# Eiropas Savienības C 317/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 317 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 28. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 317

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 28. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Revīzijas palāta |
| 2007/C 317/01 | Īpašais ziņojums Nr. 7/2007 par Kopienas zivju resursu saglabāšanas noteikumu kontroles, pārbaužu un sodu sistēmu, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

2007/C 317/01

Īpašais ziņojums Nr. 7/2007 par Kopienas zivju resursu saglabāšanas noteikumu kontroles, pārbaužu un sodu sistēmu, ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

| 28.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 7/2007

par Kopienas zivju resursu saglabāšanas noteikumu kontroles, pārbaužu un sodu sistēmu, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2007/C 317/01)

SATURS

AKRONĪMU UN SAĪSINĀJUMU SARAKSTS

| I–III | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I–III

| 1.–13. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–13.

| 1.–5. | Kopienas zivju resursu apsaimniekošanas mērķis un raksturīgākās iezīmes |
| --- | --- |

1.–5.

| 6.–9. | Galvenie politikas virzieni un pasākumi |
| --- | --- |

6.–9.

| 10.–11. | Atvēlētie finanšu līdzekļi |
| --- | --- |

10.–11.

| 12.–13. | Galvenie tiesību akti |
| --- | --- |

12.–13.

| 14.–17. | REVĪZIJAS RAKSTUROJUMS |
| --- | --- |

14.–17.

| 14. | Revīzijas priekšmets un jautājumi |
| --- | --- |

14.

| 15.–17. | Revīzijas pieeja un metodoloģija |
| --- | --- |

15.–17.

| 18.–120. | APSVĒRUMI |
| --- | --- |

18.–120.

| 18.–51. | Dati par kvotu izlietošanu nav ticami, bet uzraudzība ir rudimentāra |
| --- | --- |

18.–51.

| 19.–43. | Dalībvalstu nozvejas dokumentēšanas sistēmām piemīt daudzi trūkumi |
| --- | --- |

19.–43.

| 44.–51. | Komisijas veiktā uzraudzība nav pietiekama |
| --- | --- |

44.–51.

| 52.–87. | Dalībvalstu veikto pārbaužu nepietiekamā efektivitāte |
| --- | --- |

52.–87.

| 53.–58. | Vispārēju kontroles standartu trūkums |
| --- | --- |

53.–58.

| 59.–73. | Grūtības, novērtējot kontroles pastāvīgumu un to, vai kontroles ir pietiekamas |
| --- | --- |

59.–73.

| 74.–87. | Nepietiekama kontroles pasākumu optimizācija |
| --- | --- |

74.–87.

| 88.–106. | Pārkāpumu un sodu uzraudzības sistēmas bieži vien nav pienācīgas |
| --- | --- |

88.–106.

| 89.–94. | Kopumā dalībvalstu sistēmas nav stingras |
| --- | --- |

89.–94.

| 95.–106. | Iespējas iedarboties uz dalībvalstīm ir efektīvas tikai izņēmuma gadījumos |
| --- | --- |

95.–106.

| 107.–120. | Pārbaužu konteksts: pārlieku lielā zvejas jauda negatīvi ietekmē noteikumu ievērošanu un pārbaužu efektivitāti |
| --- | --- |

107.–120.

| 108.–112. | Pārlieku liela zvejas jauda – nopietnākais riska un Kopienas darbību neveiksmes faktors |
| --- | --- |

108.–112.

| 113.–120. | Turpmākā pieeja galvenokārt ir balstīta uz zvejas intensitātes ierobežošanu |
| --- | --- |

113.–120.

| 121.–136. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

121.–136.

| 127.–128. | Nozvejas datu kvalitāte |
| --- | --- |

127.–128.

| 129.–130. | Pārbaužu sistēmu efektivitāte |
| --- | --- |

129.–130.

| 131.–133. | Preventīvu sodu piemērošana |
| --- | --- |

131.–133.

| 134.–136. | Pārlieku lielo zvejas jaudu samazināšana un atbilstīgi saistītie pasākumi |
| --- | --- |

134.–136.

Pielikums – Nozvejas datu ievākšanas un uzraudzības vienkāršota shēma

Komisijas atbildes

AKRONĪMU UN SAĪSINĀJUMU SARAKSTS





  BT

| BT | bruto tonna, kuģu tonnāžas mērvienība |
| --- | --- |
| EEZ | ekskluzīva ekonomiska zona |
| ES | Eiropas Savienība |
| EZF | Eiropas Zivsaimniecības fonds |
| ISO | Starptautiskā standartizācijas organizācija |
| KNS | kuģu novērošanas sistēmas, ar kuru palīdzību kuģi regulāri nosūta ziņas par savu atrašanās vietu kontroles iestādēm |
| KPN | kopējā pieļaujamā nozveja |
| KZP | kopējā zivsaimniecības politika |
| kW | kilovats, kuģu dzinēju jaudas mērvienība |
| SJPP | Starptautiskā Jūras pētniecības padome |
| VVP | Vairākgadu virzības programma |
| Zivsaimniecības ĢD | Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorāts |
| ZZTEK | Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja |

bruto tonna, kuģu tonnāžas mērvienība

EEZ

ekskluzīva ekonomiska zona

ES

Eiropas Savienība

EZF

Eiropas Zivsaimniecības fonds

ISO

Starptautiskā standartizācijas organizācija

KNS

kuģu novērošanas sistēmas, ar kuru palīdzību kuģi regulāri nosūta ziņas par savu atrašanās vietu kontroles iestādēm

KPN

kopējā pieļaujamā nozveja

KZP

kopējā zivsaimniecības politika

kW

kilovats, kuģu dzinēju jaudas mērvienība

SJPP

Starptautiskā Jūras pētniecības padome

VVP

Vairākgadu virzības programma

Zivsaimniecības ĢD

Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorāts

ZZTEK

Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja

KOPSAVILKUMS

| I. | Kopējo zivsaimniecības politiku izveidoja 1983. gadā, un tās mērķis ir ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīga izmantošana. Šīs politikas pamatā ir nozvejas apjomu ierobežošana, ko panāk, nosakot kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) un valstu kvotas. Lai šī pieeja veiksmīgi darbotos, jābūt ticamiem un pilnīgiem datiem, kā arī jāpiemēro efektīvas pārbaužu un sodu sistēmas. |
| --- | --- |

I.

Kopējo zivsaimniecības politiku izveidoja 1983. gadā, un tās mērķis ir ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīga izmantošana. Šīs politikas pamatā ir nozvejas apjomu ierobežošana, ko panāk, nosakot kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) un valstu kvotas. Lai šī pieeja veiksmīgi darbotos, jābūt ticamiem un pilnīgiem datiem, kā arī jāpiemēro efektīvas pārbaužu un sodu sistēmas.

| II. | Revīzijas laikā tika pārbaudīti šie trīs elementi, un Komisijā, kā arī sešās zivsaimniecības nozarē nozīmīgākajās dalībvalstīs (1) veikto pārbaužu rezultāti ļauj Palātai izdarīt šādus secinājumus:






  — | dati par nozveju nav pilnīgi un nav ticami, tāpēc nav iespējams uzzināt nozvejas reālos apjomus un līdz ar to – pienācīgi piemērot KPN un kvotu sistēmu; vairākās dalībvalstīs tiesiskais regulējums un spēkā esošās procedūras patiešām nenodrošina ne vispusīgu datu ievākšanu, ne neatbilstību konstatēšanu datu ratificēšanas laikā; savukārt Komisija nespēj pienācīgi konstatēt kļūdas un neatbilsmes dalībvalstu pārsūtītajos datos un laikus pieņemt vajadzīgos lēmumus resursu aizsardzībai (18.–51. punkts), |
| --- | --- | --- |

II.

Revīzijas laikā tika pārbaudīti šie trīs elementi, un Komisijā, kā arī sešās zivsaimniecības nozarē nozīmīgākajās dalībvalstīs (1) veikto pārbaužu rezultāti ļauj Palātai izdarīt šādus secinājumus:

—

dati par nozveju nav pilnīgi un nav ticami, tāpēc nav iespējams uzzināt nozvejas reālos apjomus un līdz ar to – pienācīgi piemērot KPN un kvotu sistēmu; vairākās dalībvalstīs tiesiskais regulējums un spēkā esošās procedūras patiešām nenodrošina ne vispusīgu datu ievākšanu, ne neatbilstību konstatēšanu datu ratificēšanas laikā; savukārt Komisija nespēj pienācīgi konstatēt kļūdas un neatbilsmes dalībvalstu pārsūtītajos datos un laikus pieņemt vajadzīgos lēmumus resursu aizsardzībai (18.–51. punkts),

| — | pārbaužu sistēma nenodrošina pārkāpumu efektīvu novēršanu un atklāšanu; tā kā nav vispārēju kontroles standartu, nav iespējams ne nodrošināt pietiekamu un nerimstošu kontroli, ne optimizēt pārbaudes dalībvalstīs; šādu standartu trūkums ierobežo Komisijas darbības apjomu un tvērumu, dalībvalstīs pārbaudot noteikumu piemērošanu, un līdz ar to liedz izteikt atzinumu par dalībvalstīs pastāvošo sistēmu efektivitāti kopumā (52.–87. punkts), |
| --- | --- |

—

pārbaužu sistēma nenodrošina pārkāpumu efektīvu novēršanu un atklāšanu; tā kā nav vispārēju kontroles standartu, nav iespējams ne nodrošināt pietiekamu un nerimstošu kontroli, ne optimizēt pārbaudes dalībvalstīs; šādu standartu trūkums ierobežo Komisijas darbības apjomu un tvērumu, dalībvalstīs pārbaudot noteikumu piemērošanu, un līdz ar to liedz izteikt atzinumu par dalībvalstīs pastāvošo sistēmu efektivitāti kopumā (52.–87. punkts),

| — | nav iespējams apstiprināt, ka konstatēto pārkāpumu izskatīšanas procedūras nodrošina pārkāpumu uzraudzību un a fortiori soda piemērošanu; pat tad, ja tiek piemērots sods, tas parasti nav īpaši preventīvs; ja dalībvalsts ir pārkāpusi Kopienas tiesību aktus, vienīgais līdzeklis, ko var izmantot Komisija un kas ir efektīvs, ir iesniegt prasību Kopienu Tiesā, taču šīs procedūras specifika ierobežo tās piemērošanu, jo tā prasa pārāk ilgu laiku (88.–106. punkts), |
| --- | --- |

—

nav iespējams apstiprināt, ka konstatēto pārkāpumu izskatīšanas procedūras nodrošina pārkāpumu uzraudzību un a fortiori soda piemērošanu; pat tad, ja tiek piemērots sods, tas parasti nav īpaši preventīvs; ja dalībvalsts ir pārkāpusi Kopienas tiesību aktus, vienīgais līdzeklis, ko var izmantot Komisija un kas ir efektīvs, ir iesniegt prasību Kopienu Tiesā, taču šīs procedūras specifika ierobežo tās piemērošanu, jo tā prasa pārāk ilgu laiku (88.–106. punkts),

| — | rūpnieciskās zvejas rentabilitāti negatīvi ietekmē pārlieku lielā zvejas jauda, un, tā kā atļautās nozvejas apjoms samazinās, tiek provocēta šo ierobežojumu neievērošana un cieš pārsūtīto datu kvalitāte; zvejas jaudas pielāgošanas programmas piedzīvoja neveiksmi, bet pašreizējā pieeja, kuras pamatā ir galvenokārt zvejas intensitātes samazināšana, pēc būtības nespēj atrisināt pārlieku lielās jaudas izraisītās problēmas (107.–120. punkts). |
| --- | --- |

—

rūpnieciskās zvejas rentabilitāti negatīvi ietekmē pārlieku lielā zvejas jauda, un, tā kā atļautās nozvejas apjoms samazinās, tiek provocēta šo ierobežojumu neievērošana un cieš pārsūtīto datu kvalitāte; zvejas jaudas pielāgošanas programmas piedzīvoja neveiksmi, bet pašreizējā pieeja, kuras pamatā ir galvenokārt zvejas intensitātes samazināšana, pēc būtības nespēj atrisināt pārlieku lielās jaudas izraisītās problēmas (107.–120. punkts).

Ja šāda situācija saglabāsies, tā atstās smagas sekas ne vien uz zivju resursiem, bet arī uz zivju rūpniecības nākotni un teritorijām, kas ar to ir saistītas.

| III. | Ja politiski atbildīgās amatpersonas vēlas, lai KZP nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu, ievērojami jāpastiprina pašreizējie kontroles, pārbaužu un sankciju mehānismi, it īpaši īstenojot šādus ieteikumus:






  — | dalībvalstīm vajadzētu uzlabot nozvejas informācijas kvalitāti, sistemātiski kontrolējot atbilstību, tostarp veicot pārrobežu pasākumus, un sertificēt iegūtos datus neatkarīgā iestādē, |
| --- | --- | --- |

III.

Ja politiski atbildīgās amatpersonas vēlas, lai KZP nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu, ievērojami jāpastiprina pašreizējie kontroles, pārbaužu un sankciju mehānismi, it īpaši īstenojot šādus ieteikumus:

—

dalībvalstīm vajadzētu uzlabot nozvejas informācijas kvalitāti, sistemātiski kontrolējot atbilstību, tostarp veicot pārrobežu pasākumus, un sertificēt iegūtos datus neatkarīgā iestādē,

| — | Komisijai vajadzētu cik vien iespējams drīz un cik vien iespējams plaši izveidot zvejas darbības datu elektroniskās dokumentēšanas un nosūtīšanas sistēmu un pastiprināt tai pārsūtītās informācijas kontroli, tostarp veicot individuālu datu analīzi, |
| --- | --- |

—

Komisijai vajadzētu cik vien iespējams drīz un cik vien iespējams plaši izveidot zvejas darbības datu elektroniskās dokumentēšanas un nosūtīšanas sistēmu un pastiprināt tai pārsūtītās informācijas kontroli, tostarp veicot individuālu datu analīzi,

| — | dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt pārbaužu analīzes, plānošanas un uzraudzības instrumentus, lai nodrošinātu vispārēju pietiekamu un nerimstošu kontroli un optimizētu tās rīcībā esošo līdzekļu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt pārbaužu analīzes, plānošanas un uzraudzības instrumentus, lai nodrošinātu vispārēju pietiekamu un nerimstošu kontroli un optimizētu tās rīcībā esošo līdzekļu izmantošanu,

| — | dalībvalstu pienākums būtu atgādināt kompetentajām iestādēm, ka ir nepieciešama preventīvu sodu piemērošana, |
| --- | --- |

—

dalībvalstu pienākums būtu atgādināt kompetentajām iestādēm, ka ir nepieciešama preventīvu sodu piemērošana,

| — | Kopienas likumdevējam vajadzētu tiesību aktos skaidri noteikt, kas ir nepieciešams, lai pārbaužu un sodu sistēma būtu efektīva, |
| --- | --- |

—

Kopienas likumdevējam vajadzētu tiesību aktos skaidri noteikt, kas ir nepieciešams, lai pārbaužu un sodu sistēma būtu efektīva,

| — | Kopienas likumdevējam būtu jāpalielina Komisijas pilnvaras ietekmēt dalībvalstis, kuras neievēro noteikumus, |
| --- | --- |

—

Kopienas likumdevējam būtu jāpalielina Komisijas pilnvaras ietekmēt dalībvalstis, kuras neievēro noteikumus,

| — | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpieņem iedarbīgi pasākumi, lai samazinātu zvejas jaudas strukturālo pārslodzi. |
| --- | --- |

—

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpieņem iedarbīgi pasākumi, lai samazinātu zvejas jaudas strukturālo pārslodzi.

IEVADS

Kopienas zivju resursu apsaimniekošanas mērķis un raksturīgākās iezīmes

| 1. | Katru gadu Kopienas ostās izkrauj vairāk nekā 4,4 miljonus tonnu zivju un vēžveidīgo 6 100 miljonu EUR vērtībā (2). Eiropas Savienībā zivju rūpniecībā ir nodarbināti 230 000 cilvēki, un dažos piekrastes reģionos tai ir ārkārtīgi nozīmīga un grūti aizstājama vieta. |
| --- | --- |

1.

Katru gadu Kopienas ostās izkrauj vairāk nekā 4,4 miljonus tonnu zivju un vēžveidīgo 6 100 miljonu EUR vērtībā (2). Eiropas Savienībā zivju rūpniecībā ir nodarbināti 230 000 cilvēki, un dažos piekrastes reģionos tai ir ārkārtīgi nozīmīga un grūti aizstājama vieta.

| 2. | Kopienas zivju resursi (3) ir daļa no kopējā īpašuma. Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir garantēt “tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina noturīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus (4)”. Noturīgas zivsaimniecības jēdziens, lai gan toreiz to formulēja citādi, parādījās jau 1983. gadā, kad tika izveidota KZP (5). |
| --- | --- |

2.

Kopienas zivju resursi (3) ir daļa no kopējā īpašuma. Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir garantēt “tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina noturīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus (4)”. Noturīgas zivsaimniecības jēdziens, lai gan toreiz to formulēja citādi, parādījās jau 1983. gadā, kad tika izveidota KZP (5).

| 3. | Gandrīz pēc divdesmit gadiem Komisijai nācās konstatēt KZP neveiksmi un atzīt, ka “tā neļāva sasniegt izvirzīto mērķi, proti, resursu ilgtspējīgu izmantošanu (6)”. Komisija precizēja, ka šīs neveiksmes cēloņi ir saistīti gan ar vides faktoriem – “mūsdienās daudzu zivju krājumi nav sasnieguši drošas bioloģiskās robežas” –, gan ar vides un sociālajiem faktoriem – “zivsaimniecības nozare ir ekonomiski neaizsargāta, jo tajā ir ieguldīti pārlieku lieli līdzekļi, strauji palielinās izmaksas un samazinās resursi; šādai nozares attīstībai ir raksturīga viduvēja rentabilitāte un pastāvīga darba vietu skaita samazināšanās”. |
| --- | --- |

3.

Gandrīz pēc divdesmit gadiem Komisijai nācās konstatēt KZP neveiksmi un atzīt, ka “tā neļāva sasniegt izvirzīto mērķi, proti, resursu ilgtspējīgu izmantošanu (6)”. Komisija precizēja, ka šīs neveiksmes cēloņi ir saistīti gan ar vides faktoriem – “mūsdienās daudzu zivju krājumi nav sasnieguši drošas bioloģiskās robežas” –, gan ar vides un sociālajiem faktoriem – “zivsaimniecības nozare ir ekonomiski neaizsargāta, jo tajā ir ieguldīti pārlieku lieli līdzekļi, strauji palielinās izmaksas un samazinās resursi; šādai nozares attīstībai ir raksturīga viduvēja rentabilitāte un pastāvīga darba vietu skaita samazināšanās”.

| 4. | Šos konstatējumus apstiprina jaunākie pieejamie dati. Starptautiskās Jūras pētniecības padomes zinātnieki, kuru uzdevums ir veikt bioloģiskās situācijas izvērtējumu, ir izanalizējuši vairāku zivju krājumu izmantošanas līmeni Atlantijas okeāna ziemeļaustrumos – šajā zonā atrodas lielākie Kopienas zivsaimniecības resursi (7). No zinātnieku pētījumiem var secināt, ka 81 % no izvērtētajiem krājumiem izmanto pārāk intensīvi (8). Eurostat sniegtie dati skaidri apliecina šīs politikas neveiksmi ekonomikas jomā, jo Kopienas nozveja Atlantijas okeāna ziemeļaustrumos pastāvīgi samazinās. No 1995. līdz 2005. gadam samazinājums ir 30 %. |
| --- | --- |

4.

Šos konstatējumus apstiprina jaunākie pieejamie dati. Starptautiskās Jūras pētniecības padomes zinātnieki, kuru uzdevums ir veikt bioloģiskās situācijas izvērtējumu, ir izanalizējuši vairāku zivju krājumu izmantošanas līmeni Atlantijas okeāna ziemeļaustrumos – šajā zonā atrodas lielākie Kopienas zivsaimniecības resursi (7). No zinātnieku pētījumiem var secināt, ka 81 % no izvērtētajiem krājumiem izmanto pārāk intensīvi (8). Eurostat sniegtie dati skaidri apliecina šīs politikas neveiksmi ekonomikas jomā, jo Kopienas nozveja Atlantijas okeāna ziemeļaustrumos pastāvīgi samazinās. No 1995. līdz 2005. gadam samazinājums ir 30 %.

| 5. | Turklāt Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, kas notika 2002. gadā Johanesburgā, Eiropas Savienība parakstīja rīcības plānu, kura viens no mērķiem ir vēlākais līdz 2015. gadam panākt, lai zivju krājumi atkal sasniegtu noturīgu iegūstamās produkcijas līmeni. |
| --- | --- |

5.

Turklāt Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, kas notika 2002. gadā Johanesburgā, Eiropas Savienība parakstīja rīcības plānu, kura viens no mērķiem ir vēlākais līdz 2015. gadam panākt, lai zivju krājumi atkal sasniegtu noturīgu iegūstamās produkcijas līmeni.

Galvenie politikas virzieni un pasākumi

| 6. | Zivis ir atjaunīgi dabas resursi, ko ir grūti uzskaitīt precīzi, un to vairošanās un pārvietošanās faktorus nav iespējams tieši ietekmēt. Nozvejas ierobežošana tātad ir vienīgais veids, kā ietekmēt krājumus. Tāpēc saglabāšana, kontrole un izpilde ir darbības, kurām ir galvenā nozīme, lai, no vienas puses, noteiktu resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu un, no otras puses, pienācīgi piemērotu atbilstīgos tiesību aktus. |
| --- | --- |

6.

Zivis ir atjaunīgi dabas resursi, ko ir grūti uzskaitīt precīzi, un to vairošanās un pārvietošanās faktorus nav iespējams tieši ietekmēt. Nozvejas ierobežošana tātad ir vienīgais veids, kā ietekmēt krājumus. Tāpēc saglabāšana, kontrole un izpilde ir darbības, kurām ir galvenā nozīme, lai, no vienas puses, noteiktu resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu un, no otras puses, pienācīgi piemērotu atbilstīgos tiesību aktus.

| 7. | Eiropas Savienībā galvenais resursu apsaimniekošanas pasākums ir nozvejas ierobežošana, galvenajām sugām nosakot kopējo pieļaujamo nozveju (KPN), ko sīkāk sadala dalībvalstu kvotās. Padome nosaka KPN katru gadu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumiem, kuri savukārt balstās uz zinātnieku atzinumiem (9). Atzinumos ir norādīts, cik daudz zivju drīkst nozvejot, lai neapdraudētu krājumu atjaunošanos. Zinātnieki izmanto pašu iegūtos datus, kā arī zvejnieku deklarētos nozvejas daudzumus. |
| --- | --- |

7.

Eiropas Savienībā galvenais resursu apsaimniekošanas pasākums ir nozvejas ierobežošana, galvenajām sugām nosakot kopējo pieļaujamo nozveju (KPN), ko sīkāk sadala dalībvalstu kvotās. Padome nosaka KPN katru gadu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumiem, kuri savukārt balstās uz zinātnieku atzinumiem (9). Atzinumos ir norādīts, cik daudz zivju drīkst nozvejot, lai neapdraudētu krājumu atjaunošanos. Zinātnieki izmanto pašu iegūtos datus, kā arī zvejnieku deklarētos nozvejas daudzumus.

| 8. | Iepriekšējos gados zvejas jaudas obligātas samazināšanas politika papildināja atļautās nozvejas ierobežošanu. Tā kā šī politika piedzīvoja neveiksmi, to vairs neturpināja pēc KZP reformas 2002. gadā. Šodien Kopienas pasākumi attiecas tikai uz zvejas jaudas maksimālā līmeņa noteikšanu un zvejas intensitātes ietekmēšanu, tas ir, uz zvejas flotes darbībām. Minētās darbības papildina tā saucamie tehniskie pasākumi. Tie galvenokārt ir vērsti uz zvejas rīku parametru precizēšanu un/vai dažu zivju sugu minimālo lielumu noteikšanu. |
| --- | --- |

8.

