenjeni v pogodbah, kot je sprejetje sprememb proračuna in prerazporeditve;

| 2. | meni, da se morata obe veji proračunskega organa dogovoriti o prehodnih smernicah za izvrševanje proračuna, predvsem glede odobritve prerazporeditev, sprejetja sprememb proračuna in načel za praktično sodelovanje institucij med letnim proračunskim postopkom, in ki bi bile v uporabi do sprejetja pravnih aktov, nujnih za zagotovitev izvajanja novih pravil, ki jih bo uvedla Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

2.

meni, da se morata obe veji proračunskega organa dogovoriti o prehodnih smernicah za izvrševanje proračuna, predvsem glede odobritve prerazporeditev, sprejetja sprememb proračuna in načel za praktično sodelovanje institucij med letnim proračunskim postopkom, in ki bi bile v uporabi do sprejetja pravnih aktov, nujnih za zagotovitev izvajanja novih pravil, ki jih bo uvedla Lizbonska pogodba;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba pri dogovoru o teh smernicah upoštevati določene pogoje, in sicer morajo smernice v celoti spoštovati institucionalno ravnotežje, zaščititi nove posebne pravice Parlamenta glede proračuna, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe (kar zadeva vsebino, postopek in koledar), ter da so v uporabi le do sprejetja in začetka veljave zadevnih pravnih aktov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba pri dogovoru o teh smernicah upoštevati določene pogoje, in sicer morajo smernice v celoti spoštovati institucionalno ravnotežje, zaščititi nove posebne pravice Parlamenta glede proračuna, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe (kar zadeva vsebino, postopek in koledar), ter da so v uporabi le do sprejetja in začetka veljave zadevnih pravnih aktov;

| 4. | meni, da se prehodni ukrepi v nobenem primeru ne smejo oddaljiti od splošnih načel iz nove pogodbe in prav tako ne smejo vnaprej določati prihodnjih zakonodajnih postopkov, temveč morajo omogočiti obema vejama proračunskega organa pripravo potrebne praktične ureditve do sprejetja zakonodaje; |
| --- | --- |

4.

meni, da se prehodni ukrepi v nobenem primeru ne smejo oddaljiti od splošnih načel iz nove pogodbe in prav tako ne smejo vnaprej določati prihodnjih zakonodajnih postopkov, temveč morajo omogočiti obema vejama proračunskega organa pripravo potrebne praktične ureditve do sprejetja zakonodaje;

| 5. | meni, da so prehodne smernice nujne za področja, ki zadevajo postopek sprejetja sprememb proračuna, odobritev prerazporeditev in opredelitev pragmatičnega koledarja ter načel sodelovanja za letni proračunski postopek, da bo z njimi zagotovljen okvir za sodelovanje med obema vejama proračunskega organa za omogočanje nemotenega in uspešnega poteka postopkov; |
| --- | --- |

5.

meni, da so prehodne smernice nujne za področja, ki zadevajo postopek sprejetja sprememb proračuna, odobritev prerazporeditev in opredelitev pragmatičnega koledarja ter načel sodelovanja za letni proračunski postopek, da bo z njimi zagotovljen okvir za sodelovanje med obema vejama proračunskega organa za omogočanje nemotenega in uspešnega poteka postopkov;

Spremembe proračuna

| 6. | spominja, da so spremembe proračuna lahko sprejete le po postopku, ki je v pogodbah določen za letni proračunski postopek, po potrebi tudi s spravnim odborom, razen kar zadeva koledar; meni, da ima proračunski organ za letni proračun pravico uvesti spremembe za vidike, ki v trenutku sprejetja proračuna še niso bili znani; |
| --- | --- |

6.