Iepriekšējos gados zvejas jaudas obligātas samazināšanas politika papildināja atļautās nozvejas ierobežošanu. Tā kā šī politika piedzīvoja neveiksmi, to vairs neturpināja pēc KZP reformas 2002. gadā. Šodien Kopienas pasākumi attiecas tikai uz zvejas jaudas maksimālā līmeņa noteikšanu un zvejas intensitātes ietekmēšanu, tas ir, uz zvejas flotes darbībām. Minētās darbības papildina tā saucamie tehniskie pasākumi. Tie galvenokārt ir vērsti uz zvejas rīku parametru precizēšanu un/vai dažu zivju sugu minimālo lielumu noteikšanu.

| 9. | Dažādos politikas virzienus nosaka Kopienas līmenī, taču dalībvalstu pienākums (10) ir nodrošināt efektīvus KZP noteikumu kontroles, pārbaudes un izpildes pasākumus (11). Lai dalībvalstis varētu veikt šos pienākumus, tām ir tiesības brīvi pārvaldīt savas kvotas, organizēt pārbaudes un noteikt sodus pārkāpumu gadījumos. Savukārt Komisijas pienākums ir izvērtēt un kontrolēt, kā dalībvalstis piemēro KZP noteikumus, un veicināt valstu savstarpējo koordināciju un sadarbību. |
| --- | --- |

9.

Dažādos politikas virzienus nosaka Kopienas līmenī, taču dalībvalstu pienākums (10) ir nodrošināt efektīvus KZP noteikumu kontroles, pārbaudes un izpildes pasākumus (11). Lai dalībvalstis varētu veikt šos pienākumus, tām ir tiesības brīvi pārvaldīt savas kvotas, organizēt pārbaudes un noteikt sodus pārkāpumu gadījumos. Savukārt Komisijas pienākums ir izvērtēt un kontrolēt, kā dalībvalstis piemēro KZP noteikumus, un veicināt valstu savstarpējo koordināciju un sadarbību.

Atvēlētie finanšu līdzekļi

| 10. | Kontroles un izpildes darbībām Kopiena tērē 46 miljonus EUR, bet šīs ir tikai tās apropriācijas, kas tieši paredzētas šiem pasākumiem (12). Šī summa ir daudz lielāka, ja ņem vērā visas saistītās darbības, kas kaut vai daļēji paredzētas resursu pārvaldības trūkumu radīto seku novēršanai, proti, atbalsts zivsaimniecībai no struktūrfondiem (837 miljoni EUR) un starptautiskie zvejas nolīgumi (156 miljoni EUR). |
| --- | --- |

10.

Kontroles un izpildes darbībām Kopiena tērē 46 miljonus EUR, bet šīs ir tikai tās apropriācijas, kas tieši paredzētas šiem pasākumiem (12). Šī summa ir daudz lielāka, ja ņem vērā visas saistītās darbības, kas kaut vai daļēji paredzētas resursu pārvaldības trūkumu radīto seku novēršanai, proti, atbalsts zivsaimniecībai no struktūrfondiem (837 miljoni EUR) un starptautiskie zvejas nolīgumi (156 miljoni EUR).

| 11. | Turklāt zivju krājumi ir resursi, kas tieši attiecas uz Eiropas Savienību, jo tā ir atbildīga par to apsaimniekošanu. Lai gan ir grūti šos resursus izteikt naudā, nedrīkst aizmirst par to pastāvēšanu un nozīmi. |
| --- | --- |

11.

Turklāt zivju krājumi ir resursi, kas tieši attiecas uz Eiropas Savienību, jo tā ir atbildīga par to apsaimniekošanu. Lai gan ir grūti šos resursus izteikt naudā, nedrīkst aizmirst par to pastāvēšanu un nozīmi.

Galvenie tiesību akti

| 12. | Pamata tiesību akts ir Padomes regula par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (13). Tās V nodaļā ir definēti mērķi un dažādas Kopienas darbības mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

12.

Pamata tiesību akts ir Padomes regula par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (13). Tās V nodaļā ir definēti mērķi un dažādas Kopienas darbības mērķu sasniegšanai.

| 13. | Noteikumi par kontroles sistēmu (14), no vienas puses, un par to, kā savākt informāciju par nozveju (15), no otras puses, ir specifiskas regulas, kas pieņemtas agrāk. Citus pienākumus saistībā ar kontroles pasākumiem iekļauj pielikumos katru gadu pieņemtajām tā sauktajām KPN un kvotu regulām (16), kā arī regulās, ar kurām nosaka atjaunošanas pasākumus vai daudzgadu plānu specifisku zivju krājumu izmantošanai (17). |
| --- | --- |

13.

Noteikumi par kontroles sistēmu (14), no vienas puses, un par to, kā savākt informāciju par nozveju (15), no otras puses, ir specifiskas regulas, kas pieņemtas agrāk. Citus pienākumus saistībā ar kontroles pasākumiem iekļauj pielikumos katru gadu pieņemtajām tā sauktajām KPN un kvotu regulām (16), kā arī regulās, ar kurām nosaka atjaunošanas pasākumus vai daudzgadu plānu specifisku zivju krājumu izmantošanai (17).

REVĪZIJAS RAKSTUROJUMS

Revīzijas priekšmets un jautājumi

| 14. | Nozvejas apjomu ierobežošana, nosakot KPN un kvotas, ir Kopienas zivsaimniecības resursu apsaimniekošanas politikas pamats. Lai šāda pieeja būtu veiksmīga, vajadzīgi ticami un pilnīgi dati, kā arī efektīvu pārbaužu un soda sistēmu piemērošana. Tāpēc Palāta uzskatīja, ka ir jāveic revīzija, lai atbildētu uz šādu jautājumu:
  “Vai Komisija un dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai kontroles, pārbaužu un sodu sistēma būtu efektīva un lai tā sekmētu zivsaimniecības resursu saglabāšanu?”
  Lai sasniegtu revīzijas mērķus, bija jāiegūst atbildes uz četriem specifiskiem jautājumiem:






  a) | Vai dati par nozveju ir ticami un vai turpmākie pasākumi pēc pārkāpumu konstatēšanas ir efektīvi (tomēr neizsakot vērtējumu par individuālu paziņojumu kvalitāti)? |
| --- | --- | --- |

14.

Nozvejas apjomu ierobežošana, nosakot KPN un kvotas, ir Kopienas zivsaimniecības resursu apsaimniekošanas politikas pamats. Lai šāda pieeja būtu veiksmīga, vajadzīgi ticami un pilnīgi dati, kā arī efektīvu pārbaužu un soda sistēmu piemērošana. Tāpēc Palāta uzskatīja, ka ir jāveic revīzija, lai atbildētu uz šādu jautājumu:

“Vai Komisija un dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai kontroles, pārbaužu un sodu sistēma būtu efektīva un lai tā sekmētu zivsaimniecības resursu saglabāšanu?”

Lai sasniegtu revīzijas mērķus, bija jāiegūst atbildes uz četriem specifiskiem jautājumiem:

a)

Vai dati par nozveju ir ticami un vai turpmākie pasākumi pēc pārkāpumu konstatēšanas ir efektīvi (tomēr neizsakot vērtējumu par individuālu paziņojumu kvalitāti)?

| b) | Vai pārbaudes sistēmas ir cik vien iespējams efektīvas? |
| --- | --- |

b)

Vai pārbaudes sistēmas ir cik vien iespējams efektīvas?

| c) | Vai turpmākie pasākumi pēc pārkāpumu konstatēšanas ir atbilstīgi un efektīvi? |
| --- | --- |

c)

Vai turpmākie pasākumi pēc pārkāpumu konstatēšanas ir atbilstīgi un efektīvi?

| d) | Cik lielā mērā tiek faktiski risināti objektīvā riska faktori, ko izraisa pārmērīga zvejas jauda? |
| --- | --- |

d)

Cik lielā mērā tiek faktiski risināti objektīvā riska faktori, ko izraisa pārmērīga zvejas jauda?

Revīzijas pieeja un metodoloģija

| 15. | Revīzijas laikā tika analizētas galvenokārt datu ievākšanas, pārbaužu un sodu sistēmas gan Komisijas centrālajos dienestos, gan dalībvalstīs. Revīzijas pierādījumus ieguva un izvērtēja revīzijas interviju laikā, kā arī analizējot dokumentus un datus. Lai papildinātu un pārbaudītu zināšanas par šīm sistēmām, kā arī veiktu sasaistu pārbaudi, revidenti pārbaudīja gan nozvejas dokumentēšanu, gan pārbaudes ziņojumu kontroles mehānismus. Tā kā attiecīgajā jomā nav izstrādāti specifiski normatīvi noteikumi, revidentu atlasītie kritēriji atbilda galvenajiem starptautisko revīzijas organizāciju atzītajiem vispārējiem standartiem, kā arī šajā jomā vispārīgi piemērotajiem standartiem (18). |
| --- | --- |

15.

Revīzijas laikā tika analizētas galvenokārt datu ievākšanas, pārbaužu un sodu sistēmas gan Komisijas centrālajos dienestos, gan dalībvalstīs. Revīzijas pierādījumus ieguva un izvērtēja revīzijas interviju laikā, kā arī analizējot dokumentus un datus. Lai papildinātu un pārbaudītu zināšanas par šīm sistēmām, kā arī veiktu sasaistu pārbaudi, revidenti pārbaudīja gan nozvejas dokumentēšanu, gan pārbaudes ziņojumu kontroles mehānismus. Tā kā attiecīgajā jomā nav izstrādāti specifiski normatīvi noteikumi, revidentu atlasītie kritēriji atbilda galvenajiem starptautisko revīzijas organizāciju atzītajiem vispārējiem standartiem, kā arī šajā jomā vispārīgi piemērotajiem standartiem (18).

| 16. | Sešas dalībvalstis – Dānija, Spānija, Francija, Itālija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste – tika izraudzītas šai revīzijai tāpēc, ka tām ir liela nozveja un lieli krastā izkrautie lomi, respektīvi, 70 % no [ES] nozvejas un vairāk nekā 80 % no krastā izkrautajiem lomiem (19). Revidenti apmeklēja revidējamās vienības no 2006. gada aprīļa līdz novembrim. |
| --- | --- |

16.

Sešas dalībvalstis – Dānija, Spānija, Francija, Itālija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste – tika izraudzītas šai revīzijai tāpēc, ka tām ir liela nozveja un lieli krastā izkrautie lomi, respektīvi, 70 % no [ES] nozvejas un vairāk nekā 80 % no krastā izkrautajiem lomiem (19). Revidenti apmeklēja revidējamās vienības no 2006. gada aprīļa līdz novembrim.

| 17. | Šis ziņojums tiek publicēts gandrīz piecus gadus pēc vispārējās KZP regulas un laikā, kad Komisija gatavojas sākt “kontroles” regulas pilnīgu pārstrādāšanu, lai iesniegtu tiesību akta projektu Padomei 2008. gadā. |
| --- | --- |

17.

Šis ziņojums tiek publicēts gandrīz piecus gadus pēc vispārējās KZP regulas un laikā, kad Komisija gatavojas sākt “kontroles” regulas pilnīgu pārstrādāšanu, lai iesniegtu tiesību akta projektu Padomei 2008. gadā.

APSVĒRUMI

Dati par kvotu izlietošanu nav ticami, bet uzraudzība ir rudimentāra

| 18. | KPN un kvotu sistēmas pamatā ir nozvejas kvantitatīvie ierobežojumi. Šīs sistēmas veiksmīga darbība ir atkarīga no dokumentēšanas un ratificēšanas sistēmām (skatīt 1. pielikumu), kuras ļauj iegūt pilnīgus un ticamus datus, kā arī no efektīvas datu uzraudzības sistēmas, kas novērš kvotu pārsniegšanu. Taču neviena no minētajām sistēmām kopumā neatbilst šiem kritērijiem. |
| --- | --- |

18.

KPN un kvotu sistēmas pamatā ir nozvejas kvantitatīvie ierobežojumi. Šīs sistēmas veiksmīga darbība ir atkarīga no dokumentēšanas un ratificēšanas sistēmām (skatīt 1. pielikumu), kuras ļauj iegūt pilnīgus un ticamus datus, kā arī no efektīvas datu uzraudzības sistēmas, kas novērš kvotu pārsniegšanu. Taču neviena no minētajām sistēmām kopumā neatbilst šiem kritērijiem.

Dalībvalstu nozvejas dokumentēšanas sistēmām piemīt daudzi trūkumi

| 19. | Dalībvalstu sistēmām, kas paredzētas nozvejas informācijas ievākšanai, ratificēšanai un apkopošanai, piemīt daudzi, bieži vien nopietni trūkumi, tāpēc Komisijai tiek pārsūtīti dati, kas nav ticami. |
| --- | --- |

19.

Dalībvalstu sistēmām, kas paredzētas nozvejas informācijas ievākšanai, ratificēšanai un apkopošanai, piemīt daudzi, bieži vien nopietni trūkumi, tāpēc Komisijai tiek pārsūtīti dati, kas nav ticami.

Pārsūtītie dati nav pilnīgi, un informācijas vākšanas sistēmas dalībvalstīs nenodrošina pārkāpumu novēršanu

| 20. | Kvotu izlietojuma uzraudzības pamatā ir deklarēšanas sistēma, kurā iekļauj ziņas no trim galvenajiem dokumentu veidiem, ko sagatavo zvejnieki vai pirmpircēji: kuģa žurnāls (20), kravas izcelšanas deklarācija (21) un pārdošanas kvīts (22). Šie dokumenti vai to kopijas jānosūta attiecīgi to dalībvalstu iestādēm, ar kuras karogu attiecīgais kuģis kuģo un/vai kur notika izkraušana, un/vai kuru teritorijā notika pirmā ievesto zivsaimniecības produktu iepirkšana. Tādējādi tie var attiekties uz trim dalībvalstīm. Dalībvalsts, kurā notikusi izkraušana, vienmēr ir atbildīga par nozvejas datu nosūtīšanu Komisijai, un uz to var neattiekties kvotas, kas piešķirtas attiecīgajai nozvejai, jo kvotas attiecas uz valsti, zem kuras karoga peld zvejas kuģis. |
| --- | --- |

20.

Kvotu izlietojuma uzraudzības pamatā ir deklarēšanas sistēma, kurā iekļauj ziņas no trim galvenajiem dokumentu veidiem, ko sagatavo zvejnieki vai pirmpircēji: kuģa žurnāls (20), kravas izcelšanas deklarācija (21) un pārdošanas kvīts (22). Šie dokumenti vai to kopijas jānosūta attiecīgi to dalībvalstu iestādēm, ar kuras karogu attiecīgais kuģis kuģo un/vai kur notika izkraušana, un/vai kuru teritorijā notika pirmā ievesto zivsaimniecības produktu iepirkšana. Tādējādi tie var attiekties uz trim dalībvalstīm. Dalībvalsts, kurā notikusi izkraušana, vienmēr ir atbildīga par nozvejas datu nosūtīšanu Komisijai, un uz to var neattiekties kvotas, kas piešķirtas attiecīgajai nozvejai, jo kvotas attiecas uz valsti, zem kuras karoga peld zvejas kuģis.

Padomes pieņemtais tiesiskais regulējums ir pārāk elastīgs

| 21. | Galvenā sistēmas nepilnība ir tas, kā Kopienas tiesību aktos ir definēti nosacījumi, kas attiecas uz deklarējamo informāciju. Šie nosacījumi nespēj garantēt cik vien iespējams pareizu un precīzu ziņu iegūšanu, jo:






  a) | pašlaik spēkā esošajā regulā noteiktais kuģa žurnālu nosūtīšanas termiņš ir 48 stundas pēc kravas izcelšanas pabeigšanas, lai gan visai informācijai ir jābūt reģistrētai, pirms ir sākta kravas izcelšana (23). Tādējādi zvejnieki pirms nozvejas deklarāciju pabeigšanas bieži vien uzzina, vai būs pārbaude, un tas var ietekmēt deklarēto ziņu kvalitāti. Komisijas pieredze liecina, ka daudzumi ir lielāki, ja tiek pārbaudīta izkraušana, lai gan visi citi apstākļi ir vienādi (24); |
| --- | --- | --- |

21.

Galvenā sistēmas nepilnība ir tas, kā Kopienas tiesību aktos ir definēti nosacījumi, kas attiecas uz deklarējamo informāciju. Šie nosacījumi nespēj garantēt cik vien iespējams pareizu un precīzu ziņu iegūšanu, jo:

a)

pašlaik spēkā esošajā regulā noteiktais kuģa žurnālu nosūtīšanas termiņš ir 48 stundas pēc kravas izcelšanas pabeigšanas, lai gan visai informācijai ir jābūt reģistrētai, pirms ir sākta kravas izcelšana (23). Tādējādi zvejnieki pirms nozvejas deklarāciju pabeigšanas bieži vien uzzina, vai būs pārbaude, un tas var ietekmēt deklarēto ziņu kvalitāti. Komisijas pieredze liecina, ka daudzumi ir lielāki, ja tiek pārbaudīta izkraušana, lai gan visi citi apstākļi ir vienādi (24);

| b) | izkrauto zivju svēršana nav obligāta visā Kopienā. Atsevišķos gadījumos kravas izkraušanas deklarācijā norādītie daudzumi ir aptuveni – vairāk vai mazāk pareizi, vairāk vai mazāk precīzi; |
| --- | --- |

b)

izkrauto zivju svēršana nav obligāta visā Kopienā. Atsevišķos gadījumos kravas izkraušanas deklarācijā norādītie daudzumi ir aptuveni – vairāk vai mazāk pareizi, vairāk vai mazāk precīzi;

| c) | pieļaujamā pielaide, aprēķinot to zivju daudzumu, ko deklarē kuģa žurnālā, ir 20 %, un šīs pielaides dēļ nevar piemērot sodu, ja ir deklarēts mazāks daudzums; starpība var būt pat 36 %, ja izkraušanas laikā nenotiek pārbaude (25); |
| --- | --- |

c)

pieļaujamā pielaide, aprēķinot to zivju daudzumu, ko deklarē kuģa žurnālā, ir 20 %, un šīs pielaides dēļ nevar piemērot sodu, ja ir deklarēts mazāks daudzums; starpība var būt pat 36 %, ja izkraušanas laikā nenotiek pārbaude (25);

| d) | pircēju un pārdevēju atšķirīgajām interesēm vajadzētu garantēt to ziņu kvalitāti, kuras tiek atspoguļotas pārdošanas kvītīs, taču faktiski tā notiek ne vienmēr. Atsevišķās zivsaimniecībās daži operatori kontrolē gan zvejas darbības, gan zivju pārstrādi un realizāciju. |
| --- | --- |

d)

pircēju un pārdevēju atšķirīgajām interesēm vajadzētu garantēt to ziņu kvalitāti, kuras tiek atspoguļotas pārdošanas kvītīs, taču faktiski tā notiek ne vienmēr. Atsevišķās zivsaimniecībās daži operatori kontrolē gan zvejas darbības, gan zivju pārstrādi un realizāciju.

| 22. | Komisija apzinās šos trūkumus un tāpēc ir iekļāvusi īpašus noteikumus, kas attiecas uz specifiskām zivsaimniecībām, lai dažus no tiem novērstu. Piemēram, saskaņā ar atjaunošanas plāniem pieļaujamā pielaide ir samazināta līdz 8 %, ir noteikta prasība izsolēs zivis obligāti svērt uz svariem, kā arī uzreiz pēc iebraukšanas ostā iesniegt kuģa žurnāla kopiju. Dažas dalībvalstis šos noteikumus ir paplašinājušas vai noteikušas vispārēju to piemērošanu. |
| --- | --- |

22.

Komisija apzinās šos trūkumus un tāpēc ir iekļāvusi īpašus noteikumus, kas attiecas uz specifiskām zivsaimniecībām, lai dažus no tiem novērstu. Piemēram, saskaņā ar atjaunošanas plāniem pieļaujamā pielaide ir samazināta līdz 8 %, ir noteikta prasība izsolēs zivis obligāti svērt uz svariem, kā arī uzreiz pēc iebraukšanas ostā iesniegt kuģa žurnāla kopiju. Dažas dalībvalstis šos noteikumus ir paplašinājušas vai noteikušas vispārēju to piemērošanu.

| 23. | Turklāt 2006. gada decembrī publicētajā regulā (26) ir noteikts, ka deklarācijas papīra formā daļēji un pakāpeniski ir jāaizstāj ar elektronisku deklarēšanas sistēmu. Tādējādi ziņas tiks nodotas ātrāk, tās būs ticamākas un samazināsies izmaksas. Turklāt pienākums nosūtīt kuģa žurnālā iekļautās ziņas pirms iebraukšanas ostā novērsīs kontroles trūkumus, kas saistīti ar 48 stundu termiņu papīra formāta dokumenta iesniegšanai. Tomēr šī prasība tiks piemērota tikai 24 mēnešus pēc īstenošanas noteikumu stāšanās spēkā, bet noteikumi vēl ir jāizstrādā un jāpieņem. |
| --- | --- |

23.

Turklāt 2006. gada decembrī publicētajā regulā (26) ir noteikts, ka deklarācijas papīra formā daļēji un pakāpeniski ir jāaizstāj ar elektronisku deklarēšanas sistēmu. Tādējādi ziņas tiks nodotas ātrāk, tās būs ticamākas un samazināsies izmaksas. Turklāt pienākums nosūtīt kuģa žurnālā iekļautās ziņas pirms iebraukšanas ostā novērsīs kontroles trūkumus, kas saistīti ar 48 stundu termiņu papīra formāta dokumenta iesniegšanai. Tomēr šī prasība tiks piemērota tikai 24 mēnešus pēc īstenošanas noteikumu stāšanās spēkā, bet noteikumi vēl ir jāizstrādā un jāpieņem.

| 24. | Norvēģija, kas nav ES dalībvalsts, pārdošanas darbībām piemēro daudz stingrākas procedūras, kas sniedz lielākas garantijas. Zvejnieks uzreiz pēc pēdējās nozvejas nosūta pārdošanas organizācijai detalizētu loma uzskaitījumu, nozvejotās zivis tajā pašā dienā elektroniski pārdod izsolē (27) un tikai pēc tam to izkrauj krastā un noteikti nosver; sagatavoto pārdošanas kvīti paraksta pircējs un zvejnieks, pirms kuģis ir atstājis ostu. Preces un attiecīga apliecinoša dokumenta vienlaicīga atrašanās vienā un tajā pašā vietā atvieglo inspektoru darbu. |
| --- | --- |

24.

Norvēģija, kas nav ES dalībvalsts, pārdošanas darbībām piemēro daudz stingrākas procedūras, kas sniedz lielākas garantijas. Zvejnieks uzreiz pēc pēdējās nozvejas nosūta pārdošanas organizācijai detalizētu loma uzskaitījumu, nozvejotās zivis tajā pašā dienā elektroniski pārdod izsolē (27) un tikai pēc tam to izkrauj krastā un noteikti nosver; sagatavoto pārdošanas kvīti paraksta pircējs un zvejnieks, pirms kuģis ir atstājis ostu. Preces un attiecīga apliecinoša dokumenta vienlaicīga atrašanās vienā un tajā pašā vietā atvieglo inspektoru darbu.

Lomi, par kuriem nav ziņu nozvejas datu ievākšanas sistēmā, jeb nederīgais atlikums

| 25. | Daudz zivju, vairumā gadījumu nobeigušos, izmet atpakaļ jūrā tāpēc, ka tās neatbilst noteikumos definētiem parametriem (28) vai ekonomisku apsvērumu dēļ (29). Ir aplēsts, ka Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā tas attiecas uz 13 % nozvejas (30); tā ir ne tikai milzīga resursu izšķērdēšana, bet arī tās informācijas kvalitātes pasliktināšana, kuru zinātnieki izmanto, lai novērtētu zivju krājumu stāvokli. |
| --- | --- |

25.

Daudz zivju, vairumā gadījumu nobeigušos, izmet atpakaļ jūrā tāpēc, ka tās neatbilst noteikumos definētiem parametriem (28) vai ekonomisku apsvērumu dēļ (29). Ir aplēsts, ka Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā tas attiecas uz 13 % nozvejas (30); tā ir ne tikai milzīga resursu izšķērdēšana, bet arī tās informācijas kvalitātes pasliktināšana, kuru zinātnieki izmanto, lai novērtētu zivju krājumu stāvokli.

| 26. | Norvēģijā turpretī ir aizliegts izgāzt jūrā lomus, ja ir nozvejotas zivis, kuru zveja nav atļauta. Lai šāda rīcība zvejniekam būtu cik vien iespējams finansiāli nesāpīga, par “nelikumīgo” zivju pārdošanu viņš saņem nelielu daļu no ieņēmumiem, kas sedz pašizmaksu, pārējā ieņēmumu daļa nonāk valsts kasē. |
| --- | --- |

26.

Norvēģijā turpretī ir aizliegts izgāzt jūrā lomus, ja ir nozvejotas zivis, kuru zveja nav atļauta. Lai šāda rīcība zvejniekam būtu cik vien iespējams finansiāli nesāpīga, par “nelikumīgo” zivju pārdošanu viņš saņem nelielu daļu no ieņēmumiem, kas sedz pašizmaksu, pārējā ieņēmumu daļa nonāk valsts kasē.

Nepilnīga vai novēlota ziņu ievākšana

| 27. | Pirmkārt, dažās dalībvalstīs par atsevišķām zvejas darbībām netiek ievāktas nekādas deklarējamas ziņas par nozveju:






  a) | Spānijā kvotu uzraudzībā neņem vērā lomus, ko nozvejojuši kuģi, kuru garums nepārsniedz 10 metrus, lai gan tieši šādi kuģi veido ievērojamu valsts flotes daļu (31); |
| --- | --- | --- |

27.

Pirmkārt, dažās dalībvalstīs par atsevišķām zvejas darbībām netiek ievāktas nekādas deklarējamas ziņas par nozveju:

a)

Spānijā kvotu uzraudzībā neņem vērā lomus, ko nozvejojuši kuģi, kuru garums nepārsniedz 10 metrus, lai gan tieši šādi kuģi veido ievērojamu valsts flotes daļu (31);

| b) | Francijā statistiski netiek apstrādāti dati par zvejas darbībām Vidusjūrā un Aizjūras departamentos. |
| --- | --- |

b)

Francijā statistiski netiek apstrādāti dati par zvejas darbībām Vidusjūrā un Aizjūras departamentos.

| 28. | Otrkārt, dažas dalībvalstis vēl arvien nav integrējušas savā informācijas sistēmā kādu no trim deklarēšanas pamatdokumentiem, lai gan tā ir obligāta prasība jau vairāk nekā 20 gadus:






  a) | Francijā valsts iestādes pieprasa kravas izkraušanas deklarācijas tikai kopš 2005. gada, un vēl 2006. gadā tās netika ņemtas vērā valsts nozvejas datu uzskaites sistēmā; |
| --- | --- | --- |

28.

Otrkārt, dažas dalībvalstis vēl arvien nav integrējušas savā informācijas sistēmā kādu no trim deklarēšanas pamatdokumentiem, lai gan tā ir obligāta prasība jau vairāk nekā 20 gadus:

a)

Francijā valsts iestādes pieprasa kravas izkraušanas deklarācijas tikai kopš 2005. gada, un vēl 2006. gadā tās netika ņemtas vērā valsts nozvejas datu uzskaites sistēmā;

| b) | Itālijā un Spānijā kvotu izlietojuma uzraudzību veic, pamatojoties tikai uz viena veida dokumentu; |
| --- | --- |

b)

Itālijā un Spānijā kvotu izlietojuma uzraudzību veic, pamatojoties tikai uz viena veida dokumentu;

| c) | Spānijā un Francijā pārdošanas kvītis par saldēto produkciju netiek reģistrētas, lai gan tās attiecas uz ļoti nozīmīgiem daudzumiem (32); |
| --- | --- |

c)

Spānijā un Francijā pārdošanas kvītis par saldēto produkciju netiek reģistrētas, lai gan tās attiecas uz ļoti nozīmīgiem daudzumiem (32);

| d) | Apvienotajā Karalistē pārdošanas kvīšu reģistrēšana ir obligāta tikai kopš 2006. gada. |
| --- | --- |

d)

Apvienotajā Karalistē pārdošanas kvīšu reģistrēšana ir obligāta tikai kopš 2006. gada.

| 29. | Turklāt ziņu ievākšanas sistēmas uz vietas dalībvalstīs ne vienmēr ļauj identificēt un pieprasīt trūkstošos dokumentus:






  a) | Francijā saskaņā ar ziņām, ko sniedz dienests, kas atbildīgs par nozvejas datu centralizētu apkopošanu, 2005. gadā nav reģistrēti nekādi dati par nozveju 5 % kuģu, kuru garums pārsniedz 10 metrus; |
| --- | --- | --- |

29.

Turklāt ziņu ievākšanas sistēmas uz vietas dalībvalstīs ne vienmēr ļauj identificēt un pieprasīt trūkstošos dokumentus:

a)

Francijā saskaņā ar ziņām, ko sniedz dienests, kas atbildīgs par nozvejas datu centralizētu apkopošanu, 2005. gadā nav reģistrēti nekādi dati par nozveju 5 % kuģu, kuru garums pārsniedz 10 metrus;

| b) | Apvienotajā Karalistē nav mehānisma, lai pārbaudītu, cik pilnīgas ir pārdošanas kvītis, ko iesniedz kuģiem, kuru garums nepārsniedz 10 metrus, kaut gan kvītis ir vienīgais informācijas avots, lai uzraudzītu šīs flotes daļas nozveju; |
| --- | --- |

b)

Apvienotajā Karalistē nav mehānisma, lai pārbaudītu, cik pilnīgas ir pārdošanas kvītis, ko iesniedz kuģiem, kuru garums nepārsniedz 10 metrus, kaut gan kvītis ir vienīgais informācijas avots, lai uzraudzītu šīs flotes daļas nozveju;

| c) | Spānijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē nav sistēmas, ar kuras palīdzību var pārbaudīt deklarēšanas dokumentu numerāciju pēc kārtas, lai pārliecinātos, ka tā ir pilnīga; |
| --- | --- |

c)

Spānijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē nav sistēmas, ar kuras palīdzību var pārbaudīt deklarēšanas dokumentu numerāciju pēc kārtas, lai pārliecinātos, ka tā ir pilnīga;

| d) | Dānijā, Francijā, Itālijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē netiek sistemātiski kontrolēta KNS (33) un deklarēšanas dokumentu savstarpējā atbilstība; četrās no minētajām valstīm, kurās Palāta veica šīs jomas pārbaudi, tā konstatēja acīmredzamus trūkumus, par kuriem atbildīgās iestādes nevarēja sniegt apmierinošas atbildes. |
| --- | --- |

d)

Dānijā, Francijā, Itālijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē netiek sistemātiski kontrolēta KNS (33) un deklarēšanas dokumentu savstarpējā atbilstība; četrās no minētajām valstīm, kurās Palāta veica šīs jomas pārbaudi, tā konstatēja acīmredzamus trūkumus, par kuriem atbildīgās iestādes nevarēja sniegt apmierinošas atbildes.

| 30. | Visbeidzot, kavēšanās ar informācijas savākšanu un ratificēšanu var nelabvēlīgi ietekmēt informācijas pilnīgumu. Tas attiecas uz gadījumiem, kad dati par nozveju nav ratificēti pirms termiņa, kurā Komisijai iesniedz iepriekšējā gada galīgos skaitļus. Tika konstatētas vairākas šāda veida atkāpes no normas:






  a) | Apvienotajā Karalistē pēc termiņa, kas noteikts 2006. gada 15. februārī (34), tika veikti labojumi, kuru rezultātā atklājās 2005. gadam noteiktās kvotas pārsniegšana trim zivju sugām un trim citām – jau konstatētā pārsnieguma palielināšanās; |
| --- | --- | --- |

30.

Visbeidzot, kavēšanās ar informācijas savākšanu un ratificēšanu var nelabvēlīgi ietekmēt informācijas pilnīgumu. Tas attiecas uz gadījumiem, kad dati par nozveju nav ratificēti pirms termiņa, kurā Komisijai iesniedz iepriekšējā gada galīgos skaitļus. Tika konstatētas vairākas šāda veida atkāpes no normas:

a)

Apvienotajā Karalistē pēc termiņa, kas noteikts 2006. gada 15. februārī (34), tika veikti labojumi, kuru rezultātā atklājās 2005. gadam noteiktās kvotas pārsniegšana trim zivju sugām un trim citām – jau konstatētā pārsnieguma palielināšanās;

| b) | Itālijā dienests, kas ir atbildīgs par kvotu uzraudzību, pēc galīgo apjomu apstiprināšanas saņēma astoņas papildu deklarācijas par ziemeļu tunzivs nozveju – tās bija atsūtījis zvejnieks, kurš pauda izbrīnu par to, kāpēc atbildīgās iestādes viņam nākamajā gadā ir samazinājušas individuālo kvotu, atsaucoties uz 2005. gadā deklarēto nelielo nozveju. Ja ņem vērā šo papildu daudzumu, valsts kvota ir pārsniegta. |
| --- | --- |

b)

Itālijā dienests, kas ir atbildīgs par kvotu uzraudzību, pēc galīgo apjomu apstiprināšanas saņēma astoņas papildu deklarācijas par ziemeļu tunzivs nozveju – tās bija atsūtījis zvejnieks, kurš pauda izbrīnu par to, kāpēc atbildīgās iestādes viņam nākamajā gadā ir samazinājušas individuālo kvotu, atsaucoties uz 2005. gadā deklarēto nelielo nozveju. Ja ņem vērā šo papildu daudzumu, valsts kvota ir pārsniegta.

Ierobežota un ne vienmēr efektīva ratificēšanas kontrole

Neviena apmeklētā dalībvalsts nespēj identificēt visus trūkumus deklarācijās

| 31. | Kopienas tiesību akti (35) uzliek par pienākumu dalībvalstīm izveidot ratificēšanas sistēmu, kas aptver jo īpaši sasaistu pārbaudes un no deklarēšanas pienākumiem izrietošo ziņu, kā arī no KNS iegūto ziņu pārbaudīšanu. Turklāt tiesību aktos ir noteikts, ka katrai dalībvalstij, lai atvieglotu šīs pārbaudes, ir jāizveido datu bāze, taču tajos nav precizēts ne veicamo ratificēšanas pārbaužu raksturs, ne tvērums. |
| --- | --- |

31.

Kopienas tiesību akti (35) uzliek par pienākumu dalībvalstīm izveidot ratificēšanas sistēmu, kas aptver jo īpaši sasaistu pārbaudes un no deklarēšanas pienākumiem izrietošo ziņu, kā arī no KNS iegūto ziņu pārbaudīšanu. Turklāt tiesību aktos ir noteikts, ka katrai dalībvalstij, lai atvieglotu šīs pārbaudes, ir jāizveido datu bāze, taču tajos nav precizēts ne veicamo ratificēšanas pārbaužu raksturs, ne tvērums.

| 32. | Nevienā dalībvalstī nebija pilnībā integrētas ratificēšanas sistēmas, ar kuras palīdzību varētu automātiski un regulāri pārbaudīt visu deklarēto viena veida ziņu kopumu:






  a) | nevienā no apmeklētajām dalībvalstīm nav automātiskas un regulāras triju deklarēšanas pamatdokumentu sasaistu pārbaudes un to pārbaudes saistībā ar attiecīgo KNS informāciju; |
| --- | --- | --- |

32.

Nevienā dalībvalstī nebija pilnībā integrētas ratificēšanas sistēmas, ar kuras palīdzību varētu automātiski un regulāri pārbaudīt visu deklarēto viena veida ziņu kopumu:

a)

nevienā no apmeklētajām dalībvalstīm nav automātiskas un regulāras triju deklarēšanas pamatdokumentu sasaistu pārbaudes un to pārbaudes saistībā ar attiecīgo KNS informāciju;

| b) | tā kā Francijā netiek ņemtas vērā kravas izkraušanas deklarācijas, ratificēšanas sistēmā nepilnīgas (36) un reizēm neatbilstīgas (37) ziņas par pārdošanu papildina ar aptuvenām ziņām no kuģa žurnāliem; |
| --- | --- |

b)

tā kā Francijā netiek ņemtas vērā kravas izkraušanas deklarācijas, ratificēšanas sistēmā nepilnīgas (36) un reizēm neatbilstīgas (37) ziņas par pārdošanu papildina ar aptuvenām ziņām no kuģa žurnāliem;

| c) | Itālijā izmanto tikai vienu deklarēšanas dokumentu, lai uzraudzītu tikai tās zivju sugas, kuru nozvejai ir noteikta kvota, tāpēc nav iespējams veikt sasaistu pārbaudes; turklāt 2005. gadā un daļēji arī 2006. gadā izmantotais dokumenta paraugs neatbilda Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

Itālijā izmanto tikai vienu deklarēšanas dokumentu, lai uzraudzītu tikai tās zivju sugas, kuru nozvejai ir noteikta kvota, tāpēc nav iespējams veikt sasaistu pārbaudes; turklāt 2005. gadā un daļēji arī 2006. gadā izmantotais dokumenta paraugs neatbilda Kopienas tiesību aktiem;

| d) | Dānijā un Spānijā izkraušanas deklarācijās ietvertās ziņas un pārdošanas kvītis salīdzina tikai tad, ja notiek fiziskas pārbaudes. |
| --- | --- |

d)

Dānijā un Spānijā izkraušanas deklarācijās ietvertās ziņas un pārdošanas kvītis salīdzina tikai tad, ja notiek fiziskas pārbaudes.

| 33. | Turklāt visās apmeklētajās dalībvalstīs, atskaitot Nīderlandi, dati, kas iegūti fizisko pārbaužu laikā, netiek iekļauti nozvejas deklarāciju ratificēšanas sistēmā, lai gan tie a priori ir ticamāki par deklarācijās sniegtajiem datiem. |
| --- | --- |

33.

Turklāt visās apmeklētajās dalībvalstīs, atskaitot Nīderlandi, dati, kas iegūti fizisko pārbaužu laikā, netiek iekļauti nozvejas deklarāciju ratificēšanas sistēmā, lai gan tie a priori ir ticamāki par deklarācijās sniegtajiem datiem.

Ne visiem dalībvalstu konstatētajiem trūkumiem tiek nodrošināta pienācīga uzraudzība

| 34. | Nevienā no apmeklētajām valstīm sasaistu pārbaužu dokumentācija nav pietiekama, lai varētu pārbaudīt, ka tās patiešām ir notikušas un ka konstatētie trūkumi tiek pienācīgi uzraudzīti. |
| --- | --- |

34.

Nevienā no apmeklētajām valstīm sasaistu pārbaužu dokumentācija nav pietiekama, lai varētu pārbaudīt, ka tās patiešām ir notikušas un ka konstatētie trūkumi tiek pienācīgi uzraudzīti.

| 35. | Francijā ratificēšanas sistēmu vājina juridiskie apsvērumi. Valsts pārvaldē turpinās diskusijas par to, vai deklarācijās ietvertā informācija ir statistikas dati pēc būtības. Tā kā nav juridiskas noteiktības, dienesti, kuri ir atbildīgi par nozvejas datu apstrādi, ne vienmēr paziņo inspektoriem par gadījumiem, kad ir konstatēta starpība, kas pārsniedz pieļaujamo pielaidi. |
| --- | --- |

35.

Francijā ratificēšanas sistēmu vājina juridiskie apsvērumi. Valsts pārvaldē turpinās diskusijas par to, vai deklarācijās ietvertā informācija ir statistikas dati pēc būtības. Tā kā nav juridiskas noteiktības, dienesti, kuri ir atbildīgi par nozvejas datu apstrādi, ne vienmēr paziņo inspektoriem par gadījumiem, kad ir konstatēta starpība, kas pārsniedz pieļaujamo pielaidi.

| 36. | Visbeidzot, visās apmeklētajās dalībvalstīs Palāta konstatēja tādus trūkumus deklarēšanas dokumentos (38), kuri radušies ratificēšanas sistēmas nepilnību dēļ un kuri nebija konstatēti vai novērsti. |
| --- | --- |

36.

Visbeidzot, visās apmeklētajās dalībvalstīs Palāta konstatēja tādus trūkumus deklarēšanas dokumentos (38), kuri radušies ratificēšanas sistēmas nepilnību dēļ un kuri nebija konstatēti vai novērsti.

Nepietiekama integrācija un saskaņošana Kopienas līmenī

Dalībvalstīs izmantoto dažādo sistēmu savietojamība ir ļoti ierobežota, tāpēc ir grūti veikt pilnīgas pārbaudes

| 37. | Tā kā dalībvalstu sistēmas informācijas ievākšanai par nozveju nav savietojamas un savstarpēji izmantojamas, samazinās kontroles iespējas un līdz ar to ratificēšanas sistēmas efektivitāte ir ierobežota. Piemēram, ja pirmā pārdošana notiek valstī, kas nav valsts, ar kuras karogu attiecīgais kuģis kuģo, vai kurā notiek loma izkraušana krastā, nav iespējams automātiski veikt to ziņu sasaistu pārbaudi, kas ietvertas pārdošanas kvītī, no vienas puses, un kuģa žurnālā, kā arī izkraušanas deklarācijā, no otras puses (39). |
| --- | --- |

37.

Tā kā dalībvalstu sistēmas informācijas ievākšanai par nozveju nav savietojamas un savstarpēji izmantojamas, samazinās kontroles iespējas un līdz ar to ratificēšanas sistēmas efektivitāte ir ierobežota. Piemēram, ja pirmā pārdošana notiek valstī, kas nav valsts, ar kuras karogu attiecīgais kuģis kuģo, vai kurā notiek loma izkraušana krastā, nav iespējams automātiski veikt to ziņu sasaistu pārbaudi, kas ietvertas pārdošanas kvītī, no vienas puses, un kuģa žurnālā, kā arī izkraušanas deklarācijā, no otras puses (39).

Dalībvalstīs piemēroto pārrēķina koeficientu neprecizitāte un nekonsekvence

| 38. | KPN un kvotas nosaka dzīvsvara tonnās, t. i., veselu zivju svars nozvejas brīdī. Savukārt deklarēšanas dokumentos, ko izmanto kā atsauci nozveju uzraudzībai (40), ņem vērā neto svaru. Starpība starp abiem daudzumiem galvenokārt rodas tāpēc, ka uz kuģa zivis sadala. Lai varētu aprēķināt dzīvsvaru, izmanto pārrēķina koeficientus. Tie atbilst seniem pieņemtiem datiem (41), kas nekad nav bijuši stingri apstiprināti un bieži vien ir katrā valstī atšķirīgi. Tādējādi rodas atšķirības apstiprinātajos nozvejas daudzumos un nepamatota un reizēm liela starpība starp tonnām, ko ņem vērā kvotu uzraudzībā, un šī starpība ir atkarīga no tā, kurā valstī notikusi lomu izkraušana (42). |
| --- | --- |

38.

KPN un kvotas nosaka dzīvsvara tonnās, t. i., veselu zivju svars nozvejas brīdī. Savukārt deklarēšanas dokumentos, ko izmanto kā atsauci nozveju uzraudzībai (40), ņem vērā neto svaru. Starpība starp abiem daudzumiem galvenokārt rodas tāpēc, ka uz kuģa zivis sadala. Lai varētu aprēķināt dzīvsvaru, izmanto pārrēķina koeficientus. Tie atbilst seniem pieņemtiem datiem (41), kas nekad nav bijuši stingri apstiprināti un bieži vien ir katrā valstī atšķirīgi. Tādējādi rodas atšķirības apstiprinātajos nozvejas daudzumos un nepamatota un reizēm liela starpība starp tonnām, ko ņem vērā kvotu uzraudzībā, un šī starpība ir atkarīga no tā, kurā valstī notikusi lomu izkraušana (42).

Ar izsekojamību saistītās nopietnās problēmas divās apmeklētajās dalīvalstīs

| 39. | Informācijas izsekojamība nav nodrošināta divās no apmeklētajām valstīm, respektīvi, nebija iespējams pārbaudīt, vai Komisijai nosūtītie konsolidētie dati patiešām atbilst ratificēto individuāli iesniegto datu summai. Tas ir ļoti nopietns trūkums, jo nav iespējams sasaistīt datus, ko izmanto kvotu uzraudzībai, un tos, kuri figurē individuāli iesniegtajās deklarācijās:






  a) | Francijā attiecībā uz sešām analizētajām sugām valsts iestāžu sagatavoto detalizēto pārskatu summa ievērojami atšķīrās no galīgajiem daudzumiem, kas iesniegti Komisijai (sk. 1. tabulu); Francijas atbildīgās iestādes sniedza paskaidrojumus par šo atšķirību iespējamiem cēloņiem, taču nevarēja sasaistīt atšķirīgos datus;
  1. tabula | Zivju sugas (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- |
| | ANF (Jūras velns) | BFT (Ziemeļu tunzivs) | COD (Menca) | HKE (Heks) | SRX (Raja) | WHG (Merlangs) |
| Revidentiem iesniegtā detalizētā pārskata kopsumma | 19 910,5 | 1 683,1 | 5 537,7 | 13 167,4 | 56,9 | 13 391,4 |
| Dati, kas iesniegti Zivsaimniecības ĢD | 15 981,9 | 1 864,4 | 6 528,9 | 7 425,1 | 48,5 | 12 914,4 |
| Starpība (tonnās) | 3 928,6 | – 181,3 | – 991,2 | 5 742,3 | 8,4 | 477,0 |
| Starpība (%) | 24,6 % | –9,7 % | –15,2 % | 77,3 % | 17,3 % | 3,7 % |

39.