spominja, da so spremembe proračuna lahko sprejete le po postopku, ki je v pogodbah določen za letni proračunski postopek, po potrebi tudi s spravnim odborom, razen kar zadeva koledar; meni, da ima proračunski organ za letni proračun pravico uvesti spremembe za vidike, ki v trenutku sprejetja proračuna še niso bili znani;

| 7. | poudarja, da je sedanje število sprememb proračuna preveliko in ga je treba zmanjšati kolikor je to mogoče, da bodo upoštevani pogoji iz člena 37 Finančne uredbe glede njihove vložitve; priporoča, da se institucije dogovorijo za določena obdobja v letu, ko se lahko vložijo spremembe proračuna, razen v nujnih primerih; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je sedanje število sprememb proračuna preveliko in ga je treba zmanjšati kolikor je to mogoče, da bodo upoštevani pogoji iz člena 37 Finančne uredbe glede njihove vložitve; priporoča, da se institucije dogovorijo za določena obdobja v letu, ko se lahko vložijo spremembe proračuna, razen v nujnih primerih;

| 8. | poudarja, da naj bi bil namen prehodnih smernic glede sprememb proračuna zagotovitev dogovora obeh vej proračunskega organa brez izključitve možnosti sklica spravnega odbora; meni, da se ta cilj lahko doseže z izboljšanjem izmenjave informacij med Komisijo in obema vejama proračunskega organa ter med njima samima; vendar poudarja, da morajo smernice v celoti spoštovati posebne pravice Parlamenta glede proračunskega postopka, ki se na splošno uporablja za spremembe proračuna, kot je že navedeno zgoraj; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da naj bi bil namen prehodnih smernic glede sprememb proračuna zagotovitev dogovora obeh vej proračunskega organa brez izključitve možnosti sklica spravnega odbora; meni, da se ta cilj lahko doseže z izboljšanjem izmenjave informacij med Komisijo in obema vejama proračunskega organa ter med njima samima; vendar poudarja, da morajo smernice v celoti spoštovati posebne pravice Parlamenta glede proračunskega postopka, ki se na splošno uporablja za spremembe proračuna, kot je že navedeno zgoraj;

Prerazporeditve

| 9. | meni, da bi Parlament in Svet morala imeti možnost, da enakopravno izrazita svojo odobritev ali nasprotovanje vsem prerazporeditvam, ki sedaj čakajo na odobritev proračunskega organa, ne glede na njihovo naravo (plačila ali prevzete obveznosti) in vsoto, če te prerazporeditve odstopajo od sklepov proračunskega organa; zato meni, da je v skladu z Lizbonsko pogodbo mogoč le postopek, ki bo upošteval ravnotežje med obema vejama proračunskega organa, vključno s poenostavljeno obliko spravnega postopka; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi Parlament in Svet morala imeti možnost, da enakopravno izrazita svojo odobritev ali nasprotovanje vsem prerazporeditvam, ki sedaj čakajo na odobritev proračunskega organa, ne glede na njihovo naravo (plačila ali prevzete obveznosti) in vsoto, če te prerazporeditve odstopajo od sklepov proračunskega organa; zato meni, da je v skladu z Lizbonsko pogodbo mogoč le postopek, ki bo upošteval ravnotežje med obema vejama proračunskega organa, vključno s poenostavljeno obliko spravnega postopka;

| 10. | meni, da mora biti morebitni dogovor o prerazporeditvah namenjen izogibanju sporov med obema vejama proračunskega organa, ki imata enako pravico do izražanja svojega mnenja, izogibanju zapletov običajnega upravljanja zadevnih služb in usklajevanju koledarja za morebitno izogibanje sklica spravnih struktur brez ogrožanja sedanje stopnje posredovanja Parlamenta pri sprejetju prerazporeditev; priporoča, da bi prag za prerazporeditve ostal trajen; |
| --- | --- |

10.

meni, da mora biti morebitni dogovor o prerazporeditvah namenjen izogibanju sporov med obema vejama proračunskega organa, ki imata enako pravico do izražanja svojega mnenja, izogibanju zapletov običajnega upravljanja zadevnih služb in usklajevanju koledarja za morebitno izogibanje sklica spravnih struktur brez ogrožanja sedanje stopnje posredovanja Parlamenta pri sprejetju prerazporeditev; priporoča, da bi prag za prerazporeditve ostal trajen;