Informācijas izsekojamība nav nodrošināta divās no apmeklētajām valstīm, respektīvi, nebija iespējams pārbaudīt, vai Komisijai nosūtītie konsolidētie dati patiešām atbilst ratificēto individuāli iesniegto datu summai. Tas ir ļoti nopietns trūkums, jo nav iespējams sasaistīt datus, ko izmanto kvotu uzraudzībai, un tos, kuri figurē individuāli iesniegtajās deklarācijās:

a)

Francijā attiecībā uz sešām analizētajām sugām valsts iestāžu sagatavoto detalizēto pārskatu summa ievērojami atšķīrās no galīgajiem daudzumiem, kas iesniegti Komisijai (sk. 1. tabulu); Francijas atbildīgās iestādes sniedza paskaidrojumus par šo atšķirību iespējamiem cēloņiem, taču nevarēja sasaistīt atšķirīgos datus;

1. tabula

Zivju sugas (tonnās)

ANF (Jūras velns)

BFT (Ziemeļu tunzivs)

COD (Menca)

HKE (Heks)

SRX (Raja)

WHG (Merlangs)

Revidentiem iesniegtā detalizētā pārskata kopsumma

19 910,5

1 683,1

5 537,7

13 167,4

56,9

13 391,4

Dati, kas iesniegti Zivsaimniecības ĢD

15 981,9

1 864,4

6 528,9

7 425,1

48,5

12 914,4

Starpība (tonnās)

3 928,6

– 181,3

– 991,2

5 742,3

8,4

477,0

Starpība (%)

24,6 %

–9,7 %

–15,2 %

77,3 %

17,3 %

3,7 %

| b) | Spānijā 2005. gadā Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorātam (Zivsaimniecības ĢD) iesniegtie dati par spāņu kuģu Spānijā izkrautajiem lomiem ir aptuveni par 40 % mazāki (43) nekā tie, kas reģistrēti valsts datu bāzēs; Spānijas atbildīgās iestādes atzina, ka Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorātam iesniegtajās deklarācijās nav minēti 148,5 tūkstoši tonnu zivju, uz kurām neattiecas kvota, taču nevarēja sniegt paskaidrojumus par atlikušajiem deklarācijā neminētajiem 20,5 tūkstošiem tonnu; |
| --- | --- |

b)

Spānijā 2005. gadā Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorātam (Zivsaimniecības ĢD) iesniegtie dati par spāņu kuģu Spānijā izkrautajiem lomiem ir aptuveni par 40 % mazāki (43) nekā tie, kas reģistrēti valsts datu bāzēs; Spānijas atbildīgās iestādes atzina, ka Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorātam iesniegtajās deklarācijās nav minēti 148,5 tūkstoši tonnu zivju, uz kurām neattiecas kvota, taču nevarēja sniegt paskaidrojumus par atlikušajiem deklarācijā neminētajiem 20,5 tūkstošiem tonnu;

| c) | Itālijā turklāt centrālā dienesta sagatavotajā dokumentā ir fiksēts, ka 2005. gadā Salerno kompetences zonā ir izkrautas 97,5 t ziemeļu tunzivs, taču atbildīgās kontroles iestādes uz vietas apgalvoja, ka minētajā gadā šīs sugas zivis tur neesot izkrautas nevienu reizi. Divās no septiņām nozvejas deklarācijām, kas apstiprina izkrautos zivju daudzumus, bija norādīta osta citā reģionā. Analizējot ZNS signālus, nebija iespējams noteikt attiecīgo kuģu precīzu atrašanās vietu dienā, kad notika minētā izkraušana (44). |
| --- | --- |

c)

Itālijā turklāt centrālā dienesta sagatavotajā dokumentā ir fiksēts, ka 2005. gadā Salerno kompetences zonā ir izkrautas 97,5 t ziemeļu tunzivs, taču atbildīgās kontroles iestādes uz vietas apgalvoja, ka minētajā gadā šīs sugas zivis tur neesot izkrautas nevienu reizi. Divās no septiņām nozvejas deklarācijām, kas apstiprina izkrautos zivju daudzumus, bija norādīta osta citā reģionā. Analizējot ZNS signālus, nebija iespējams noteikt attiecīgo kuģu precīzu atrašanās vietu dienā, kad notika minētā izkraušana (44).

Kvotu uzraudzības dati it nemaz nav ticami

Dalībvalstīs nav visaptverošas revīzijas un sertifikācijas sistēmas

| 40. | Neviena no apmeklētajām dalībvalstīm nav veikusi visaptverošu nozvejas datu ievākšanas un sertificēšanas sistēmu revīziju, lai novērtētu informātikas sistēmu kvalitāti. Arī datus, kas iegūti ar šo sistēmu palīdzību un nosūtīti Komisijai, nekad nav sertificējusi neatkarīga struktūra. |
| --- | --- |

40.

Neviena no apmeklētajām dalībvalstīm nav veikusi visaptverošu nozvejas datu ievākšanas un sertificēšanas sistēmu revīziju, lai novērtētu informātikas sistēmu kvalitāti. Arī datus, kas iegūti ar šo sistēmu palīdzību un nosūtīti Komisijai, nekad nav sertificējusi neatkarīga struktūra.

| 41. | Tomēr sākotnējā redakcijā regulai, ar kuru izveido kontroles sistēmu (45), ir noteikts, ka divpadsmit mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā apraksta veidu, kādā dati tiek vākti un pārbaudīti, konkretizējot šo datu ticamību. Šis pienākums nav noteikts regulā, ar kuru izdarīti grozījumi sākotnējā tiesību aktā (46). |
| --- | --- |

41.

Tomēr sākotnējā redakcijā regulai, ar kuru izveido kontroles sistēmu (45), ir noteikts, ka divpadsmit mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā apraksta veidu, kādā dati tiek vākti un pārbaudīti, konkretizējot šo datu ticamību. Šis pienākums nav noteikts regulā, ar kuru izdarīti grozījumi sākotnējā tiesību aktā (46).

Komisija apzinās šo situāciju

| 42. | Komisija apzinās, ka dati, ko tā saņem, ne vienmēr ir ticami, un par to ir publiski izteikusies (47). |
| --- | --- |

42.

Komisija apzinās, ka dati, ko tā saņem, ne vienmēr ir ticami, un par to ir publiski izteikusies (47).

| 43. | Tomēr Komisija cenšas novērst un atbilstīgos gadījumos sodīt par kvotu pārsniegšanu, kaut arī tās rīcībā ir dati, kas ne vienmēr ir ticami. |
| --- | --- |

43.

Tomēr Komisija cenšas novērst un atbilstīgos gadījumos sodīt par kvotu pārsniegšanu, kaut arī tās rīcībā ir dati, kas ne vienmēr ir ticami.

Komisijas veiktā uzraudzība nav pietiekama

| 44. | Tā kā atbildība par tām piešķirto kvotu pārvaldību un uzraudzību pirmām kārtām gulstas uz dalībvalstīm, tieši tām ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu kvotu pārsniegšanu, tostarp vajadzības gadījumā pārtraucot attiecīgo zivju sugu zveju. Savukārt Komisija pārbauda, vai dalībvalstis pilda savus pienākumus. Tādēļ tās rīcībā ir iespēja pēc savas iniciatīvas aizliegt zveju no kāda krājuma (48). |
| --- | --- |

44.

Tā kā atbildība par tām piešķirto kvotu pārvaldību un uzraudzību pirmām kārtām gulstas uz dalībvalstīm, tieši tām ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu kvotu pārsniegšanu, tostarp vajadzības gadījumā pārtraucot attiecīgo zivju sugu zveju. Savukārt Komisija pārbauda, vai dalībvalstis pilda savus pienākumus. Tādēļ tās rīcībā ir iespēja pēc savas iniciatīvas aizliegt zveju no kāda krājuma (48).

Neapmierinoša informātikas sistēma

| 45. | Informātikas sistēmai, ar kuras palīdzību Komisija ik mēnesi saņem dalībvalstu sagatavotās ziņas par nozveju, piemīt vairāki trūkumi. Pirmkārt, kā jau norādīts iepriekš, nosūtītā informācija ne vienmēr ir ticama. Otrkārt, ne visas dalībvalstis regulāri nosūta ziņojumus noteiktajos termiņos, tāpēc Komisijai ir ierobežotas iespējas veikt attiecīgus pasākumus. Turklāt, tā kā informācija tiek apkopota par visu gadu, nav iespējams veikt noteiktu periodu salīdzinošas pārbaudes par vairākiem gadiem vai konstatēt novēlotu datu apstrādi. Visbeidzot, tā kā netiek veiktas dažas vienkāršas loģiskas pārbaudes, deklarēšanas dokumentos nav iespējams nekavējoties atklāt pat acīmredzami nepatiesu informāciju (49). |
| --- | --- |

45.

Informātikas sistēmai, ar kuras palīdzību Komisija ik mēnesi saņem dalībvalstu sagatavotās ziņas par nozveju, piemīt vairāki trūkumi. Pirmkārt, kā jau norādīts iepriekš, nosūtītā informācija ne vienmēr ir ticama. Otrkārt, ne visas dalībvalstis regulāri nosūta ziņojumus noteiktajos termiņos, tāpēc Komisijai ir ierobežotas iespējas veikt attiecīgus pasākumus. Turklāt, tā kā informācija tiek apkopota par visu gadu, nav iespējams veikt noteiktu periodu salīdzinošas pārbaudes par vairākiem gadiem vai konstatēt novēlotu datu apstrādi. Visbeidzot, tā kā netiek veiktas dažas vienkāršas loģiskas pārbaudes, deklarēšanas dokumentos nav iespējams nekavējoties atklāt pat acīmredzami nepatiesu informāciju (49).

Netiek novērtēta sniegto ziņu kvalitāte

| 46. | Īstenojot zivsaimniecības politiku, Komisija nesalīdzina datus, kas iesniegti Zivsaimniecības ĢD, ar datiem, kurus šajā jomā saņem Eurostat
   (50) un kuri vairākos gadījumos stipri atšķiras. |
| --- | --- |

46.

Īstenojot zivsaimniecības politiku, Komisija nesalīdzina datus, kas iesniegti Zivsaimniecības ĢD, ar datiem, kurus šajā jomā saņem Eurostat
   (50) un kuri vairākos gadījumos stipri atšķiras.

| 47. | Kopš 1999. gada Komisijai ir tiesības piekļūt dalībvalstu IT sistēmu datņu dublikātiem (51). Tas dod iespēju Komisijai novērtēt tai nosūtīto datu kvalitāti. Taču attiecībā uz nozvejas datiem Komisija pirmo reizi nosūtīja dalībvalstīm šādu lūgumu tikai 2007. gadā. Komisija skaidro, ka šo iespēju tā izmanto tik reti tāpēc, ka tās kontroles un pārbaužu struktūrām nav pietiekami daudz darbinieku, kas varētu patiešām profesionāli analizēt, apstrādāt un kontrolēt datus. |
| --- | --- |

47.

Kopš 1999. gada Komisijai ir tiesības piekļūt dalībvalstu IT sistēmu datņu dublikātiem (51). Tas dod iespēju Komisijai novērtēt tai nosūtīto datu kvalitāti. Taču attiecībā uz nozvejas datiem Komisija pirmo reizi nosūtīja dalībvalstīm šādu lūgumu tikai 2007. gadā. Komisija skaidro, ka šo iespēju tā izmanto tik reti tāpēc, ka tās kontroles un pārbaužu struktūrām nav pietiekami daudz darbinieku, kas varētu patiešām profesionāli analizēt, apstrādāt un kontrolēt datus.

2. tabula

Atšķirību piemēri Zivsaimniecības ĢD un Eurostat datos

| 2005. g. Ziemeļu tunzivs (BFT) (tonnās) |
| --- |
| Dalībvalsts | Kvota | Zivsaimniecības ĢD dati | Eurostat dati | Starpība |
| tonnas | % |
| Francija | 6 983 | 8 936 | 9 726 | – 791 | –8,8 % |
| Itālija | 4 888 | 4 879 | 4 272 | 607 | 12,4 % |
| Spānija | 5 857 | 5 850 | 5 650 | 200 | 3,4 % |

2005. g. Ziemeļu tunzivs (BFT) (tonnās)

Dalībvalsts

Kvota

Zivsaimniecības ĢD dati

Eurostat dati

Starpība

tonnas

%

Francija

6 983

8 936

9 726

– 791

–8,8 %

Itālija

4 888

4 879

4 272

607

12,4 %

Spānija

5 857

5 850

5 650

200

3,4 %

Ierobežota pārraudzība

| 48. | Saskaņā ar Komisijas izveidoto uzraudzības un brīdināšanas sistēmu ir jāsalīdzina kvotu lielums un paziņotās nozvejas lielums katram zivju krājumam, uz kuru attiecas kvota (52). Ja patēriņš ir sasniedzis noteiktu līmeni, attiecīgajai dalībvalstij nosūta brīdinājumu un aicina paziņot, kādus pasākumus tā ir paredzējusi veikt. |
| --- | --- |

48.

Saskaņā ar Komisijas izveidoto uzraudzības un brīdināšanas sistēmu ir jāsalīdzina kvotu lielums un paziņotās nozvejas lielums katram zivju krājumam, uz kuru attiecas kvota (52). Ja patēriņš ir sasniedzis noteiktu līmeni, attiecīgajai dalībvalstij nosūta brīdinājumu un aicina paziņot, kādus pasākumus tā ir paredzējusi veikt.

| 49. | Šīs procedūras efektivitāti samazina novēlota nozvejas deklarāciju nosūtīšana un kavēšanās ar kvotu tirdzniecības uzraudzību starp dalībvalstīm, turklāt jāņem vērā arī sarežģījumi, ko izraisa dažādi īpašie noteikumi (53), kompensācijas iespējas, uz nākamo gadu pārnests atlikums vai proporcionāls samazinājums saskaņā ar dažādiem nosacījumiem, kā arī nepietiekami šīs procedūras veikšanai piešķirtie cilvēkresursi. 2005. gadā ar šīs sistēmas palīdzību neizdevās novērst 26 kvotu oficiālu pārsniegšanu, tostarp 11 kvotu pārsniegšana bija ievērojama (54). |
| --- | --- |

49.

Šīs procedūras efektivitāti samazina novēlota nozvejas deklarāciju nosūtīšana un kavēšanās ar kvotu tirdzniecības uzraudzību starp dalībvalstīm, turklāt jāņem vērā arī sarežģījumi, ko izraisa dažādi īpašie noteikumi (53), kompensācijas iespējas, uz nākamo gadu pārnests atlikums vai proporcionāls samazinājums saskaņā ar dažādiem nosacījumiem, kā arī nepietiekami šīs procedūras veikšanai piešķirtie cilvēkresursi. 2005. gadā ar šīs sistēmas palīdzību neizdevās novērst 26 kvotu oficiālu pārsniegšanu, tostarp 11 kvotu pārsniegšana bija ievērojama (54).

Ierobežotas rīcības iespējas

| 50. | Komisijai ir tiesības pēc savas iniciatīvas aizliegt zveju (55). Tomēr nepieciešamību savākt pietiekamus pierādījumus, lai iegūtu pārliecību, ka kvota ir izsmelta, praksē ierobežo šī noteikuma piemērošanas joma tikai tiem krājumiem, kuru zvejā ir iesaistīti nedaudzi kuģi un kuru izkraušanas apjomi nav lieli. Turklāt, lai izvairītos no juridiskā riska, pirms darbību uzsākšanas Komisija pieprasa ļoti augstu ticamības līmeni, tāpēc tā nepieņem lēmumu uzreiz, un pasākuma efektivitāte tādējādi samazinās. |
| --- | --- |

50.

Komisijai ir tiesības pēc savas iniciatīvas aizliegt zveju (55). Tomēr nepieciešamību savākt pietiekamus pierādījumus, lai iegūtu pārliecību, ka kvota ir izsmelta, praksē ierobežo šī noteikuma piemērošanas joma tikai tiem krājumiem, kuru zvejā ir iesaistīti nedaudzi kuģi un kuru izkraušanas apjomi nav lieli. Turklāt, lai izvairītos no juridiskā riska, pirms darbību uzsākšanas Komisija pieprasa ļoti augstu ticamības līmeni, tāpēc tā nepieņem lēmumu uzreiz, un pasākuma efektivitāte tādējādi samazinās.

| 51. | Visbeidzot, kvotu uzraudzībā ir trūkumi tāpēc, ka tā pamatojas uz apšaubāmas kvalitātes datiem, ko visai ierobežoti kontrolē Komisija, kurai nav reālu iespēju piemērot piespiedu pasākumus. Turklāt pat efektīvas administratīvas kontroles visos gadījumos negarantē, ka deklarēšanas dokumentos ietvertā informācija ir patiesa. Tās jāpapildina ar fiziskām kontrolēm. |
| --- | --- |

51.

Visbeidzot, kvotu uzraudzībā ir trūkumi tāpēc, ka tā pamatojas uz apšaubāmas kvalitātes datiem, ko visai ierobežoti kontrolē Komisija, kurai nav reālu iespēju piemērot piespiedu pasākumus. Turklāt pat efektīvas administratīvas kontroles visos gadījumos negarantē, ka deklarēšanas dokumentos ietvertā informācija ir patiesa. Tās jāpapildina ar fiziskām kontrolēm.

Dalībvalstu veikto pārbaužu nepietiekamā efektivitāte

| 52. | Zivju resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas panākumi ir atkarīgi no dažādu normatīvo noteikumu efektīvas piemērošanas. Ir jābūt efektīvām kontroles un pārbaužu sistēmām, ar kuru palīdzību var novērst un konstatēt pārkāpumus. Tam nepieciešami šādi priekšnoteikumi: vispārēji atsauces standarti, nerimstoša un pietiekama kontrole un optimizētas pārbaudes. Nevienu no šiem priekšnoteikumiem nebija iespējams pārbaudīt. |
| --- | --- |

52.

Zivju resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas panākumi ir atkarīgi no dažādu normatīvo noteikumu efektīvas piemērošanas. Ir jābūt efektīvām kontroles un pārbaužu sistēmām, ar kuru palīdzību var novērst un konstatēt pārkāpumus. Tam nepieciešami šādi priekšnoteikumi: vispārēji atsauces standarti, nerimstoša un pietiekama kontrole un optimizētas pārbaudes. Nevienu no šiem priekšnoteikumiem nebija iespējams pārbaudīt.

Vispārēju kontroles standartu trūkums

Vispārēju standartu trūkums...

| 53. | Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem dalībvalstu pienākums ir veikt nepieciešamos pasākumus, lai efektīvi kontrolētu un pārbaudītu KZP noteikumu piemērošanu (56). Tomēr nav izstrādātas pamatnostādnes šīs koncepcijas definēšanai. |
| --- | --- |

53.

Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem dalībvalstu pienākums ir veikt nepieciešamos pasākumus, lai efektīvi kontrolētu un pārbaudītu KZP noteikumu piemērošanu (56). Tomēr nav izstrādātas pamatnostādnes šīs koncepcijas definēšanai.

| 54. | Saskaņā ar 2002. gadā veikto KZP reformu, tostarp saskaņā ar atjaunošanas plāniem, Komisija regulā ir ietvērusi noteikumus par pārbaudēm, kontroles kvantitatīvos mērķus, kā arī noteikusi dalībvalstīm pienākumu izstrādāt valsts līmeņa kontroles programmas. Tomēr programmas piemēro tikai atsevišķos gadījumos, un pastāv risks, ka, palielinoties šādu prasību skaitam, tās pārklāsies, nebūs skaidri saprotamas un tās būs grūti pārvaldīt un ievērot, lai nesamazinātu kontroles līmeni tajās zivsaimniecības jomās, uz kurām šie plāni neattiecas. |
| --- | --- |

54.

Saskaņā ar 2002. gadā veikto KZP reformu, tostarp saskaņā ar atjaunošanas plāniem, Komisija regulā ir ietvērusi noteikumus par pārbaudēm, kontroles kvantitatīvos mērķus, kā arī noteikusi dalībvalstīm pienākumu izstrādāt valsts līmeņa kontroles programmas. Tomēr programmas piemēro tikai atsevišķos gadījumos, un pastāv risks, ka, palielinoties šādu prasību skaitam, tās pārklāsies, nebūs skaidri saprotamas un tās būs grūti pārvaldīt un ievērot, lai nesamazinātu kontroles līmeni tajās zivsaimniecības jomās, uz kurām šie plāni neattiecas.

... izraisa nesaskaņotu un nosodāmu paņēmienu rašanos ...

| 55. | Tā kā nav kopēju standartu, katra dalībvalsts savas kompetences jomā ir ieviesusi pati savu īpašo sistēmu. Dalībvalstu dažādās pieejas izpaužas atšķirīgu procedūru un paņēmienu piemērošanā. Šī daudzveidība rada iespēju uzņēmējiem kritizēt metodes, ko viņi uzskata par diskriminējošām, apšaubīt KZP lietderību un tādējādi mazāk ievērot noteikumus. |
| --- | --- |

55.

Tā kā nav kopēju standartu, katra dalībvalsts savas kompetences jomā ir ieviesusi pati savu īpašo sistēmu. Dalībvalstu dažādās pieejas izpaužas atšķirīgu procedūru un paņēmienu piemērošanā. Šī daudzveidība rada iespēju uzņēmējiem kritizēt metodes, ko viņi uzskata par diskriminējošām, apšaubīt KZP lietderību un tādējādi mazāk ievērot noteikumus.

... un ierobežo Komisijas novērtējumu tvērumu

| 56. | Komisijas uzdevums ir novērtēt un kontrolēt, kā dalībvalstis piemēro KZP noteikumus (57), tostarp, kā tās pilda pienākumu piemērot efektīvu kontroles un pārbaužu sistēmu. Šī darbība ir atspoguļota ziņojumos, ko publicē reizi trijos gados (58). |
| --- | --- |

56.

Komisijas uzdevums ir novērtēt un kontrolēt, kā dalībvalstis piemēro KZP noteikumus (57), tostarp, kā tās pilda pienākumu piemērot efektīvu kontroles un pārbaužu sistēmu. Šī darbība ir atspoguļota ziņojumos, ko publicē reizi trijos gados (58).

| 57. | Tā kā nav normatīvu noteikumu un tā kā nav izstrādāti visu dalībvalstu pieņemti standarti, Komisija nav veikusi dalībvalstīs esošo sistēmu vispārēju novērtējumu. Tā tiecas virzīt pārbaudes pasākumus uz tām procedūrām dalībvalstu sistēmās, uz kurām attiecas īpaši normatīvi noteikumi, jo tas ir vienīgais veids, kā iegūt tiesvedībā izmantojamus secinājumus. Taču šāda pieeja neļauj Komisijai izteikt atzinumu par to kontroles un pārbaužu sistēmu efektivitāti, kuras piemērot ir dalībvalstu pienākums saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

57.

Tā kā nav normatīvu noteikumu un tā kā nav izstrādāti visu dalībvalstu pieņemti standarti, Komisija nav veikusi dalībvalstīs esošo sistēmu vispārēju novērtējumu. Tā tiecas virzīt pārbaudes pasākumus uz tām procedūrām dalībvalstu sistēmās, uz kurām attiecas īpaši normatīvi noteikumi, jo tas ir vienīgais veids, kā iegūt tiesvedībā izmantojamus secinājumus. Taču šāda pieeja neļauj Komisijai izteikt atzinumu par to kontroles un pārbaužu sistēmu efektivitāti, kuras piemērot ir dalībvalstu pienākums saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

| 58. | Palāta savukārt ir novērtējusi apmeklēto dalībvalstu kontroles un pārbaužu sistēmu efektivitāti, izmantojot standartus, kas piemērojami jebkurai kontroles sistēmai (59). Tos var apvienot divās lielās kategorijās: standarti, kas nodrošina vispārēju pietiekamu un nerimstošu kontroli, un tie, kas nodrošina pārbaužu mērķtiecīgumu. |
| --- | --- |

58.

Palāta savukārt ir novērtējusi apmeklēto dalībvalstu kontroles un pārbaužu sistēmu efektivitāti, izmantojot standartus, kas piemērojami jebkurai kontroles sistēmai (59). Tos var apvienot divās lielās kategorijās: standarti, kas nodrošina vispārēju pietiekamu un nerimstošu kontroli, un tie, kas nodrošina pārbaužu mērķtiecīgumu.

Grūtības, novērtējot kontroles pastāvīgumu un to, vai kontroles ir pietiekamas

| 59. | Lai kontroles sistēma būtu efektīva, ir vajadzīgas vismaz dažas fiziskas pārbaudes uz vietas, kuru laikā pārbauda, vai tiek ievēroti tiesību akti. Jānosaka ne vien šādu pārbaužu daudzums, bet arī to kvalitāte. Tāpēc ir jādefinē kontroles pasākumu obligātie parametri, jānodrošina kontroles pēcpārbaude, kā arī kontroles darbību reālā pastāvēšana un kvalitāte. |
| --- | --- |

59.

Lai kontroles sistēma būtu efektīva, ir vajadzīgas vismaz dažas fiziskas pārbaudes uz vietas, kuru laikā pārbauda, vai tiek ievēroti tiesību akti. Jānosaka ne vien šādu pārbaužu daudzums, bet arī to kvalitāte. Tāpēc ir jādefinē kontroles pasākumu obligātie parametri, jānodrošina kontroles pēcpārbaude, kā arī kontroles darbību reālā pastāvēšana un kvalitāte.

Nav pārbaužu vispārēja normatīva regulējuma

| 60. | Kā jau iepriekš norādīts, Kopienas tiesību aktos nav sniegta pārbaužu definīcija. “Pārbaude” var nozīmēt tiklab dažu minūšu ilgu zvejas atļaujas pārbaudi, kā vairākas dienas ilgu pasākumu, kurā iesaistīti vairāki inspektori un kura laikā pilnībā tiek pārbaudīta krava, zvejas rīki un visa dokumentācija. Turklāt šāda situācija ļauj dažām dalībvalstīm iekļaut kontroles pasākumu statistikā pārbaudes, kas tieši neattiecas uz zivju resursu saglabāšanas noteikumu ievērošanu, bet gan ir saistītas, piemēram, ar sanitāro vai drošības noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

60.

Kā jau iepriekš norādīts, Kopienas tiesību aktos nav sniegta pārbaužu definīcija. “Pārbaude” var nozīmēt tiklab dažu minūšu ilgu zvejas atļaujas pārbaudi, kā vairākas dienas ilgu pasākumu, kurā iesaistīti vairāki inspektori un kura laikā pilnībā tiek pārbaudīta krava, zvejas rīki un visa dokumentācija. Turklāt šāda situācija ļauj dažām dalībvalstīm iekļaut kontroles pasākumu statistikā pārbaudes, kas tieši neattiecas uz zivju resursu saglabāšanas noteikumu ievērošanu, bet gan ir saistītas, piemēram, ar sanitāro vai drošības noteikumu ievērošanu.

| 61. | Lietderīgai kontrolei ne vienmēr jābūt visaptverošai, taču, lai pārbaude būtu efektīva, tai jāatbilst zināmiem parametriem atkarībā no tās veida. Piemēram, ja inspektori nekontrolē izkraušanu no sākuma līdz beigām un ja viņi nepārbauda tilpņu saturu, nav iespējams apgalvot, ka deklarētais nozvejas daudzums ir precīzs. |
| --- | --- |

61.

Lietderīgai kontrolei ne vienmēr jābūt visaptverošai, taču, lai pārbaude būtu efektīva, tai jāatbilst zināmiem parametriem atkarībā no tās veida. Piemēram, ja inspektori nekontrolē izkraušanu no sākuma līdz beigām un ja viņi nepārbauda tilpņu saturu, nav iespējams apgalvot, ka deklarētais nozvejas daudzums ir precīzs.

| 62. | Taču ne visas dalībvalstis ir noteikušas efektivitātes kritērijus katram pārbaužu veidam. Tikai 2007. gadā Komisija sāka definēt kritērijus, kuriem jāatbilst dalībvalstīs veiktajām pārbaudēm, lai uz tām varētu atsaukties reizi trīs gados publicētajos novērtējuma ziņojumos. Tomēr dalībvalstu izmantotajās IT sistēmās ir tādi trūkumi, kas padara problemātisku šiem kritērijiem atbilstošu pārbaužu identificēšanu un uzskaiti. |
| --- | --- |

62.

Taču ne visas dalībvalstis ir noteikušas efektivitātes kritērijus katram pārbaužu veidam. Tikai 2007. gadā Komisija sāka definēt kritērijus, kuriem jāatbilst dalībvalstīs veiktajām pārbaudēm, lai uz tām varētu atsaukties reizi trīs gados publicētajos novērtējuma ziņojumos. Tomēr dalībvalstu izmantotajās IT sistēmās ir tādi trūkumi, kas padara problemātisku šiem kritērijiem atbilstošu pārbaužu identificēšanu un uzskaiti.

Nepilnīgi dokumentētas pārbaudes ...

| 63. | Galvenais ir pienācīgi dokumentēt pārbaudes. Ja dokumentēšana ir veikta pienācīgi, ir iespējams pārliecināties par veikto pārbaužu kvalitāti un tvērumu, un šī dokumentācija ir būtiska, ja pārkāpumu gadījumā jāierosina tiesvedība. |
| --- | --- |

63.

Galvenais ir pienācīgi dokumentēt pārbaudes. Ja dokumentēšana ir veikta pienācīgi, ir iespējams pārliecināties par veikto pārbaužu kvalitāti un tvērumu, un šī dokumentācija ir būtiska, ja pārkāpumu gadījumā jāierosina tiesvedība.

| 64. | Kopienas tiesību aktos nav izstrādātas kontroles pasākumu dokumentēšanas tipveida veidlapas, kuras varētu izmantot visas kontroles struktūras (60). Tomēr tas būtu ļāvis panākt lielāku pārskatāmību situācijā, kad nav saskaņotas prakses, un atvieglotu visu dalībvalstu kontrolējošo struktūru sadarbību. |
| --- | --- |

64.

Kopienas tiesību aktos nav izstrādātas kontroles pasākumu dokumentēšanas tipveida veidlapas, kuras varētu izmantot visas kontroles struktūras (60). Tomēr tas būtu ļāvis panākt lielāku pārskatāmību situācijā, kad nav saskaņotas prakses, un atvieglotu visu dalībvalstu kontrolējošo struktūru sadarbību.

| 65. | Pārbaužu pasākumu dokumentēšanā visās dalībvalstīs Palāta atklāja šādus trūkumus:






  a) | Itālijā ziņojumu sagatavo tikai par tām pārbaudēm, kuru laikā ir konstatēts pārkāpums, un tajā uzskaita vienīgi konstatētos pārkāpumus; |
| --- | --- | --- |

65.

Pārbaužu pasākumu dokumentēšanā visās dalībvalstīs Palāta atklāja šādus trūkumus:

a)

Itālijā ziņojumu sagatavo tikai par tām pārbaudēm, kuru laikā ir konstatēts pārkāpums, un tajā uzskaita vienīgi konstatētos pārkāpumus;

| b) | Francijā, Itālijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē sagatavotos pārbaužu ziņojumus nevar izmantot, lai pārliecinātos, vai ir ievēroti vairāki būtiski apstākļi, kas nosaka pārbaudes efektivitāti (61), vai arī šie ziņojumi ir pretrunīgi. |
| --- | --- |

b)

Francijā, Itālijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē sagatavotos pārbaužu ziņojumus nevar izmantot, lai pārliecinātos, vai ir ievēroti vairāki būtiski apstākļi, kas nosaka pārbaudes efektivitāti (61), vai arī šie ziņojumi ir pretrunīgi.

... kuras ne vienmēr tiek atspoguļotas centralizētajās datu bāzēs

| 66. | Ir būtiski centralizēti reģistrēt visus pārbaužu ziņojumus datorizētā datu bāzē. Vienīgi šāda datu bāze atvieglo datu izsekojamību un izmantošanu un ļauj kopumā novērtēt pārbaužu darbības, īpaši to apjomu un rezultātus. |
| --- | --- |

66.

Ir būtiski centralizēti reģistrēt visus pārbaužu ziņojumus datorizētā datu bāzē. Vienīgi šāda datu bāze atvieglo datu izsekojamību un izmantošanu un ļauj kopumā novērtēt pārbaužu darbības, īpaši to apjomu un rezultātus.

| 67. | Arī šajā jomā Kopienas tiesību aktos nav noteikti ne pienākumi, ne standarti, un katra dalībvalsts var izveidot sistēmu pēc saviem ieskatiem vai to neveidot nemaz. |
| --- | --- |

67.

Arī šajā jomā Kopienas tiesību aktos nav noteikti ne pienākumi, ne standarti, un katra dalībvalsts var izveidot sistēmu pēc saviem ieskatiem vai to neveidot nemaz.

| 68. | Laikā, kad Palāta veica revīziju, ne Spānijā, ne Francijā, ne Itālijā un arī ne Apvienotajā Karalistē nebija centralizētas pārbaužu ziņojumu reģistrēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

68.

Laikā, kad Palāta veica revīziju, ne Spānijā, ne Francijā, ne Itālijā un arī ne Apvienotajā Karalistē nebija centralizētas pārbaužu ziņojumu reģistrēšanas sistēmas.

Ierobežota kvalitātes kontrole

| 69. | Efektīva kontroles sistēma ir atkarīga no tā, vai notiek kvalitātes kontrole, kas garantē, ka veiktās darbības atbilst nozarē piemērojamiem standartiem. Lai gan visās apmeklētajās valstīs pārskatos par veiktajām darbībām nobeigumā ir ietverts priekšlikums piemērot sankcijas, pārskatu par citiem pārbaužu ziņojumiem nav, un tāpēc nav iespējams identificēt un novērst vairākus trūkumus kontroles darbībās. |
| --- | --- |

69.

Efektīva kontroles sistēma ir atkarīga no tā, vai notiek kvalitātes kontrole, kas garantē, ka veiktās darbības atbilst nozarē piemērojamiem standartiem. Lai gan visās apmeklētajās valstīs pārskatos par veiktajām darbībām nobeigumā ir ietverts priekšlikums piemērot sankcijas, pārskatu par citiem pārbaužu ziņojumiem nav, un tāpēc nav iespējams identificēt un novērst vairākus trūkumus kontroles darbībās.

| 70. | Piecās no apmeklētajām dalībvalstīm Palāta konstatēja, ka atklātie pārkāpumi netika uzraudzīti, kā tas noteikts procedūrās, un nav dokumentācijas par to, kāpēc tas netiek darīts. Sestajā apmeklētajā valstī, Itālijā, šādu pārbaudi nebija iespējams veikt, jo tiek dokumentētas vienīgi tās pārbaudes, kuru laikā konstatē pārkāpumus. |
| --- | --- |

70.

Piecās no apmeklētajām dalībvalstīm Palāta konstatēja, ka atklātie pārkāpumi netika uzraudzīti, kā tas noteikts procedūrās, un nav dokumentācijas par to, kāpēc tas netiek darīts. Sestajā apmeklētajā valstī, Itālijā, šādu pārbaudi nebija iespējams veikt, jo tiek dokumentētas vienīgi tās pārbaudes, kuru laikā konstatē pārkāpumus.

Reizēm nepietiekams inspektoru skaits

| 71. | Inspektoru skaitam un laikam, ko viņi veltī zvejas uzraudzībai, jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu pienācīgu kontroli un lai viņu klātbūtne būtu preventīva. Taču, tā kā situācija katrā valstī ir atšķirīga (62), šajā jomā nav iespējams noteikt vispārējus noteikumus. |
| --- | --- |

71.

Inspektoru skaitam un laikam, ko viņi veltī zvejas uzraudzībai, jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu pienācīgu kontroli un lai viņu klātbūtne būtu preventīva. Taču, tā kā situācija katrā valstī ir atšķirīga (62), šajā jomā nav iespējams noteikt vispārējus noteikumus.

| 72. | Tomēr revīzijas nobeiguma posmā vairākās valstīs Palāta konstatēja vai arī atbildīgo iestāžu pārstāvji atzina, ka kontrole nav pietiekami intensīva:






  a) | Spānijā 2003. gadā atbildīgās iestādes veica izpēti un aplēsa, ka vajadzīgi 139 inspektori, taču 2006. gadā šos pienākumus veica 91 darbinieks; |
| --- | --- | --- |

72.

Tomēr revīzijas nobeiguma posmā vairākās valstīs Palāta konstatēja vai arī atbildīgo iestāžu pārstāvji atzina, ka kontrole nav pietiekami intensīva:

a)

Spānijā 2003. gadā atbildīgās iestādes veica izpēti un aplēsa, ka vajadzīgi 139 inspektori, taču 2006. gadā šos pienākumus veica 91 darbinieks;

| b) | Dānijā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Velsā) inspektoru klātbūtne nebūt nav pietiekama – divu inspektoru komandas pārziņā vidēji ir attiecīgi 11 un 10 izkraušanas vietas, kurās izkrauj lomus vairākas reizes dienā. |
| --- | --- |

b)

Dānijā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Velsā) inspektoru klātbūtne nebūt nav pietiekama – divu inspektoru komandas pārziņā vidēji ir attiecīgi 11 un 10 izkraušanas vietas, kurās izkrauj lomus vairākas reizes dienā.

| 73. | Turklāt Francijā un Itālijā nav iespējams spriest par to, cik aktīvas ir pārbaudes struktūru darbības zvejas kontrolē. Inspektori veic pārbaudes citās jomās, un viņiem nav pietiekamu līdzekļu, lai sniegtu precīzu un pārbaudāmu informāciju par veiktajiem zvejas kontroles pasākumiem (skatīt 83. punktu). |
| --- | --- |

73.

Turklāt Francijā un Itālijā nav iespējams spriest par to, cik aktīvas ir pārbaudes struktūru darbības zvejas kontrolē. Inspektori veic pārbaudes citās jomās, un viņiem nav pietiekamu līdzekļu, lai sniegtu precīzu un pārbaudāmu informāciju par veiktajiem zvejas kontroles pasākumiem (skatīt 83. punktu).

Nepietiekama kontroles pasākumu optimizācija

| 74. | Kontrolei ne vien jābūt pietiekamai un nerimstošai; lai kontroles sistēmas darbotos efektīvi, pieejamie resursi ir jāizmanto optimāli. |
| --- | --- |

74.

Kontrolei ne vien jābūt pietiekamai un nerimstošai; lai kontroles sistēmas darbotos efektīvi, pieejamie resursi ir jāizmanto optimāli.

Ierobežota pieeja datiem, kas vajadzīgi kontroles mērķu plānošanai un atlasīšanai

| 75. | Lai sagatavotu labu riska analīzi, definētu atbilstīgu kontroles stratēģiju un izstrādātu pienācīgu programmu, pilnībā jāpārzina dažādas zvejas darbības, iesaistītās puses, kā arī iepriekšējos gados konstatētie pārkāpumi un noteiktie sodi. |
| --- | --- |

75.

Lai sagatavotu labu riska analīzi, definētu atbilstīgu kontroles stratēģiju un izstrādātu pienācīgu programmu, pilnībā jāpārzina dažādas zvejas darbības, iesaistītās puses, kā arī iepriekšējos gados konstatētie pārkāpumi un noteiktie sodi.

| 76. | Arī metodoloģiskā līmenī kontroļu efektivitāte ir atkarīga no inspektoru spējas izraudzīties noderīgāko no potenciālajiem kontroles mērķiem, ņemot vērā to parametrus (63). Tāpēc ir vajadzīgas datu bāzes, kurās ir iekļautas šādas ziņas, un šiem datiem jābūt ticamiem, pilnīgiem un pastāvīgi atjauninātiem, un katram inspektoram jābūt iespējai tām tieši un nekavējoties piekļūt no kontroles vietas. |
| --- | --- |

76.

Arī metodoloģiskā līmenī kontroļu efektivitāte ir atkarīga no inspektoru spējas izraudzīties noderīgāko no potenciālajiem kontroles mērķiem, ņemot vērā to parametrus (63). Tāpēc ir vajadzīgas datu bāzes, kurās ir iekļautas šādas ziņas, un šiem datiem jābūt ticamiem, pilnīgiem un pastāvīgi atjauninātiem, un katram inspektoram jābūt iespējai tām tieši un nekavējoties piekļūt no kontroles vietas.

| 77. | Dažām dalībvalstīm nav šādas informācijas sistēmas, kas nodrošina datu ievākšanu, arhivēšanu un piekļuvi tiem:






  a) | Itālijā nav inspektoru vajadzībām piemērotas datu bāzes, Francijā tā ir nepilnīga; |
| --- | --- | --- |

77.

Dažām dalībvalstīm nav šādas informācijas sistēmas, kas nodrošina datu ievākšanu, arhivēšanu un piekļuvi tiem:

a)

Itālijā nav inspektoru vajadzībām piemērotas datu bāzes, Francijā tā ir nepilnīga;

| b) | nozvejas reģistrēšanas sistēma nesniedz atbilstīgu informāciju; Francijā, piemēram, nav iespējams uzzināt, kādi zivju daudzumi tiek izkrauti katrā ostā. |
| --- | --- |

b)

nozvejas reģistrēšanas sistēma nesniedz atbilstīgu informāciju; Francijā, piemēram, nav iespējams uzzināt, kādi zivju daudzumi tiek izkrauti katrā ostā.

| 78. | Citās valstīs šīs sistēmas nav pieejamas visiem darbiniekiem, kuriem tās ir nepieciešamas:






  a) | Spānijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē ne visiem inspektoriem darba vietā ir tieša pieeja nozvejas datiem un/vai ZNS datiem; |
| --- | --- | --- |

78.

Citās valstīs šīs sistēmas nav pieejamas visiem darbiniekiem, kuriem tās ir nepieciešamas:

a)

Spānijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē ne visiem inspektoriem darba vietā ir tieša pieeja nozvejas datiem un/vai ZNS datiem;

| b) | nevienā no apmeklētajām valstīm inspektoriem nav tiešas operatīvas pieejas datiem, kas reģistrēti citās dalībvalstīs (ziņas par lomiem, kas izkrauti citā valstī, ārvalstu kuģu ZNS pozīcija, pirms tie ienāk ūdeņos, kas atrodas inspektora valsts jurisdikcijā u. c.). |
| --- | --- |

b)

nevienā no apmeklētajām valstīm inspektoriem nav tiešas operatīvas pieejas datiem, kas reģistrēti citās dalībvalstīs (ziņas par lomiem, kas izkrauti citā valstī, ārvalstu kuģu ZNS pozīcija, pirms tie ienāk ūdeņos, kas atrodas inspektora valsts jurisdikcijā u. c.).

Nepietiekama stratēģiskā plānošana un taktisko mērķu izraudzīšanās

| 79. | Vairumā dalībvalstu netiek veikta riska analīze, lai pēc tam izstrādātu oficiālu stratēģisku dokumentu, kurā ir definētas pārbaužu prioritātes un kuru izmanto par pamatu, lai racionāli sadalītu resursus, tostarp ņemot vērā pārbaužu rentabilitāti. Pat tad, ja ir izstrādātas vispārējas pārbaužu programmas, tajās ne vienmēr ir uzskaitīti līdzekļi, kas šim pasākumam jāatvēl, un kvantitatīvie mērķi, kas jāsasniedz. |
| --- | --- |

79.

Vairumā dalībvalstu netiek veikta riska analīze, lai pēc tam izstrādātu oficiālu stratēģisku dokumentu, kurā ir definētas pārbaužu prioritātes un kuru izmanto par pamatu, lai racionāli sadalītu resursus, tostarp ņemot vērā pārbaužu rentabilitāti. Pat tad, ja ir izstrādātas vispārējas pārbaužu programmas, tajās ne vienmēr ir uzskaitīti līdzekļi, kas šim pasākumam jāatvēl, un kvantitatīvie mērķi, kas jāsasniedz.

| 80. | Šādā situācijā nav iespējams nodrošināt samērīgu attiecību starp izmantojamiem līdzekļiem, kā arī programmā paredzētajiem pārbaužu mērķiem un galvenajiem objektīvajiem riskiem, kas saistīti ar zvejas darbībām attiecīgās dalībvalsts kompetences jomā. Spānijā divos apmeklētajos reģionos konstatēja, ka vairums veikto pārbaužu attiecās uz zvejas darbībām, kurās pārkāpumu īpatsvars ir relatīvi neliels. |
| --- | --- |

80.

Šādā situācijā nav iespējams nodrošināt samērīgu attiecību starp izmantojamiem līdzekļiem, kā arī programmā paredzētajiem pārbaužu mērķiem un galvenajiem objektīvajiem riskiem, kas saistīti ar zvejas darbībām attiecīgās dalībvalsts kompetences jomā. Spānijā divos apmeklētajos reģionos konstatēja, ka vairums veikto pārbaužu attiecās uz zvejas darbībām, kurās pārkāpumu īpatsvars ir relatīvi neliels.

| 81. | Metodoloģiskā līmenī pārbaužu efektivitāti nelabvēlīgi ietekmē tas, ka nav izvirzīti atbilstīgi mērķi. Apvienotajā Karalistē Palāta konstatēja, ka inspektori vairākkārt ir pārbaudījuši kuģus, kuru darbībā nav atklāti nekādi pārkāpumi, turpretī uz citiem kuģiem, kas ir lieli un aktīvi veic zvejas darbības, nekad nav veiktas pārbaudes. |
| --- | --- |

81.

Metodoloģiskā līmenī pārbaužu efektivitāti nelabvēlīgi ietekmē tas, ka nav izvirzīti atbilstīgi mērķi. Apvienotajā Karalistē Palāta konstatēja, ka inspektori vairākkārt ir pārbaudījuši kuģus, kuru darbībā nav atklāti nekādi pārkāpumi, turpretī uz citiem kuģiem, kas ir lieli un aktīvi veic zvejas darbības, nekad nav veiktas pārbaudes.

| 82. | Turklāt vairākās valstīs, piemēram, Dānijā, Nīderlandē vai Apvienotajā Karalistē ļoti efektīvas ir pārbaudes, kuras veic kopīgi ar nodokļu inspekciju un kuru laikā pārbauda arī uzņēmumu grāmatvedības uzskaiti. Šādu pasākumu laikā atklājas neatbilstība starp ziņām, kas iesniegtas par zivsaimniecību atbildīgajām iestādēm, un vadības informāciju, īpaši tas attiecas uz uzņēmumiem, kas apvieno gan zvejas, gan pirmpirkuma darbības. Taču šāda pieeja tiek izmantota reti, jo nav attiecīgu tiesību aktu. |
| --- | --- |

82.

Turklāt vairākās valstīs, piemēram, Dānijā, Nīderlandē vai Apvienotajā Karalistē ļoti efektīvas ir pārbaudes, kuras veic kopīgi ar nodokļu inspekciju un kuru laikā pārbauda arī uzņēmumu grāmatvedības uzskaiti. Šādu pasākumu laikā atklājas neatbilstība starp ziņām, kas iesniegtas par zivsaimniecību atbildīgajām iestādēm, un vadības informāciju, īpaši tas attiecas uz uzņēmumiem, kas apvieno gan zvejas, gan pirmpirkuma darbības. Taču šāda pieeja tiek izmantota reti, jo nav attiecīgu tiesību aktu.

Reizēm sarežģījumus rada daudzās pārbaužu struktūras

| 83. | Daudzās pārbaužu struktūras var palielināt pārklāšanās vai “aklās zonas” risku, kad jāsadala darbības jomas, kā arī var apgrūtināt kontroles resursu operatīvu pārdali, ja mainās prioritātes:






  a) | Francijā pārbaužu un izpildes sistēmā ir iesaistīti piecu ministriju astoņi direktorāti, taču atbildīgajai valsts iestādei – Zivsaimniecības ministrijai – nav līdzekļu, lai tieši kontrolētu struktūras, uz kurām tā balstās un kuru darbību un resursus tai ir pienākums koordinēt; |
| --- | --- | --- |

83.