Začasne dvanajstine

| 11. | meni, da so v Lizbonski pogodbi dovolj jasna pravila o začasnih dvanajstinah, kar zagotavlja njihovo uporabo, če bi bilo to potrebno, zato za to zadevo niso potrebne prehodne smernice; |
| --- | --- |

11.

meni, da so v Lizbonski pogodbi dovolj jasna pravila o začasnih dvanajstinah, kar zagotavlja njihovo uporabo, če bi bilo to potrebno, zato za to zadevo niso potrebne prehodne smernice;

Časovni razpored in načela sodelovanja za letni proračunski postopek

| 12. | meni, da mora koledar letnega proračunskega postopka še naprej omogočati obsežno posvetovanje različnih organov v Parlamentu in spoštovanje zahtev večjezičnosti; poudarja, da ni pripravljen sprejeti krajšega časovnega obdobja za sprejem svojih odločitev; |
| --- | --- |

12.

meni, da mora koledar letnega proračunskega postopka še naprej omogočati obsežno posvetovanje različnih organov v Parlamentu in spoštovanje zahtev večjezičnosti; poudarja, da ni pripravljen sprejeti krajšega časovnega obdobja za sprejem svojih odločitev;

| 13. | meni, da morajo biti prehodne smernice o načelih sodelovanja usmerjene k izboljšanju sodelovanja institucij med različnimi fazami proračunskega postopka in prilagajanju (ter po potrebi predvidevanju) različnih korakov pragmatičnega koledarja novim pravilom proračunskega postopka, da bi seje, ki so postale izključno uradne narave, spremenili v resnično intenzivne izmenjave mnenj; vendar poudarja svojo željo, da se institucije dogovorijo o novem skrajšanem medinstitucionalnem sporazumu o uvedbi preudarnih pravil za ta vprašanja, preden se začne proračunski postopek za leto 2011; |
| --- | --- |

13.

meni, da morajo biti prehodne smernice o načelih sodelovanja usmerjene k izboljšanju sodelovanja institucij med različnimi fazami proračunskega postopka in prilagajanju (ter po potrebi predvidevanju) različnih korakov pragmatičnega koledarja novim pravilom proračunskega postopka, da bi seje, ki so postale izključno uradne narave, spremenili v resnično intenzivne izmenjave mnenj; vendar poudarja svojo željo, da se institucije dogovorijo o novem skrajšanem medinstitucionalnem sporazumu o uvedbi preudarnih pravil za ta vprašanja, preden se začne proračunski postopek za leto 2011;

| 14. | poziva Komisijo, naj čim prej predloži predloge za skupno razumevanje obeh vej proračunskega organa glede teh vprašanj v skladu s to resolucijo; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj čim prej predloži predloge za skupno razumevanje obeh vej proračunskega organa glede teh vprašanj v skladu s to resolucijo;

| 15. | prav tako poziva Komisijo, naj čim prej predloži ustrezne predloge za sprejetje uredbe z večletnim finančnim okvirom in za prilagoditev Finančne uredbe; poudarja, da so ti predlogi del enega političnega svežnja in morajo biti zato skupaj predloženi in obravnavani; pričakuje, da bodo v teh predlogih upoštevane zahteve Parlamenta iz resolucij o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe in o vmesnem pregledu; |
| --- | --- |

15.

prav tako poziva Komisijo, naj čim prej predloži ustrezne predloge za sprejetje uredbe z večletnim finančnim okvirom in za prilagoditev Finančne uredbe; poudarja, da so ti predlogi del enega političnega svežnja in morajo biti zato skupaj predloženi in obravnavani; pričakuje, da bodo v teh predlogih upoštevane zahteve Parlamenta iz resolucij o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe in o vmesnem pregledu;

| 16. | spominja, da je v skladu z Lizbonsko pogodbo za sprejetje nove uredbe z večletnim finančnim okvirom nujna odobritev Parlamenta in da bodo spremembe Finančne uredbe spadale pod redni zakonodajni postopek (soodločanje); |
| --- | --- |

16.

spominja, da je v skladu z Lizbonsko pogodbo za sprejetje nove uredbe z večletnim finančnim okvirom nujna odobritev Parlamenta in da bodo spremembe Finančne uredbe spadale pod redni zakonodajni postopek (soodločanje);

| 17. | Odboru za proračun podeljuje mandat, da se na proračunskem spravnem srečanju novembra 2009 pogaja in doseže dogovor o zahtevanih prehodnih smernicah glede zadevnih vprašanj, in sicer z omejitvami in pogoji, ki so navedeni v tej resoluciji; |
| --- | --- |

17.