Daudzās pārbaužu struktūras var palielināt pārklāšanās vai “aklās zonas” risku, kad jāsadala darbības jomas, kā arī var apgrūtināt kontroles resursu operatīvu pārdali, ja mainās prioritātes:

a)

Francijā pārbaužu un izpildes sistēmā ir iesaistīti piecu ministriju astoņi direktorāti, taču atbildīgajai valsts iestādei – Zivsaimniecības ministrijai – nav līdzekļu, lai tieši kontrolētu struktūras, uz kurām tā balstās un kuru darbību un resursus tai ir pienākums koordinēt;

| b) | Spānijā ir vērojama kompetenču pārklāšanās saistībā ar to kuģu kontroli, kas zvejo gan iekšējos (64), gan ārējos ūdeņos; turklāt lomu, ko ir izkrāvis krastā kuģis, kurš zvejo ārējos ūdeņos, var pārbaudīt vienā un tajā pašā izkraušanas vietā un laikā divas reizes: valsts inspektori – kā izkraušanas darbību un reģionālie inspektori – kā pirmo iepirkšanu; |
| --- | --- |

b)

Spānijā ir vērojama kompetenču pārklāšanās saistībā ar to kuģu kontroli, kas zvejo gan iekšējos (64), gan ārējos ūdeņos; turklāt lomu, ko ir izkrāvis krastā kuģis, kurš zvejo ārējos ūdeņos, var pārbaudīt vienā un tajā pašā izkraušanas vietā un laikā divas reizes: valsts inspektori – kā izkraušanas darbību un reģionālie inspektori – kā pirmo iepirkšanu;

| c) | Francijā un Itālijā valsts atbildīgās iestādes nespēj precīzi noteikt, cik lieli finanšu un materiālie resursi, kā arī cilvēkresursi ir atvēlēti zvejas darbību kontrolei; tā kā nav šādas informācijas, iespējas pārdalīt līdzekļus faktiski ir ierobežotas. |
| --- | --- |

c)

Francijā un Itālijā valsts atbildīgās iestādes nespēj precīzi noteikt, cik lieli finanšu un materiālie resursi, kā arī cilvēkresursi ir atvēlēti zvejas darbību kontrolei; tā kā nav šādas informācijas, iespējas pārdalīt līdzekļus faktiski ir ierobežotas.

Netiek veikta pārbaužu lietderības uzraudzība

| 84. | Viens no efektīvas pārbaužu sistēmas pamatelementiem ir darbības lietderības mērījumi. Ir jāievieš rādītāji, lai novērtētu kontroles sistēmu kvalitāti kopumā un to, cik noderīgas ir atsevišķās jomās piemērotās pieejas. |
| --- | --- |

84.

Viens no efektīvas pārbaužu sistēmas pamatelementiem ir darbības lietderības mērījumi. Ir jāievieš rādītāji, lai novērtētu kontroles sistēmu kvalitāti kopumā un to, cik noderīgas ir atsevišķās jomās piemērotās pieejas.

| 85. | Taču tikai vienā no apmeklētajām dalībvalstīm ir patiešām izstrādāti rezultātu rādītāji, tomēr arī to kvalitāti negatīvi ietekmē trūkumi pārbaužu uzraudzības sistēmā (65). Pārējās valstīs izmantotie vērtēšanas rādītāji atspoguļo tikai kopējo operatīvo darbību (66), bet nesniedz informāciju par atsevišķiem reģioniem vai zvejas veidiem. Tādējādi nav iespējams spriest par kontroles un pārbaužu efektivitāti. |
| --- | --- |

85.

Taču tikai vienā no apmeklētajām dalībvalstīm ir patiešām izstrādāti rezultātu rādītāji, tomēr arī to kvalitāti negatīvi ietekmē trūkumi pārbaužu uzraudzības sistēmā (65). Pārējās valstīs izmantotie vērtēšanas rādītāji atspoguļo tikai kopējo operatīvo darbību (66), bet nesniedz informāciju par atsevišķiem reģioniem vai zvejas veidiem. Tādējādi nav iespējams spriest par kontroles un pārbaužu efektivitāti.

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (Vigo) – koordinējoša struktūra ar ierobežotām pilnvarām

| 86. | Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras birojs atrodas Vigo (Spānijā), un tās mērķis ir “organizēt dalībvalstu izvērstu, operatīvu zivsaimniecības kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju un palīdzēt tām sadarboties, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, nodrošinot tās efektīvu un vienādu piemērošanu” (67). Pretēji tam, ko liecina aģentūras nosaukums, tai nav tiešu pilnvaru zivsaimniecības kontroles jomā. |
| --- | --- |

86.

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras birojs atrodas Vigo (Spānijā), un tās mērķis ir “organizēt dalībvalstu izvērstu, operatīvu zivsaimniecības kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju un palīdzēt tām sadarboties, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, nodrošinot tās efektīvu un vienādu piemērošanu” (67). Pretēji tam, ko liecina aģentūras nosaukums, tai nav tiešu pilnvaru zivsaimniecības kontroles jomā.

| 87. | Tā kā aģentūras pirmā darba programma ir pieņemta 2007. gadam, pagaidām ir pāragri spriest par tās darbības iespējamo ietekmi uz trūkumiem, kas konstatēti revīzijas laikā. Tomēr jau tagad ir jāizsaka nožēla, ka Kopienas norīkotajiem inspektoriem (68) ir piešķirtas pilnvaras veikt pārbaudes vienīgi jūrā un ka sadarbība pārkāpumu un piemēroto sodu uzraudzībā neietilpst aģentūras kompetencē. |
| --- | --- |

87.

Tā kā aģentūras pirmā darba programma ir pieņemta 2007. gadam, pagaidām ir pāragri spriest par tās darbības iespējamo ietekmi uz trūkumiem, kas konstatēti revīzijas laikā. Tomēr jau tagad ir jāizsaka nožēla, ka Kopienas norīkotajiem inspektoriem (68) ir piešķirtas pilnvaras veikt pārbaudes vienīgi jūrā un ka sadarbība pārkāpumu un piemēroto sodu uzraudzībā neietilpst aģentūras kompetencē.

Pārkāpumu un sodu uzraudzības sistēmas bieži vien nav pienācīgas

| 88. | Efektīva pārkāpumu un sodu uzraudzības sistēma nozīmē, ka katrs iespējamais pārkāpums tiek izskatīts un sods, ja tādu piemēro, ir preventīvs. Tas attiecas gan uz saimnieciskajiem uzņēmumiem, kas atrodas dalībvalstu jurisdikcijā, gan tiem dalībvalstu pieļautajiem pārkāpumiem, kurus ir konstatējusi Komisija. |
| --- | --- |

88.

Efektīva pārkāpumu un sodu uzraudzības sistēma nozīmē, ka katrs iespējamais pārkāpums tiek izskatīts un sods, ja tādu piemēro, ir preventīvs. Tas attiecas gan uz saimnieciskajiem uzņēmumiem, kas atrodas dalībvalstu jurisdikcijā, gan tiem dalībvalstu pieļautajiem pārkāpumiem, kurus ir konstatējusi Komisija.

Kopumā dalībvalstu sistēmas nav stingras

| 89. | Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem dalībvalstu uzraudzības un sodu sistēmām jābūt tādām, lai katram pārkāpumam sekotu atbilstoši pasākumi, ja vajadzīgs – preventīvs sods (69). Ja spēkā esošās procedūras un piemērotie sodi nav atbilstīgi, šo pienākumu ir grūti ievērot. |
| --- | --- |

89.

Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem dalībvalstu uzraudzības un sodu sistēmām jābūt tādām, lai katram pārkāpumam sekotu atbilstoši pasākumi, ja vajadzīgs – preventīvs sods (69). Ja spēkā esošās procedūras un piemērotie sodi nav atbilstīgi, šo pienākumu ir grūti ievērot.

Procedūras vai juridisku iemeslu dēļ turpmākie pasākumi pēc pārkāpumu konstatēšanas reizēm nav pietiekami

| 90. | Atsevišķos gadījumos attiecīgās procedūras netiek piemērotas, jo atbildīgās iestādes uzskata, ka tas ir pārāk dārgi, vai juridisku apsvērumu dēļ, tāpēc nav iespējams piemērot sodu:






  a) | Apvienotajā Karalistē, konkrēti, Anglijā un Velsā, nav administratīvo sodu sistēmas, un lēmumus par lietas iesniegšanu tiesā ietekmē šā pasākuma lietderīguma izvērtēšana (public interest), respektīvi, vai attiecība starp procedūras izmaksām un piemērojamo sodu nav augsta; tāpēc no 2005. gadā konstatētajiem pārkāpumiem 90 % gadījumu (70) lieta netika nodota tiesai, un pārbaužu struktūras tikai nosūtīja brīdinājumu; |
| --- | --- | --- |

90.

Atsevišķos gadījumos attiecīgās procedūras netiek piemērotas, jo atbildīgās iestādes uzskata, ka tas ir pārāk dārgi, vai juridisku apsvērumu dēļ, tāpēc nav iespējams piemērot sodu:

a)

Apvienotajā Karalistē, konkrēti, Anglijā un Velsā, nav administratīvo sodu sistēmas, un lēmumus par lietas iesniegšanu tiesā ietekmē šā pasākuma lietderīguma izvērtēšana (public interest), respektīvi, vai attiecība starp procedūras izmaksām un piemērojamo sodu nav augsta; tāpēc no 2005. gadā konstatētajiem pārkāpumiem 90 % gadījumu (70) lieta netika nodota tiesai, un pārbaužu struktūras tikai nosūtīja brīdinājumu;

| b) | Francijā juridisku apsvērumu dēļ lomu reģistrācijā konstatētos trūkumus nepaziņo inspektoriem, kas varētu sākt procesuālas darbības (skatīt 35. punktu). |
| --- | --- |

b)

Francijā juridisku apsvērumu dēļ lomu reģistrācijā konstatētos trūkumus nepaziņo inspektoriem, kas varētu sākt procesuālas darbības (skatīt 35. punktu).

Nepietiekamas ziņas par sodiem un iepriekšējiem pārkāpumiem

| 91. | Vairākās apmeklētajās valstīs nav centralizēta datorizēta reģistra, kurā apkopotas ziņas par zvejas darbības pārkāpumiem un to veicējiem. Tāpēc uzraudzības iestādes nevar pieņemt lēmumu, balstoties uz pilnīgu informāciju par iepriekšējiem pārkāpumiem. Turklāt, tā kā nav ziņu par iepriekš piemērotajiem sodiem katram pārkāpumu veidam, nav iespējams novērtēt, cik efektīvas ir bijušas pārbaudes, un tāpēc nevar izstrādāt pienācīgu stratēģisku programmu un izvirzīt pārbaudēm atbilstīgus mērķus (skatīt 63. punktu). Spānijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē nav datu bāzes, kurā apkopoti visi piespriestie sodi par pārkāpumiem zvejniecībā. Dānijā šāda bāze pastāv tikai kopš 2004. gada. |
| --- | --- |

91.

Vairākās apmeklētajās valstīs nav centralizēta datorizēta reģistra, kurā apkopotas ziņas par zvejas darbības pārkāpumiem un to veicējiem. Tāpēc uzraudzības iestādes nevar pieņemt lēmumu, balstoties uz pilnīgu informāciju par iepriekšējiem pārkāpumiem. Turklāt, tā kā nav ziņu par iepriekš piemērotajiem sodiem katram pārkāpumu veidam, nav iespējams novērtēt, cik efektīvas ir bijušas pārbaudes, un tāpēc nevar izstrādāt pienācīgu stratēģisku programmu un izvirzīt pārbaudēm atbilstīgus mērķus (skatīt 63. punktu). Spānijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē nav datu bāzes, kurā apkopoti visi piespriestie sodi par pārkāpumiem zvejniecībā. Dānijā šāda bāze pastāv tikai kopš 2004. gada.

Nepietiekama integrācija un saskaņošana Kopienas līmenī

| 92. | Sodu efektivitāti nelabvēlīgi ietekmē nepietiekama integrācija un saskaņošana Kopienas līmenī. Pirmkārt, ir sarežģīti nodrošināt efektīvu soda piemērošanu citas valsts piederīgajam, kad tas ir atstājis teritoriju, kura atrodas attiecīgās valsts jurisdikcijā un kurā ir izdarīts pārkāpums. Otrkārt, vienas valsts atbildīgajām iestādēm ir grūti, pat neiespējami, ņemt vērā citā dalībvalstī konstatētos pārkāpumus, jo nevar piekļūt informācijai vai arī tas nav iespējams juridisku apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

92.

Sodu efektivitāti nelabvēlīgi ietekmē nepietiekama integrācija un saskaņošana Kopienas līmenī. Pirmkārt, ir sarežģīti nodrošināt efektīvu soda piemērošanu citas valsts piederīgajam, kad tas ir atstājis teritoriju, kura atrodas attiecīgās valsts jurisdikcijā un kurā ir izdarīts pārkāpums. Otrkārt, vienas valsts atbildīgajām iestādēm ir grūti, pat neiespējami, ņemt vērā citā dalībvalstī konstatētos pārkāpumus, jo nevar piekļūt informācijai vai arī tas nav iespējams juridisku apsvērumu dēļ.

| 93. | Padome vēl nav izveidojusi to pasākumu katalogu, kuri dalībvalstīm jāpiemēro attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem (71). Vēl līdz šai dienai Komisija nav iesniegusi Padomei šāda dokumenta priekšlikumu. |
| --- | --- |

93.

Padome vēl nav izveidojusi to pasākumu katalogu, kuri dalībvalstīm jāpiemēro attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem (71). Vēl līdz šai dienai Komisija nav iesniegusi Padomei šāda dokumenta priekšlikumu.

Komisija uzskata, ka sodi vairumā gadījumu nav preventīvi

| 94. | Kaut arī nav izstrādāts konkrēts dokuments, Komisija secina, ka piespriestie sodi visumā nav preventīvi. Šo atziņu tā ir formulējusi šādi: “Zivsaimniecības nozarē (...) noteikto soda sankciju rezultātā samaksātā summa (...) ir aptuveni divas tūkstošdaļas no (...) krastā izkrautās produkcijas vērtības. Šāda summa saistīta ar risku, ka par KZP pārkāpumiem noteiktie sodi zvejniecības nozarē var tikt uzskatīti par ikdienišķām uzņēmuma vispārējās darbības izmaksām un var nebūt patiesa stimula ievērot noteikumus (72)”. |
| --- | --- |

94.

Kaut arī nav izstrādāts konkrēts dokuments, Komisija secina, ka piespriestie sodi visumā nav preventīvi. Šo atziņu tā ir formulējusi šādi: “Zivsaimniecības nozarē (...) noteikto soda sankciju rezultātā samaksātā summa (...) ir aptuveni divas tūkstošdaļas no (...) krastā izkrautās produkcijas vērtības. Šāda summa saistīta ar risku, ka par KZP pārkāpumiem noteiktie sodi zvejniecības nozarē var tikt uzskatīti par ikdienišķām uzņēmuma vispārējās darbības izmaksām un var nebūt patiesa stimula ievērot noteikumus (72)”.

Iespējas iedarboties uz dalībvalstīm ir efektīvas tikai izņēmuma gadījumos

| 95. | Lai panāktu, ka dalībvalstis pilda savus pienākumus, Komisija var piemērot vispārējo pārkāpumu procedūru un iesniegt lietu Kopienu Tiesā vai izmantot kādu no KZP īpašajām procedūrām. Tomēr gan vienai, gan otrai procedūrai piemīt īpatnības, kas apgrūtina to piemērošanu, un tās ir efektīvas tikai izņēmuma gadījumos. |
| --- | --- |

95.

Lai panāktu, ka dalībvalstis pilda savus pienākumus, Komisija var piemērot vispārējo pārkāpumu procedūru un iesniegt lietu Kopienu Tiesā vai izmantot kādu no KZP īpašajām procedūrām. Tomēr gan vienai, gan otrai procedūrai piemīt īpatnības, kas apgrūtina to piemērošanu, un tās ir efektīvas tikai izņēmuma gadījumos.

Pārkāpumu procedūras ir ilgas, smagnējas un efektīvas tikai izņēmuma gadījumos ...

| 96. | Pārkāpumu procedūras pēc būtības ir ilgas. Pirms vēršanās Kopienu Tiesā par konstatētajiem pārkāpumiem jānosūta brīdinājums, pēc tam – argumentēts atzinums. Ikviens šāds posms prasa ne vien ievērojamu sagatavošanas un saskaņošanas darbu, kas jāveic attiecīgajiem Zivsaimniecības ĢD dienestiem, bet arī Komisijas Juridiskā dienesta līdzdalību. Šo darbu veikšanai nepieciešams zināms laiks, turklāt lēmumus saistībā ar pārkāpumiem Komisija pieņem tikai reizi ceturksnī. Kopumā zivsaimniecībā, tāpat kā pārējās jomās, pārkāpumu procedūras ilgst vairākus gadus. |
| --- | --- |

96.

Pārkāpumu procedūras pēc būtības ir ilgas. Pirms vēršanās Kopienu Tiesā par konstatētajiem pārkāpumiem jānosūta brīdinājums, pēc tam – argumentēts atzinums. Ikviens šāds posms prasa ne vien ievērojamu sagatavošanas un saskaņošanas darbu, kas jāveic attiecīgajiem Zivsaimniecības ĢD dienestiem, bet arī Komisijas Juridiskā dienesta līdzdalību. Šo darbu veikšanai nepieciešams zināms laiks, turklāt lēmumus saistībā ar pārkāpumiem Komisija pieņem tikai reizi ceturksnī. Kopumā zivsaimniecībā, tāpat kā pārējās jomās, pārkāpumu procedūras ilgst vairākus gadus.

| 97. | Turklāt, lai varētu uzsākt pārkāpumu procedūru saistībā ar nepietiekamu kontroles, īstenošanas vai sankciju procedūru īstenošanu, Komisijai ir jāveic nopietnas pārbaudes. Tā kā nav vienkāršu novērtēšanas kritēriju, kurus ir viegli pārbaudīt, Komisijai ir vajadzīgi daudzi pierādījumi, lai paziņotu, ka trūkumi ir vispārēji un pastāvīgi, tāpēc jāveic daudzas pārbaudes uz vietas, bet Komisijas inspektori faktiski nevar konstatēt pārkāpumus bez dalībvalstu inspektoru klātbūtnes. Visbeidzot, šis uzdevums ir tik apjomīgs, ka praktiski nav iespējams vienlaicīgi izskatīt vairāk par vienu šāda veida gadījumu (73). |
| --- | --- |

97.

Turklāt, lai varētu uzsākt pārkāpumu procedūru saistībā ar nepietiekamu kontroles, īstenošanas vai sankciju procedūru īstenošanu, Komisijai ir jāveic nopietnas pārbaudes. Tā kā nav vienkāršu novērtēšanas kritēriju, kurus ir viegli pārbaudīt, Komisijai ir vajadzīgi daudzi pierādījumi, lai paziņotu, ka trūkumi ir vispārēji un pastāvīgi, tāpēc jāveic daudzas pārbaudes uz vietas, bet Komisijas inspektori faktiski nevar konstatēt pārkāpumus bez dalībvalstu inspektoru klātbūtnes. Visbeidzot, šis uzdevums ir tik apjomīgs, ka praktiski nav iespējams vienlaicīgi izskatīt vairāk par vienu šāda veida gadījumu (73).

| 98. | Tomēr sods, ko piemēro par noteikumu neievērošanu (74), pats par sevi nav efektīvs, jo dalībvalstij uzliek par pienākumu tikai veikt pasākumus saistībā ar sprieduma izpildi. Lai panāktu finansiālu sankciju piemērošanu, jāsaņem atkārtots sods (75) par to, ka nav īstenoti pirmajā spriedumā noteiktie pasākumi. Bet, lai to panāktu, Komisijas pienākums ir sniegt pierādījumus, ka noteikumu pārkāpšana vēl arvien turpinās pēc pirmā sprieduma pasludināšanas. |
| --- | --- |

98.

Tomēr sods, ko piemēro par noteikumu neievērošanu (74), pats par sevi nav efektīvs, jo dalībvalstij uzliek par pienākumu tikai veikt pasākumus saistībā ar sprieduma izpildi. Lai panāktu finansiālu sankciju piemērošanu, jāsaņem atkārtots sods (75) par to, ka nav īstenoti pirmajā spriedumā noteiktie pasākumi. Bet, lai to panāktu, Komisijas pienākums ir sniegt pierādījumus, ka noteikumu pārkāpšana vēl arvien turpinās pēc pirmā sprieduma pasludināšanas.

| 99. | Zivsaimniecības nozarē ir bijis tikai viens gadījums, kad dalībvalstij piesprieda finansiālas sankcijas (76). Attiecīgo spriedumu nolasīja 2005. gadā, un tas tika pieņemts tāpēc, ka Francija nebija izpildījusi 1991. gada spriedumu lietā, saistībā ar kuru pirmie pārkāpumi tika konstatēti 1984. gadā jeb pirms 21 gada. |
| --- | --- |

99.

Zivsaimniecības nozarē ir bijis tikai viens gadījums, kad dalībvalstij piesprieda finansiālas sankcijas (76). Attiecīgo spriedumu nolasīja 2005. gadā, un tas tika pieņemts tāpēc, ka Francija nebija izpildījusi 1991. gada spriedumu lietā, saistībā ar kuru pirmie pārkāpumi tika konstatēti 1984. gadā jeb pirms 21 gada.

| 100. | Tomēr šā vienīgā sprieduma ietekme bija ļoti liela. Tas ļāva valsts iestādēm dažos mēnešos ieviest un piemērot daudzas līdz tam nebijušas vai nepilnīgas, kaut arī kopš vairākiem gadiem obligātas procedūras ne tikai konkrētajā valstī, kurai tika piespriests sods, bet arī citās dalībvalstīs, pret kurām bija ierosinātas līdzīgas lietas. |
| --- | --- |

100.

Tomēr šā vienīgā sprieduma ietekme bija ļoti liela. Tas ļāva valsts iestādēm dažos mēnešos ieviest un piemērot daudzas līdz tam nebijušas vai nepilnīgas, kaut arī kopš vairākiem gadiem obligātas procedūras ne tikai konkrētajā valstī, kurai tika piespriests sods, bet arī citās dalībvalstīs, pret kurām bija ierosinātas līdzīgas lietas.

... specifiskās procedūras ir ierobežotas un grūti piemērojamas ...

| 101. | Komisijas rīcībā ir specifisks līdzeklis – veikt preventīvus pasākumus (77), ja zvejas darbības var nopietni apdraudēt resursu saglabāšanu. Taču, tā kā ir grūti savākt vajadzīgos pierādījumus un ievērot samērīgumu, Komisija līdz šim ir atturējusies no šā pasākuma īstenošanas, it īpaši tāpēc, ka šāda lēmuma ietekme būtu ierobežota, jo to var piemērot ne ilgāk kā sešus mēnešus. |
| --- | --- |

101.

Komisijas rīcībā ir specifisks līdzeklis – veikt preventīvus pasākumus (77), ja zvejas darbības var nopietni apdraudēt resursu saglabāšanu. Taču, tā kā ir grūti savākt vajadzīgos pierādījumus un ievērot samērīgumu, Komisija līdz šim ir atturējusies no šā pasākuma īstenošanas, it īpaši tāpēc, ka šāda lēmuma ietekme būtu ierobežota, jo to var piemērot ne ilgāk kā sešus mēnešus.

| 102. | Turklāt, ja Komisija konstatē, ka ir pārsniegtas iepriekšējo gadu kvotas (78), tā var samazināt attiecīgās dalībvalsts turpmākās zvejas iespējas (79). Lai veiktu samazinājumu, Komisijai ir jāiegūst pietiekami pierādījumi, ka dalībvalstis ir iesniegušas kļūdainus galīgos nozvejas datus. Faktiski šo iespēju izmantoja tikai vienu reizi (80), pamatojoties uz informāciju, kas iegūta dalībvalsts veikto pārbaužu laikā vienā no valstīm, kurai piemēroja sankcijas. |
| --- | --- |

102.