Odboru za proračun podeljuje mandat, da se na proračunskem spravnem srečanju novembra 2009 pogaja in doseže dogovor o zahtevanih prehodnih smernicah glede zadevnih vprašanj, in sicer z omejitvami in pogoji, ki so navedeni v tej resoluciji;

*

* *

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0374.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0174.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Četrtek, 12. novembra 2009

| 7.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/18

---

Četrtek, 12. novembra 2009Državljani tretjih držav, ki morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume ali pa so te zahteve oproščeni *

P7_TA(2009)0062

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2009 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (KOM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS))

2010/C 271 E/06

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2009)0366),

ob upoštevanju člena 67(1) in člena 62(2)(b)(i) Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0112/2009),

ob upoštevanju člena 55 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0042/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, ki je priložena; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, ki je priložena;

| 3. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

| 4. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 5. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 6. | naroči shvojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči shvojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe – akt o spremembi


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Sestava seznamov tretjih držav v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 mora in bi morala biti še naprej skladna z merili iz uvodne izjave 5 Uredbe. Nekatere
  tretje
  države, v zvezi s katerimi so se razmere glede teh meril spremenile, bi bilo treba prenesti iz ene priloge v drugo. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 1

(1)

Sestava seznamov tretjih držav v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 mora in bi morala biti še naprej skladna z merili iz uvodne izjave 5 Uredbe. Nekatere
  tretje
  države, v zvezi s katerimi so se razmere glede teh meril spremenile, bi bilo treba prenesti iz ene priloge v drugo.

| (1) | Komisija je sedanji dialog o liberalizaciji vizumskega režima začela z regionalnim pristopom in evropsko perspektivo, vanj pa so pod enakimi pogoji in brez diskriminacije vključene države Zahodnega Balkana.
  Sestava seznamov tretjih držav v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 mora in bi morala biti še naprej skladna z merili iz uvodne izjave 5 Uredbe. Nekatere države
  Zahodnega Balkana (Albanija, Bosna in Hercegovina, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora in Srbija)
  , v zvezi s katerimi so se razmere glede teh meril spremenile, bi bilo treba prenesti iz ene priloge v drugo.
  Za vse te države bi morala veljati ista merila iz načrtov za liberalizacijo vizumskega režima. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je sedanji dialog o liberalizaciji vizumskega režima začela z regionalnim pristopom in evropsko perspektivo, vanj pa so pod enakimi pogoji in brez diskriminacije vključene države Zahodnega Balkana.
  Sestava seznamov tretjih držav v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 mora in bi morala biti še naprej skladna z merili iz uvodne izjave 5 Uredbe. Nekatere države
  Zahodnega Balkana (Albanija, Bosna in Hercegovina, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora in Srbija)
  , v zvezi s katerimi so se razmere glede teh meril spremenile, bi bilo treba prenesti iz ene priloge v drugo.
  Za vse te države bi morala veljati ista merila iz načrtov za liberalizacijo vizumskega režima.

Sprememba 2

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (1a) | Vse države Zahodnega Balkana, ki izpolnjujejo merila, bi bilo treba sprejeti v režim potovanj brez vizumov z začetkom 2010. Državam, ki so sicer dosegle znaten napredek, vendar meril vseeno ne izpolnjujejo v celoti, pa bi bilo treba omogočiti enak privilegij takoj, ko bodo izpolnjevale merila iz ustreznih načrtov za liberalizacijo vizumskega režima. |
| --- | --- |

(1a)

Vse države Zahodnega Balkana, ki izpolnjujejo merila, bi bilo treba sprejeti v režim potovanj brez vizumov z začetkom 2010. Državam, ki so sicer dosegle znaten napredek, vendar meril vseeno ne izpolnjujejo v celoti, pa bi bilo treba omogočiti enak privilegij takoj, ko bodo izpolnjevale merila iz ustreznih načrtov za liberalizacijo vizumskega režima.