Turklāt, ja Komisija konstatē, ka ir pārsniegtas iepriekšējo gadu kvotas (78), tā var samazināt attiecīgās dalībvalsts turpmākās zvejas iespējas (79). Lai veiktu samazinājumu, Komisijai ir jāiegūst pietiekami pierādījumi, ka dalībvalstis ir iesniegušas kļūdainus galīgos nozvejas datus. Faktiski šo iespēju izmantoja tikai vienu reizi (80), pamatojoties uz informāciju, kas iegūta dalībvalsts veikto pārbaužu laikā vienā no valstīm, kurai piemēroja sankcijas.

| 103. | Komisijai nav iespēju apturēt palīdzību, kas piešķirta dalībvalstij saskaņā ar KZP, ja attiecīgā valsts nepiemēro kontroles noteikumus. |
| --- | --- |

103.

Komisijai nav iespēju apturēt palīdzību, kas piešķirta dalībvalstij saskaņā ar KZP, ja attiecīgā valsts nepiemēro kontroles noteikumus.

| 104. | Turklāt tā nekad nav izvērtējusi, cik lielā mērā dalībvalstis izpilda pienākumu atgūt līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē, no tiem saņēmējiem, kuri neievēro KZP noteikumus (81). |
| --- | --- |

104.

Turklāt tā nekad nav izvērtējusi, cik lielā mērā dalībvalstis izpilda pienākumu atgūt līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē, no tiem saņēmējiem, kuri neievēro KZP noteikumus (81).

... tāpēc dalībvalstīs ilgstoši netiek novērsti nopietni trūkumi

| 105. | Visbeidzot, ņemot vērā minētos sodu sistēmas nepilnības, nav brīnums, ka Palāta varēja konstatēt nopietnas nepilnības, dalībvalstīm īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir zivsaimniecības resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, lai gan Komisijai ir zināms, ka šāds stāvoklis pastāv jau daudzus gadus. |
| --- | --- |

105.

Visbeidzot, ņemot vērā minētos sodu sistēmas nepilnības, nav brīnums, ka Palāta varēja konstatēt nopietnas nepilnības, dalībvalstīm īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir zivsaimniecības resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, lai gan Komisijai ir zināms, ka šāds stāvoklis pastāv jau daudzus gadus.

| 106. | Tas ir saistīts arī ar to, ka Komisija oficiāli nepieprasa, lai dalībvalstu atbildīgās iestādes pēc Komisijas ziņojumu saņemšanas pauž nostāju par atklātajiem trūkumiem un atbilstīgos gadījumos iesniedz rīcības plānu to novēršanai. |
| --- | --- |

106.

Tas ir saistīts arī ar to, ka Komisija oficiāli nepieprasa, lai dalībvalstu atbildīgās iestādes pēc Komisijas ziņojumu saņemšanas pauž nostāju par atklātajiem trūkumiem un atbilstīgos gadījumos iesniedz rīcības plānu to novēršanai.

Pārbaužu konteksts: pārlieku lielā zvejas jauda negatīvi ietekmē noteikumu ievērošanu un pārbaužu efektivitāti

| 107. | Līdztekus iepriekš aprakstītajām nepilnībām kontroļu un pārbaužu sistēmu efektivitāti negatīvi ietekmē ļoti augsts objektīvais risks, kas saistīts ar pārlieku lielu zvejas jaudu. Šādos apstākļos zvejnieki patiešām nav motivēti ievērot noteikumus un, ja visi pārējie apstākļi ir vienādi, kontroļu efektivitāti var panākt tikai tad, ja palielina pārbaudēm atvēlētos resursus un ja kontroles ir nerimstošas. Taču, lai gan tas ir zināms jau daudzus gadus, nekas nav darīts, lai efektīvi novērstu šādu stāvokli. |
| --- | --- |

107.

Līdztekus iepriekš aprakstītajām nepilnībām kontroļu un pārbaužu sistēmu efektivitāti negatīvi ietekmē ļoti augsts objektīvais risks, kas saistīts ar pārlieku lielu zvejas jaudu. Šādos apstākļos zvejnieki patiešām nav motivēti ievērot noteikumus un, ja visi pārējie apstākļi ir vienādi, kontroļu efektivitāti var panākt tikai tad, ja palielina pārbaudēm atvēlētos resursus un ja kontroles ir nerimstošas. Taču, lai gan tas ir zināms jau daudzus gadus, nekas nav darīts, lai efektīvi novērstu šādu stāvokli.

Pārlieku liela zvejas jauda – nopietnākais riska un Kopienas darbību neveiksmes faktors

| 108. | Pārlieku liela zvejas jauda nozīmē pārmērīgu kādas flotes zvejas jaudu attiecībā pret tādu nozvejas līmeni, kas atbilst resursu ilgstpējīgai izmantošanai. Lai gan ir grūti iegūt precīzus aprēķinus, Zaļajā grāmatā (82) ir sniegta skaidra norāde uz to, ka Kopienas flotes jauda ir pārāk liela. Komisija uzskata, ka Kopienas flote “pašlaik ir pārāk liela (...), lai pārdomāti apsaimniekotu zivju krājumus; caurmērā par 40 %, bet daudzos gadījumos arī lielākā apmērā, vajadzētu samazināt zvejas izraisīto zivju mirstību”. |
| --- | --- |

108.

Pārlieku liela zvejas jauda nozīmē pārmērīgu kādas flotes zvejas jaudu attiecībā pret tādu nozvejas līmeni, kas atbilst resursu ilgstpējīgai izmantošanai. Lai gan ir grūti iegūt precīzus aprēķinus, Zaļajā grāmatā (82) ir sniegta skaidra norāde uz to, ka Kopienas flotes jauda ir pārāk liela. Komisija uzskata, ka Kopienas flote “pašlaik ir pārāk liela (...), lai pārdomāti apsaimniekotu zivju krājumus; caurmērā par 40 %, bet daudzos gadījumos arī lielākā apmērā, vajadzētu samazināt zvejas izraisīto zivju mirstību”.

Pārlieku liela zvejas jauda provocē pārlieku lielu nozveju

| 109. | Pārlieku liela zvejas jauda izraisa pārlieku lielu nozveju. Tā ietekmē zvejas nozarē iesaistīto personu un likumdevēju izturēšanos, jo samazina rentabilitāti šīs nozares uzņēmumos, kuri ir spiesti segt izmaksas, kas saistītas ar ražošanas līdzekļu pārlieku lielo jaudu. |
| --- | --- |

109.

Pārlieku liela zvejas jauda izraisa pārlieku lielu nozveju. Tā ietekmē zvejas nozarē iesaistīto personu un likumdevēju izturēšanos, jo samazina rentabilitāti šīs nozares uzņēmumos, kuri ir spiesti segt izmaksas, kas saistītas ar ražošanas līdzekļu pārlieku lielo jaudu.

| 110. | Zvejnieki ļaujas vilinājumam maksimāli izmantot pārlieku lielos kuģus un tādējādi viņu nozvejas pārsniedz atļauto limitu. Pastāv risks, ka viņi nedeklarē visu lomu vai izgāž jūrā tās zivju sugas, kas nav tik izdevīgas (skatīt 25. punktu). |
| --- | --- |

110.

Zvejnieki ļaujas vilinājumam maksimāli izmantot pārlieku lielos kuģus un tādējādi viņu nozvejas pārsniedz atļauto limitu. Pastāv risks, ka viņi nedeklarē visu lomu vai izgāž jūrā tās zivju sugas, kas nav tik izdevīgas (skatīt 25. punktu).

| 111. | ES Ministru padomei, kad tā apstiprina KPN un kvotas, ir jāveic vērtējums un jāpieņem lēmums, paturot prātā atšķirīgas īstermiņa intereses – no vienas puses, saistītas ar vidi, no otras puses, saistītas ar sociāli ekonomiskiem apsvērumiem. Tādējādi ir iespējams, ka Padome piešķir atļauju tādai nozvejai, kas pārsniedz zinātnieku ieteiktos daudzumus (sk. 3. tabulu), lai ievērotu nozares uzņēmumu tūlītējās sociālās un ekonomiskās intereses. Turklāt Padomei, nosakot izvēli, nav iespēju objektīvi izvērtēt piešķirto zvejas līmeņu ietekmi uz vienām vai otrām interesēm. |
| --- | --- |

111.

ES Ministru padomei, kad tā apstiprina KPN un kvotas, ir jāveic vērtējums un jāpieņem lēmums, paturot prātā atšķirīgas īstermiņa intereses – no vienas puses, saistītas ar vidi, no otras puses, saistītas ar sociāli ekonomiskiem apsvērumiem. Tādējādi ir iespējams, ka Padome piešķir atļauju tādai nozvejai, kas pārsniedz zinātnieku ieteiktos daudzumus (sk. 3. tabulu), lai ievērotu nozares uzņēmumu tūlītējās sociālās un ekonomiskās intereses. Turklāt Padomei, nosakot izvēli, nav iespēju objektīvi izvērtēt piešķirto zvejas līmeņu ietekmi uz vienām vai otrām interesēm.

3. tabula

Daži piemēri atšķirībai starp zinātnieku atzinumiem un KPN

| | Mencas Ziemeļjūra | Siļķes Ziemeļjūra | Stavridas Ziemeļjūra | Merlangi Ziemeļjūra |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zinātnieku atzinums par 2006. gadu (tonnas) | 0 | < 425 000 | < 18 000 | < 17 300 |
| KPN 2006. g. (tonnas) | 23 205 | 454 751 | 42 727 | 23 800 |
| Zinātnieku atzinums par 2007. gadu (tonnas) | 0 | < 245 000 | < 18 000 | < 15 100 |
| KPN 2007. g. (tonnas) | 19 957 | 341 063 | 42 727 | 23 800 |

Mencas Ziemeļjūra

Siļķes Ziemeļjūra

Stavridas Ziemeļjūra

Merlangi Ziemeļjūra

Zinātnieku atzinums par 2006. gadu (tonnas)

0

< 425 000

< 18 000

< 17 300

KPN 2006. g. (tonnas)

23 205

454 751

42 727

23 800

Zinātnieku atzinums par 2007. gadu (tonnas)

0

< 245 000

< 18 000

< 15 100

KPN 2007. g. (tonnas)

19 957

341 063

42 727

23 800

Iepriekš īstenotās jaudu samazināšanas politikas neveiksme

| 112. | Kopienas flotes pārlieku lielo jaudu pirmo reizi mēģināja samazināt 1986. gadā, kad tika ieviesta pirmā vairākgadu virzības programma. Tai sekoja trīs citas, kuras noteica zvejas jaudas vai intensitātes (83) maksimālo robežu dažādiem Kopienas flotes segmentiem. Tomēr šīs programmas piedzīvoja neveiksmi, jo tās ietekmēja dažādu faktoru kopums: pārāk pieticīgi mērķi, pārvaldības grūtības, kā arī struktūrfondu izmantošana kuģu modernizēšanai un jaunu kuģu būvniecībai. Tāpēc Komisija 2003. gadā no šīs pieejas atteicās. |
| --- | --- |

112.

Kopienas flotes pārlieku lielo jaudu pirmo reizi mēģināja samazināt 1986. gadā, kad tika ieviesta pirmā vairākgadu virzības programma. Tai sekoja trīs citas, kuras noteica zvejas jaudas vai intensitātes (83) maksimālo robežu dažādiem Kopienas flotes segmentiem. Tomēr šīs programmas piedzīvoja neveiksmi, jo tās ietekmēja dažādu faktoru kopums: pārāk pieticīgi mērķi, pārvaldības grūtības, kā arī struktūrfondu izmantošana kuģu modernizēšanai un jaunu kuģu būvniecībai. Tāpēc Komisija 2003. gadā no šīs pieejas atteicās.

Turpmākā pieeja galvenokārt ir balstīta uz zvejas intensitātes ierobežošanu

| 113. | Līdz ar KZP reformu 2002. gadā Komisija nodeva dalībvalstīm savas prerogatīvas zvejas jaudas samazināšanā, bet pati pievērsās noteikumiem par zvejas intensitātes uzraudzību. |
| --- | --- |

113.

Līdz ar KZP reformu 2002. gadā Komisija nodeva dalībvalstīm savas prerogatīvas zvejas jaudas samazināšanā, bet pati pievērsās noteikumiem par zvejas intensitātes uzraudzību.

Atsacīšanās no Kopienas mērķa samazināt zvejas jaudu

| 114. | Mērķi samazināt zvejas jaudu ir aizstājis maksimālās robežas jēdziens. To izsaka jaudas vienībās, un dalībvalstu flotes nedrīkst pārsniegt augstāko noteikto robežu. Maksimālās robežas noteica, pamatojoties uz iepriekšējos gados ievāktajām ziņām, un šīs robežas samazina tikai tad, ja kuģa ekspluatāciju pārtrauc, saņemot Kopienas atbalstu. Šie noteikumi dalībvalstīm nenosaka pienākumu samazināt pārāk lielo jaudu un arī nemudina to darīt. |
| --- | --- |

114.

Mērķi samazināt zvejas jaudu ir aizstājis maksimālās robežas jēdziens. To izsaka jaudas vienībās, un dalībvalstu flotes nedrīkst pārsniegt augstāko noteikto robežu. Maksimālās robežas noteica, pamatojoties uz iepriekšējos gados ievāktajām ziņām, un šīs robežas samazina tikai tad, ja kuģa ekspluatāciju pārtrauc, saņemot Kopienas atbalstu. Šie noteikumi dalībvalstīm nenosaka pienākumu samazināt pārāk lielo jaudu un arī nemudina to darīt.

Zvejas intensitātes samazināšana ne vienmēr nozīmē zvejas jaudu samazināšanu

| 115. | Turpmāk Kopienas darbības būs virzītas galvenokārt uz zvejas intensitātes ierobežošanu. Tā kā to izsaka kā kuģa jaudas (BT vai kW) reizinājumu ar tā aktivitāti (dienas jūrā), samazinājumu var panākt, vienkārši samazinot vienu no faktoriem – darbību. Tādā gadījumā pārlieku lielā jauda arī turpmāk ietekmēs zvejas nozares rentabilitāti. Nozarē iesaistītajiem uzņēmumiem, lai kompensētu darbības samazināšanos, var rasties vēlēšanās palielināt produktivitāti, ieguldot līdzekļus tehniskā aprīkojumā, piemēram, hidrolokatoros vai efektīvākos zvejas rīkos, kas de facto palielinās reālo zvejas jaudu. |
| --- | --- |

115.

Turpmāk Kopienas darbības būs virzītas galvenokārt uz zvejas intensitātes ierobežošanu. Tā kā to izsaka kā kuģa jaudas (BT vai kW) reizinājumu ar tā aktivitāti (dienas jūrā), samazinājumu var panākt, vienkārši samazinot vienu no faktoriem – darbību. Tādā gadījumā pārlieku lielā jauda arī turpmāk ietekmēs zvejas nozares rentabilitāti. Nozarē iesaistītajiem uzņēmumiem, lai kompensētu darbības samazināšanos, var rasties vēlēšanās palielināt produktivitāti, ieguldot līdzekļus tehniskā aprīkojumā, piemēram, hidrolokatoros vai efektīvākos zvejas rīkos, kas de facto palielinās reālo zvejas jaudu.

Noteikumi, kuru izpildi grūti kontrolēt

| 116. | Tiesību aktu noteikumi par zvejas intensitātes ierobežošanu attiecas uz arvien lielāku skaitu zvejas darbību, tāpēc kļūst arvien sarežģītāk un problemātiskāk tos piemērot un kontrolēt. |
| --- | --- |

116.

Tiesību aktu noteikumi par zvejas intensitātes ierobežošanu attiecas uz arvien lielāku skaitu zvejas darbību, tāpēc kļūst arvien sarežģītāk un problemātiskāk tos piemērot un kontrolēt.

| 117. | Turklāt zvejas jaudas izteikšanai tonnās (BT) un motora jaudā (kW) piemīt divi nopietni trūkumi. Viens ir saistīts ar to atsauces līmeņu neatbilstību, lai varētu novērtēt faktisko nozvejas jaudu un īpaši – produktivitātes palielinājumu, kurš saistīts ar jaunajām tehnoloģijām un kurš, pēc Komisijas aplēsēm, varētu būt 1 līdz 3 % gadā, dažās zvejas nozarēs pat vairāk (84). Otrs saistīts ar grūtībām konsekventi un precīzi izmērīt datus, kas atbilst šīm abām mērvienībām (85). |
| --- | --- |

117.

Turklāt zvejas jaudas izteikšanai tonnās (BT) un motora jaudā (kW) piemīt divi nopietni trūkumi. Viens ir saistīts ar to atsauces līmeņu neatbilstību, lai varētu novērtēt faktisko nozvejas jaudu un īpaši – produktivitātes palielinājumu, kurš saistīts ar jaunajām tehnoloģijām un kurš, pēc Komisijas aplēsēm, varētu būt 1 līdz 3 % gadā, dažās zvejas nozarēs pat vairāk (84). Otrs saistīts ar grūtībām konsekventi un precīzi izmērīt datus, kas atbilst šīm abām mērvienībām (85).

| 118. | Visas dalībvalstis katru gadu Komisijai iesniedz ziņojumu par centieniem panākt pastāvīgu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām (86). Tomēr tikai dažas valstis sniedz aplēses par to, kāds ir to stāvoklis saistībā ar pārlieku lielo zvejas jaudu. Turklāt katrai valstij ir atšķirīga metodoloģiskā pieeja. Tāpēc Komisijai nav precīzas informācijas par esošajām neatbilstībām, un tā līdz šim vēl nav pārbaudījusi iesniegto aplēšu kvalitāti. |
| --- | --- |

118.

Visas dalībvalstis katru gadu Komisijai iesniedz ziņojumu par centieniem panākt pastāvīgu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām (86). Tomēr tikai dažas valstis sniedz aplēses par to, kāds ir to stāvoklis saistībā ar pārlieku lielo zvejas jaudu. Turklāt katrai valstij ir atšķirīga metodoloģiskā pieeja. Tāpēc Komisijai nav precīzas informācijas par esošajām neatbilstībām, un tā līdz šim vēl nav pārbaudījusi iesniegto aplēšu kvalitāti.

Kopienas piešķirtā palīdzība, iespējams, var izraisīt jaudas palielināšanu

| 119. | Jaunais Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) piešķir palīdzību zvejas kuģu dzinēju atjaunošanai, ja jaunā dzinēja jauda atkarībā no apstākļiem ir tāda pati kā iepriekšējam dzinējam vai zemāka. Tādējādi pastāv iespēja, ka zvejas jauda faktiski palielinās, jo, kā zināms, jaudas kontrole sagādā problēmas. |
| --- | --- |

119.

Jaunais Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) piešķir palīdzību zvejas kuģu dzinēju atjaunošanai, ja jaunā dzinēja jauda atkarībā no apstākļiem ir tāda pati kā iepriekšējam dzinējam vai zemāka. Tādējādi pastāv iespēja, ka zvejas jauda faktiski palielinās, jo, kā zināms, jaudas kontrole sagādā problēmas.

| 120. | Visbeidzot, Kopienas politika nav spējusi izskaust Eiropas zvejas flotes pārlieku lielo jaudu (87). Pašreizējā sistēma, kas piešķir jaudas pārvaldības kompetenci dalībvalstīm un Kopienas darbības virza uz zvejas intensitātes ierobežošanu, neietver nekādus ierobežojošus noteikumus, kuri piespiestu samazināt pārlieku lielās zvejas jaudas. Pārlieku lielās zvejas jaudas sagādās problēmas arī turpmākajos gados un nelabvēlīgi ietekmēs KZP kopumā un it īpaši KPN un kvotas. |
| --- | --- |

120.

Visbeidzot, Kopienas politika nav spējusi izskaust Eiropas zvejas flotes pārlieku lielo jaudu (87). Pašreizējā sistēma, kas piešķir jaudas pārvaldības kompetenci dalībvalstīm un Kopienas darbības virza uz zvejas intensitātes ierobežošanu, neietver nekādus ierobežojošus noteikumus, kuri piespiestu samazināt pārlieku lielās zvejas jaudas. Pārlieku lielās zvejas jaudas sagādās problēmas arī turpmākajos gados un nelabvēlīgi ietekmēs KZP kopumā un it īpaši KPN un kvotas.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 121. | KPN un kvotu sistēmas pienācīgu darbību kavē nepilnīgie nozvejas dati un to apšaubāmā kvalitāte; šī sistēma ir Kopienas zivju resursu apsaimniekošanas pamats. Tiesību akti un spēkā esošās procedūras nenodrošina informācijas ieguves pilnīgumu un neveicina trūkumu atklāšanu to ratificēšanā. Komisija kopumā nespēj konstatēt kļūdas un nepilnības datos, ko iesūta dalībvalstis, un nespēj laikus pieņemt vajadzīgos lēmumus resursu aizsardzībai (skatīt 18. līdz 51. punktu). |
| --- | --- |

121.

KPN un kvotu sistēmas pienācīgu darbību kavē nepilnīgie nozvejas dati un to apšaubāmā kvalitāte; šī sistēma ir Kopienas zivju resursu apsaimniekošanas pamats. Tiesību akti un spēkā esošās procedūras nenodrošina informācijas ieguves pilnīgumu un neveicina trūkumu atklāšanu to ratificēšanā. Komisija kopumā nespēj konstatēt kļūdas un nepilnības datos, ko iesūta dalībvalstis, un nespēj laikus pieņemt vajadzīgos lēmumus resursu aizsardzībai (skatīt 18. līdz 51. punktu).

| 122. | Pārbaužu sistēmas nenodrošina pārkāpumu efektīvu novēršanu un konstatēšanu. Tā kā nav vispārēju standartu, dalībvalstīs piemēro atšķirīgas sistēmas, un nav iespējams ne nodrošināt nerimstošu un pietiekamu kontroli, ne optimizēt pārbaudes. Turklāt Komisijas darbības tvērums un ietekme, izvērtējot dalībvalstu sistēmas, ir ierobežots, tāpēc Komisija nevar izteikt atzinumu par dalībvalstu sistēmām kopumā (skatīt 52. līdz 87. punktu). |
| --- | --- |

122.

Pārbaužu sistēmas nenodrošina pārkāpumu efektīvu novēršanu un konstatēšanu. Tā kā nav vispārēju standartu, dalībvalstīs piemēro atšķirīgas sistēmas, un nav iespējams ne nodrošināt nerimstošu un pietiekamu kontroli, ne optimizēt pārbaudes. Turklāt Komisijas darbības tvērums un ietekme, izvērtējot dalībvalstu sistēmas, ir ierobežots, tāpēc Komisija nevar izteikt atzinumu par dalībvalstu sistēmām kopumā (skatīt 52. līdz 87. punktu).

| 123. | Konstatēto pārkāpumu izskatīšanas procedūras neļauj apstiprināt, ka pēc katra pārkāpuma tiek veikti attiecīgi pasākumi un a fortiori seko sods. Pat tad, ja tiek noteikts sods, tas kopumā nav pārāk preventīvs. Ja dalībvalsts neievēro Kopienas tiesību aktus, vienīgais efektīvais līdzeklis Komisijas rīcībā ir lietas iesniegšana Kopienu Tiesā. Šai procedūrai raksturīgo īpašību dēļ tās piemērošana ir ierobežota un tā aizņem ilgu laiku (skatīt 88. līdz 106. punktu). |
| --- | --- |

123.