Sprememba 3

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 2

| (2) | Sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov s petimi državami Zahodnega Balkana
  - Albanijo, Bosno in Hercegovino, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo -
  so začeli veljati 1. januarja 2008, kar je bil prvi konkretni korak na poti, določeni v Solunski agendi glede režima potovanj brez vizumov za državljane držav Zahodnega Balkana. Z vsako od teh držav se je leta 2008 začel dialog o liberalizaciji vizumskega režima in določeni so bili časovni načrti za liberalizacijo tega režima. Komisija je maja 2009 v svoji oceni izvajanja časovnih načrtov menila, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje vsa merila iz časovnega načrta. Črna gora in Srbija izpolnjujeta večino meril iz svojih časovnih načrtov. |
| --- | --- |

(2)

Sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov s petimi državami Zahodnega Balkana
  - Albanijo, Bosno in Hercegovino, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo -
  so začeli veljati 1. januarja 2008, kar je bil prvi konkretni korak na poti, določeni v Solunski agendi glede režima potovanj brez vizumov za državljane držav Zahodnega Balkana. Z vsako od teh držav se je leta 2008 začel dialog o liberalizaciji vizumskega režima in določeni so bili časovni načrti za liberalizacijo tega režima. Komisija je maja 2009 v svoji oceni izvajanja časovnih načrtov menila, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje vsa merila iz časovnega načrta. Črna gora in Srbija izpolnjujeta večino meril iz svojih časovnih načrtov.

| (2) | Sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov s petimi državami Zahodnega Balkana so začeli veljati 1. januarja 2008, kar je bil prvi konkretni korak na poti, določeni v Solunski agendi glede režima potovanj brez vizumov za državljane držav Zahodnega Balkana. Z vsako od teh držav se je leta 2008 začel dialog o liberalizaciji vizumskega režima in določeni so bili časovni načrti za liberalizacijo tega režima. Komisija je maja 2009 v svoji oceni izvajanja časovnih načrtov menila, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje vsa merila iz časovnega načrta. Črna gora in Srbija izpolnjujeta večino meril iz svojih časovnih načrtov.
  Albanija ter Bosna in Hercegovina sta od zadnjega ocenjevanja Komisije maja 2009 dosegli nadaljnji napredek pri večini pomembnejših meril. |
| --- | --- |

(2)

Sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov s petimi državami Zahodnega Balkana so začeli veljati 1. januarja 2008, kar je bil prvi konkretni korak na poti, določeni v Solunski agendi glede režima potovanj brez vizumov za državljane držav Zahodnega Balkana. Z vsako od teh držav se je leta 2008 začel dialog o liberalizaciji vizumskega režima in določeni so bili časovni načrti za liberalizacijo tega režima. Komisija je maja 2009 v svoji oceni izvajanja časovnih načrtov menila, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje vsa merila iz časovnega načrta. Črna gora in Srbija izpolnjujeta večino meril iz svojih časovnih načrtov.
  Albanija ter Bosna in Hercegovina sta od zadnjega ocenjevanja Komisije maja 2009 dosegli nadaljnji napredek pri večini pomembnejših meril.

Sprememba 4

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | V spodbudo izvajanju Solunske agende in kot del regionalnega pristopa bi morala Komisija – v mejah svojih pristojnosti in glede na resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244(1999) – začeti dialog o vizumskem režimu s Kosovom, da bi se oblikoval časovni načrt za poenostavitev in liberalizacijo vizumskega režima, podoben načrtom za države Zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

(2a)

V spodbudo izvajanju Solunske agende in kot del regionalnega pristopa bi morala Komisija – v mejah svojih pristojnosti in glede na resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244(1999) – začeti dialog o vizumskem režimu s Kosovom, da bi se oblikoval časovni načrt za poenostavitev in liberalizacijo vizumskega režima, podoben načrtom za države Zahodnega Balkana.

Sprememba 5

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 3 a (novo)

| (3a) | Z namenom krepitve stabilizacijsko-pridružitvenega procesa bodo potovanja brez vizumov izboljšala udeležbo na skupnem trgu, ki se postopno vzpostavlja z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, ter prispevala k trgovini, inovacijam in rasti. |
| --- | --- |

(3a)

Z namenom krepitve stabilizacijsko-pridružitvenega procesa bodo potovanja brez vizumov izboljšala udeležbo na skupnem trgu, ki se postopno vzpostavlja z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, ter prispevala k trgovini, inovacijam in rasti.

Sprememba 14

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 4

| (4) | Zato je treba Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro
  in
  Srbijo
  [slednji morata do dneva sprejetja te uredbe izpolnjevati vsa merila]
  prenesti v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 539/2001. Odprava vizumov bi morala veljati le za imetnike biometričnih potnih listov, ki jih izda vsaka od
  treh
  zadevnih držav. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro
  in
  Srbijo
  [slednji morata do dneva sprejetja te uredbe izpolnjevati vsa merila]
  prenesti v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 539/2001. Odprava vizumov bi morala veljati le za imetnike biometričnih potnih listov, ki jih izda vsaka od
  treh
  zadevnih držav.

| (4) | Zato bi bilo treba Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro, Srbijo,
  Albanijo ter Bosno in Hercegovino
  prenesti v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 539/2001.
  Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora in Srbija so izpolnile vsa merila do dneva sprejetja te uredbe. Za Albanijo ter Bosno in Hercegovino bi morala oprostitev vizumske obveznosti začeti veljati po tem, ko bo Komisija ocenila, da izpolnjujeta vsa merila, določena v ustreznem načrtu za liberalizacijo vizumskega režima in v skladu s Pogodbo.
  Odprava vizumov bi morala veljati le za imetnike biometričnih potnih listov, ki jih izda vsaka od
  petih
  zadevnih držav. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro, Srbijo,
  Albanijo ter Bosno in Hercegovino
  prenesti v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 539/2001.
  Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora in Srbija so izpolnile vsa merila do dneva sprejetja te uredbe. Za Albanijo ter Bosno in Hercegovino bi morala oprostitev vizumske obveznosti začeti veljati po tem, ko bo Komisija ocenila, da izpolnjujeta vsa merila, določena v ustreznem načrtu za liberalizacijo vizumskega režima in v skladu s Pogodbo.
  Odprava vizumov bi morala veljati le za imetnike biometričnih potnih listov, ki jih izda vsaka od
  petih
  zadevnih držav.

Sprememba 7

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Komisija bi morala nemudoma in najpozneje v začetku leta 2010 predstaviti poročilo o napredku, ki sta ga Albanija ter Bosna in Hercegovina dosegli pri izpolnjevanju meril iz načrta. |
| --- | --- |

(4a)

Komisija bi morala nemudoma in najpozneje v začetku leta 2010 predstaviti poročilo o napredku, ki sta ga Albanija ter Bosna in Hercegovina dosegli pri izpolnjevanju meril iz načrta.

Sprememba 8

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 4 b (novo)

| (4b) | Kljub napredku Albanije ter Bosne in Hercegovine pri izpolnjevanju ustreznih meril, bi morali pristojni organi Albanije ter Bosne in Hercegovine nemudoma sprejeti reforme, potrebne za popolno izpolnjevanje njihovih meril. |
| --- | --- |

(4b)

Kljub napredku Albanije ter Bosne in Hercegovine pri izpolnjevanju ustreznih meril, bi morali pristojni organi Albanije ter Bosne in Hercegovine nemudoma sprejeti reforme, potrebne za popolno izpolnjevanje njihovih meril.

Sprememba 9

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 4 c (novo)

| (4c) | Komisija bi morala pri tem pomagati pristojnim organom v Albaniji ter Bosni in Hercegovini. |
| --- | --- |

(4c)

Komisija bi morala pri tem pomagati pristojnim organom v Albaniji ter Bosni in Hercegovini.

Sprememba 10

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Proces liberalizacije vizumskega režima bi moral služiti kot referenca za opredeljevanje odnosov z vzhodnimi partnericami Evropske unije. |
| --- | --- |

(5a)

Proces liberalizacije vizumskega režima bi moral služiti kot referenca za opredeljevanje odnosov z vzhodnimi partnericami Evropske unije.

Sprememba 11

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1 – točka (–a) (novo)

Uredba (ES) št. 539/2001

Priloga I – del 1

| (-a) | v delu 1 se navedba Albanije ter Bosne in Hercegovine nadomesti z: | „Albanija (1) |
| --- | --- | --- |

(-a)

v delu 1 se navedba Albanije ter Bosne in Hercegovine nadomesti z:

„Albanija (1)

| | Bosna in Hercegovina (1) |
| --- | --- |

Bosna in Hercegovina (1)

Sprememba 12

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 539/2001

Priloga II – del 1

| 2) | v delu 1 Priloge II se vstavijo naslednje navedbe: |
| --- | --- |

2)

v delu 1 Priloge II se vstavijo naslednje navedbe:

| 2) | v delu 1 Priloge II se vstavijo naslednje navedbe: |
| --- | --- |

2)

v delu 1 Priloge II se vstavijo naslednje navedbe:

| | „
  Albanija (3) |
| --- | --- |

„
  Albanija (3)

| | Bosna in Hercegovina (3) |
| --- | --- |

Bosna in Hercegovina (3)

„Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (2)

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (4)

Črna gora (2)

Črna gora (4)

Srbija [razen imetnikov srbskih potnih listov, ki jih izda srbski usklajevalni urad (v srbščini: Koordinaciona uprava)] (2)

Srbija [razen imetnikov srbskih potnih listov, ki jih izda srbski usklajevalni urad (v srbščini: Koordinaciona uprava)] (4)

---

(1)  
  Ime države se črta iz te priloge in se prenese v Prilogo II po tem, ko Komisija oceni, da zadevna država izpolnjuje vsa merila iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima ter je to v skladu s Pogodbo.“

(2)  Oprostitev vizumske obveznosti velja le za imetnike biometričnih potnih listov “.

(3)  
  Ime države se prenese v to prilogo iz Priloge I po tem, ko Komisija oceni, da država izpolnjuje vsa merila iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima ter je to v skladu s Pogodbo. Oprostitev vizumske obveznosti velja le za imetnike biometričnih potnih listov.

(4)  Oprostitev vizumske obveznosti velja le za imetnike biometričnih potnih listov“.

---

Četrtek, 12. novembra 2009PRILOGA

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

„Evropska unija odločno podpira odpravo vizumskega režima za vse države Zahodnega Balkana.

Evropski parlament in Svet ugotavljata, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora in Srbija izpolnjujejo vse pogoje za liberalizacijo vizumskega režima. To je omogočilo pravočasno sprejetje sprememb Uredbe (ES) št. 539/2001, tako da se bodo lahko te tri države do 19. decembra 2009 pridružile brezvizumskemu režimu.

Evropski parlament in Svet upata, da bosta Albanija ter Bosna in Hercegovina prav tako kmalu izpolnili vse pogoje za liberalizacijo vizumskega režima. Zato Evropski parlament in Svet pozivata ti dve državi, naj storita vse, da bi izpolnili merila iz časovnih načrtov Komisije.

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj takoj, ko bo ocenila, da ti dve državi izpolnjujeta merila iz njenih časovnih načrtov, predloži zakonodajni predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 539/2001 in tako omogoči čimprejšnjo liberalizacijo vizumskega režima za državljane teh držav.

Evropski parlament in Svet bosta prednostno preučila predlog spremembe Uredbe (ES) št. 539/2001 glede Albanije ter Bosne in Hercegovine.“

---