Konstatēto pārkāpumu izskatīšanas procedūras neļauj apstiprināt, ka pēc katra pārkāpuma tiek veikti attiecīgi pasākumi un a fortiori seko sods. Pat tad, ja tiek noteikts sods, tas kopumā nav pārāk preventīvs. Ja dalībvalsts neievēro Kopienas tiesību aktus, vienīgais efektīvais līdzeklis Komisijas rīcībā ir lietas iesniegšana Kopienu Tiesā. Šai procedūrai raksturīgo īpašību dēļ tās piemērošana ir ierobežota un tā aizņem ilgu laiku (skatīt 88. līdz 106. punktu).

| 124. | Pārlieku lielā zvejas jauda nelabvēlīgi ietekmē nozares rentabilitāti, un, tā kā atļautā nozveja samazinās, tas mudina neievērot šos ierobežojumus un ietekmē nosūtīto datu kvalitāti. Pēc tam, kad zvejas jaudas pielāgošanas programmas piedzīvoja neveiksmi, pašreizējā pieeja, kuras pamatā galvenokārt ir zvejas intensitātes pārvaldība, pēc būtības nevar atrisināt problēmas, kas saistītas ar jaudas pārslodzi (skatīt 107. līdz 120. punktu). |
| --- | --- |

124.

Pārlieku lielā zvejas jauda nelabvēlīgi ietekmē nozares rentabilitāti, un, tā kā atļautā nozveja samazinās, tas mudina neievērot šos ierobežojumus un ietekmē nosūtīto datu kvalitāti. Pēc tam, kad zvejas jaudas pielāgošanas programmas piedzīvoja neveiksmi, pašreizējā pieeja, kuras pamatā galvenokārt ir zvejas intensitātes pārvaldība, pēc būtības nevar atrisināt problēmas, kas saistītas ar jaudas pārslodzi (skatīt 107. līdz 120. punktu).

| 125. | Kopumā Komisijas darbība liecina, ka kontroles, pārbaužu un sodu mehānisms, kaut arī pēdējā laikā ir uzlabojies, nespēj nodrošināt zivju resursu apsaimniekošanas noteikumu, īpaši KPN un kvotu sistēmas, efektīvu piemērošanu. Šāds stāvoklis ir it īpaši problemātisks tāpēc, ka zvejas jaudas un zvejas iespēju neatbilstība neveicina tiesību aktu noteikumu ievērošanu bez ārēja pamudinājuma. Pēdējos gados ir ievērojami samazinājusies lomu izkraušana, un, ja šāds stāvoklis turpināsies, tas ļoti nelabvēlīgi ietekmēs ne vien zivju resursus, bet arī zivsaimniecības nozari un teritorijas, kas ar to ir saistītas. |
| --- | --- |

125.

Kopumā Komisijas darbība liecina, ka kontroles, pārbaužu un sodu mehānisms, kaut arī pēdējā laikā ir uzlabojies, nespēj nodrošināt zivju resursu apsaimniekošanas noteikumu, īpaši KPN un kvotu sistēmas, efektīvu piemērošanu. Šāds stāvoklis ir it īpaši problemātisks tāpēc, ka zvejas jaudas un zvejas iespēju neatbilstība neveicina tiesību aktu noteikumu ievērošanu bez ārēja pamudinājuma. Pēdējos gados ir ievērojami samazinājusies lomu izkraušana, un, ja šāds stāvoklis turpināsies, tas ļoti nelabvēlīgi ietekmēs ne vien zivju resursus, bet arī zivsaimniecības nozari un teritorijas, kas ar to ir saistītas.

| 126. | Ja politiski atbildīgās amatpersonas vēlas, lai KZP nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu, ievērojami jāpastiprina pašreizējie kontroles, pārbaužu un soda mehānismi, it īpaši īstenojot turpmāk uzskaitītos ieteikumus. |
| --- | --- |

126.

Ja politiski atbildīgās amatpersonas vēlas, lai KZP nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu, ievērojami jāpastiprina pašreizējie kontroles, pārbaužu un soda mehānismi, it īpaši īstenojot turpmāk uzskaitītos ieteikumus.

Nozvejas datu kvalitāte

| 127. | Lai uzlabotu nozvejas datu kvalitāti, ko izmanto zivju resursu apsaimniekošanā, jāuzlabo arī nozvejas datu ievākšanas, ratificēšanas un uzraudzības sistēmas. Tāpēc dalībvalstu pienākums ir:






  a) | nodrošināt tiesību aktos noteikto deklarēšanas dokumentu faktisku sagatavošanu, to pareizu aizpildīšanu un pēc iespējas ātru reģistrēšanu atbildīgajās iestādēs; |
| --- | --- | --- |

127.

Lai uzlabotu nozvejas datu kvalitāti, ko izmanto zivju resursu apsaimniekošanā, jāuzlabo arī nozvejas datu ievākšanas, ratificēšanas un uzraudzības sistēmas. Tāpēc dalībvalstu pienākums ir:

a)

nodrošināt tiesību aktos noteikto deklarēšanas dokumentu faktisku sagatavošanu, to pareizu aizpildīšanu un pēc iespējas ātru reģistrēšanu atbildīgajās iestādēs;

| b) | ar informātikas sistēmu palīdzību regulāri pārbaudīt visu šajos dokumentos ietverto ziņu atbilstību un, ja vajadzīgs, to atbilstību KNS; |
| --- | --- |

b)

ar informātikas sistēmu palīdzību regulāri pārbaudīt visu šajos dokumentos ietverto ziņu atbilstību un, ja vajadzīgs, to atbilstību KNS;

| c) | panākt savu sistēmu savstarpēju savietojamību, lai varētu pārbaudīt, vai dokumentos ir atbilstīgi atspoguļots to kādā valstī izkrauto lomu daudzums, kurus pirmo reizi iepirka citā valstī; |
| --- | --- |

c)

panākt savu sistēmu savstarpēju savietojamību, lai varētu pārbaudīt, vai dokumentos ir atbilstīgi atspoguļots to kādā valstī izkrauto lomu daudzums, kurus pirmo reizi iepirka citā valstī;

| d) | apstiprināt Komisijai nosūtīto datu ticamību, katru gadu iesniedzot atzinumu, ko sagatavojusi neatkarīga struktūra par pēdējo mēnešu apkopojošajiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

d)

apstiprināt Komisijai nosūtīto datu ticamību, katru gadu iesniedzot atzinumu, ko sagatavojusi neatkarīga struktūra par pēdējo mēnešu apkopojošajiem ziņojumiem.

| 128. | Lai uzlabotu datu kvalitāti, Komisijai:






  a) | cik iespējams drīz ir jāizstrādā un jāapstiprina izpildes noteikumi regulai par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem (88), turklāt jāgādā, lai šī pasākuma īstenošanas apstākļi pēc iespējas nepieļautu krāpniecību un veicinātu dalībvalstu sistēmu savietojamību; |
| --- | --- | --- |

128.

Lai uzlabotu datu kvalitāti, Komisijai:

a)

cik iespējams drīz ir jāizstrādā un jāapstiprina izpildes noteikumi regulai par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem (88), turklāt jāgādā, lai šī pasākuma īstenošanas apstākļi pēc iespējas nepieļautu krāpniecību un veicinātu dalībvalstu sistēmu savietojamību;

| b) | no jauna jānosaka paraugi dalībvalstu iesniegtajiem ziņojumiem, lai atvieglotu to analīzi un panāktu efektīvu kontroli; |
| --- | --- |

b)

no jauna jānosaka paraugi dalībvalstu iesniegtajiem ziņojumiem, lai atvieglotu to analīzi un panāktu efektīvu kontroli;

| c) | regulāri jāizmanto tiesības piekļūt dalībvalstu informātikas sistēmu to datņu dublikātiem, kurās ir būtiska informācija un kuru piekļuvei vairs nevajadzētu iepriekš prasīt atļauju; |
| --- | --- |

c)

regulāri jāizmanto tiesības piekļūt dalībvalstu informātikas sistēmu to datņu dublikātiem, kurās ir būtiska informācija un kuru piekļuvei vairs nevajadzētu iepriekš prasīt atļauju;

| d) | jāsaskaņo pārrēķina koeficienti, kurus lieto dažādās dalībvalstīs, lai iegūtu dzīvsvara tonnas ekvivalentu; |
| --- | --- |

d)

jāsaskaņo pārrēķina koeficienti, kurus lieto dažādās dalībvalstīs, lai iegūtu dzīvsvara tonnas ekvivalentu;

| e) | jāpārliecinās, ka saskan dati, ko saņem Eurostat un Zivsaimniecības ĢD; |
| --- | --- |

e)

jāpārliecinās, ka saskan dati, ko saņem Eurostat un Zivsaimniecības ĢD;

Pārbaužu sistēmu efektivitāte

| 129. | Lai dalībvalstu īstenotās kontroles un pārbaudes būtu efektīvas un saskaņotas un lai Komisijai par tām būtu vairāk informācijas un lai tā varētu izvērtēt šīs darbības, dalībvalstu uzdevums, ja tas vēl nav paveikts, ir:






  a) | noteikt pārbaužu obligātās prasības un kontroles pamatmehānismus, kas tajās jāiekļauj; |
| --- | --- | --- |

129.

Lai dalībvalstu īstenotās kontroles un pārbaudes būtu efektīvas un saskaņotas un lai Komisijai par tām būtu vairāk informācijas un lai tā varētu izvērtēt šīs darbības, dalībvalstu uzdevums, ja tas vēl nav paveikts, ir:

a)

noteikt pārbaužu obligātās prasības un kontroles pamatmehānismus, kas tajās jāiekļauj;

| b) | nodrošināt pienācīgu piekļuvi visai informācijai, kas var noderēt pārbaužu plānošanai un to mērķu izvirzīšanai; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt pienācīgu piekļuvi visai informācijai, kas var noderēt pārbaužu plānošanai un to mērķu izvirzīšanai;

| c) | izstrādāt pārbaužu stratēģiju, pamatojoties uz risku analīzi; |
| --- | --- |

c)

izstrādāt pārbaužu stratēģiju, pamatojoties uz risku analīzi;

| d) | izvērtēt pārbaužu darbības, izmantojot atbilstīgus mērķus; |
| --- | --- |

d)

izvērtēt pārbaužu darbības, izmantojot atbilstīgus mērķus;

| e) | nodrošināt pārbaužu kvalitāti, uzraugot kontroles darbības; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt pārbaužu kvalitāti, uzraugot kontroles darbības;

| f) | reģistrēt visas pārbaužu darbības centralizētās datu bāzēs. |
| --- | --- |

f)

reģistrēt visas pārbaužu darbības centralizētās datu bāzēs.

| 130. | Komisijas uzdevums savukārt ir:






  a) | ierosināt Padomei iekļaut tiesību aktos visus iepriekšējā punktā uzskaitītos ieteikumus, kas ir nepieciešami, lai normatīvie dokumenti būtu efektīvi; |
| --- | --- | --- |

130.

Komisijas uzdevums savukārt ir:

a)

ierosināt Padomei iekļaut tiesību aktos visus iepriekšējā punktā uzskaitītos ieteikumus, kas ir nepieciešami, lai normatīvie dokumenti būtu efektīvi;

| b) | pieprasīt, lai dalībvalstis izstrādā rīcības plānu attiecībā uz visām galvenajām konstatētajām nepilnībām. |
| --- | --- |

b)

pieprasīt, lai dalībvalstis izstrādā rīcības plānu attiecībā uz visām galvenajām konstatētajām nepilnībām.

Preventīvu sodu piemērošana

| 131. | Lai sodi būtu preventīvi, dalībvalstu pienākums ir atgādināt kompetentajām iestādēm, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem pirms soda noteikšanas ir jāņem vērā gan soda preventīvais raksturs, samērojot to ar ekonomisko izdevīgumu, ko pārkāpējs ir guvis no noteikumu neievērošanas, gan tas, cik liels kaitējums ir nodarīts Kopienas resursiem. |
| --- | --- |

131.

Lai sodi būtu preventīvi, dalībvalstu pienākums ir atgādināt kompetentajām iestādēm, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem pirms soda noteikšanas ir jāņem vērā gan soda preventīvais raksturs, samērojot to ar ekonomisko izdevīgumu, ko pārkāpējs ir guvis no noteikumu neievērošanas, gan tas, cik liels kaitējums ir nodarīts Kopienas resursiem.

| 132. | Lai novērstu iespēju pārkāpējiem doties uz citām dalībvalstīm, kur sods par pārkāpumiem nav tik bargs, vēlams, lai Padome mudinātu dalībvalstis vienādot piemērojamos sodus un publicēt to pasākumu katalogu, kurus dalībvalstis piemēro attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem, kā noteikts tiesību aktos (89). |
| --- | --- |

132.

Lai novērstu iespēju pārkāpējiem doties uz citām dalībvalstīm, kur sods par pārkāpumiem nav tik bargs, vēlams, lai Padome mudinātu dalībvalstis vienādot piemērojamos sodus un publicēt to pasākumu katalogu, kurus dalībvalstis piemēro attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem, kā noteikts tiesību aktos (89).

| 133. | Lai Komisija varētu vēl vairāk iedarboties uz dalībvalstīm, vēlams, lai Kopienas likumdevējs nodrošinātu pieņemto pārvaldības pasākumu kontroli, izskatītu iespēju pastiprināt Komisijas inspektoru, kā arī Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras pilnvaras un beidzot ieviestu tādus sodus, kurus var piemērot drīzumā pēc konstatētā pārkāpuma, piemēram, Kopienas atbalsta maksājumu pārtraukšanu zivsaimniecības nozarē, ja dalībvalsts nav izpildījusi pienākumu veikt kontroles. |
| --- | --- |

133.

Lai Komisija varētu vēl vairāk iedarboties uz dalībvalstīm, vēlams, lai Kopienas likumdevējs nodrošinātu pieņemto pārvaldības pasākumu kontroli, izskatītu iespēju pastiprināt Komisijas inspektoru, kā arī Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras pilnvaras un beidzot ieviestu tādus sodus, kurus var piemērot drīzumā pēc konstatētā pārkāpuma, piemēram, Kopienas atbalsta maksājumu pārtraukšanu zivsaimniecības nozarē, ja dalībvalsts nav izpildījusi pienākumu veikt kontroles.

Pārlieku lielo zvejas jaudu samazināšana un atbilstīgi saistītie pasākumi

| 134. | Dalībvalstu un Komisijas pūliņi, lai samazinātu pārmērīgas nozvejas radīto spiedienu, jāpapildina ar tādiem pasākumiem kā nozīmīgu mērķu izvirzīšana zvejas jaudu samazināšanas jomā un tādu sociālu un ekonomisku pasākumu īstenošana, kuri paredzēti iedzīvotājiem, kuri iztiku pelna zivsaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

134.

Dalībvalstu un Komisijas pūliņi, lai samazinātu pārmērīgas nozvejas radīto spiedienu, jāpapildina ar tādiem pasākumiem kā nozīmīgu mērķu izvirzīšana zvejas jaudu samazināšanas jomā un tādu sociālu un ekonomisku pasākumu īstenošana, kuri paredzēti iedzīvotājiem, kuri iztiku pelna zivsaimniecības nozarē.

| 135. | Tā kā atbilstīgu pasākumu izstrādei ir nepieciešams labi pārzināt zivsaimniecības nozares sociālos un ekonomiskos apstākļus, kā arī apzināties, kāda būs ietekme lēmumiem ierobežot nozveju, Komisijai ir jāizstrādā IT un analīzes sistēmas šajā jomā. |
| --- | --- |

135.

Tā kā atbilstīgu pasākumu izstrādei ir nepieciešams labi pārzināt zivsaimniecības nozares sociālos un ekonomiskos apstākļus, kā arī apzināties, kāda būs ietekme lēmumiem ierobežot nozveju, Komisijai ir jāizstrādā IT un analīzes sistēmas šajā jomā.

| 136. | Papildus tehniskajiem uzlabojumiem, kas būtu jāievieš kontroles, pārbaužu un sodu sistēmās, KZP veiksmīgai un ilgtspējīgai darbībai ir noteikti nepieciešama visu nozarē iesaistīto pušu izpratnes līmeņa paaugstināšana un atbilstīgas finansiālas palīdzības piešķiršana, lai šī palīdzība veicinātu tādu ienākumu avotu izveidi, kuri papildina vai aizstāj ienākumus no šo dabas resursu izmantošanas. |
| --- | --- |

136.

Papildus tehniskajiem uzlabojumiem, kas būtu jāievieš kontroles, pārbaužu un sodu sistēmās, KZP veiksmīgai un ilgtspējīgai darbībai ir noteikti nepieciešama visu nozarē iesaistīto pušu izpratnes līmeņa paaugstināšana un atbilstīgas finansiālas palīdzības piešķiršana, lai šī palīdzība veicinātu tādu ienākumu avotu izveidi, kuri papildina vai aizstāj ienākumus no šo dabas resursu izmantošanas.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2007. gada 25. oktobra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Dānijā, Spānijā, Francijā, Nīderlandē, Itālijā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Velsā).

1

(2)  Avots: Eurostat, KZP skaitļos, 2006. gada izdevums.

2

Eurostat

(3)  Saskaņā ar starptautiskajām tiesībām jūras piekrastes valstīm ir suverēnas tiesības uz visiem dabas resursiem to ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā, t. i., ūdeņos 200 jūras jūdžu attālumā no krasta. Tomēr Vidusjūrā nav ekskluzīvas ekonomiskās zonas, un dalībvalstu suverēnās tiesības attiecas tikai uz teritoriālajiem ūdeņiem jeb zonu 12 jūras jūdzes no krasta. Kopienas līmenī zivju resursu apsaimniekošana katras dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos vai ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā ir Eiropas Savienības ekskluzīva kompetence. Ārpus šīm robežām esošo resursu apsaimniekošanu nosaka starptautiski nolīgumi.

3

(4)  Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, 2. panta 1. punkts (OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.).

4

(5)  Padomes 1983. gada 25. janvāra Regula (EEK) Nr. 170/83, ar ko izveido Kopienas sistēmu zivsaimniecības resursu saglabāšanai un apsaimniekošanai, 1. pants (OV L 24, 27.1.1983., 1. lpp.).

5

(6)  Zaļā grāmata par Kopējās zivsaimniecības politikas nākotni, COM(2001) 135 galīgā redakcija, 20.3.2001.

6

(7)  2005. gadā Atlantijas okeāna ziemeļaustrumos Kopienas flote nozvejoja 76 % no 5,6 miljoniem tonnu, kas nozvejotas visos pasaules reģionos.

7

Avots: Eurostat, statistikas kopsavilkums 10/2007, 15/01/2007.

Eurostat

(8)  Komisija, Memo/06/268, 5.7.2006.

8

(9)  Zinātniski atzinumi, ko sniedz Starptautiskā Jūras pētniecības padome (SJPP) un ko Komisija iesniedz zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK); tos sagatavo dalībvalstu eksperti, zivsaimniecības nozares un citu ieinteresēto nozaru pārstāvji, tostarp nevalstiskās dabas aizsardzības organizācijas.

9

(10)  Katra dalībvalsts kontrolē tās teritorijā vai ūdeņos, uz kuriem attiecas tās suverenitāte vai jurisdikcija, veiktās darbības.

10

(11)  Regula (EK) Nr. 2371/2002, 23. panta 1. punkts.

11

(12)  Visas uz apropriācijām attiecīgās summas ir 2007. gada maksājumu apropriācijas.

12

(13)  Regula (EK) Nr. 2371/2002.

13

(14)  Padomes 1993. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.).

14

(15)  Komisijas 1983. gada 22. septembra Regula (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp.).

15

(16)  Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes 2004. gada 26. februāra Regula (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus;

17

Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai;

Padomes 2005. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē;

Padomes 2006. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī.

(18)  Izmantotie standarti: Vispārējie dažādu revīzijas iestāžu darbības kritēriji (ISO/IEC17 020: 1998); COSO uzņēmumu riska pārvaldības vienotais modelis (2004); Norvēģijas valsts kontroliera sagatavotais “Pētījums par zivju resursu apsaimniekošanu” (“Study on the management of the fish resources”); ERP atzinums par vienotas revīzijas modeli (OV C 107, 30.4.2004.); Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par vienotu un efektīvu KZP īstenošanu, COM(2003) 130 galīgā redakcija; ES Komisijas iekšējās revīzijas standarti, 11. punkts “Riska analīze un pārvaldība”, 17. punkts “Pārraudzība”, 7. punkts “Mērķu izvirzīšana”, 10. punkts “Darba izpildes kontrole” un 9. punkts “Gada pārvaldības plāns”.

18

ISO/IEC

COSO

Study on the management of the fish resources

(19)  Eurostat publicētie dati par nozveju 2003. gadā un krastā izkrautajiem lomiem 2002. gadā.

19

Eurostat

(20)  Kuģa žurnāls ir dokuments, kurā katru dienu kuģa kapteinis reģistrē katras zivju sugas nozvejoto un uz kuģa paturēto daudzumu, kā arī nozvejas datumu un vietu; ieraksta kopija jānosūta tās dalībvalsts iestādēm, ar kuras karogu attiecīgais kuģis kuģo. Regula (EEK) Nr. 2807/83, IV pielikuma 4. punkts.

20

(21)  Kravas izcelšanas deklarācija ir dokuments, kurā kapteinis norāda precīzu izkrauto zivju daudzumu katrai sugai. Vienu kopiju nosūta tās dalībvalsts iestādēm, ar kuras karogu attiecīgais kuģis kuģo. Ja kravas izcelšanu veic dalībvalstī, kas nav tā, ar kuras karogu kuģo, tad attiecīgās dalībvalsts iestādēm nosūta otru kopiju. Regula (EEK) Nr. 2807/83, IV pielikuma 4. punkts.

21

(22)  Pārdošanas kvīts ir dokuments, kuru sagatavo izsoles centri vai pirmpircējs un kurā ir minēts katras zivju sugas loma svars un izcelsmes ģeogrāfiskā zona. Kvītis jānosūta tās dalībvalsts iestādēm, kuru teritorijā notika pirmā attiecīgajā dalībvalstī ievesto zivsaimniecības produktu iepirkšana. Regula (EEK) Nr. 2847/93, 9. pants.

22

(23)  Regula (EEK) Nr. 2807/83, IV pielikuma 4.2. punkts.

23

(24)  Starpība ir 48,7 % (mencu izkraušana Polijā). Avots: Zivsaimniecības ĢD. Vērtējuma ziņojums par nozvejas dokumentēšanu Baltijas jūrā no 2005. līdz 2006. gadam.

24

(25)  Tas nozīmē, ja izkraušanas laikā notiek pārbaude un ja tā konstatē, ka nozveja ir 1 000 kg un kuģa žurnālā ir deklarēti 800 kg, ir ievērota 20 % pieļaujamā pielaide; ja pārbaudes nebūs, kravas izcelšanas deklarācijā norādītie 640 kg atbildīs 20 % atšķirībai attiecībā pret kuģa žurnālu, un nevarēs piemērot sodu par atšķirībām abās deklarācijās, lai gan kopumā ir deklarēti par 36 % mazāk zivju nekā faktiski nozvejots.

25

(26)  Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem (OV L 409, 30.12.2006., 1. lpp.).

26

(27)  Izsole ir virtuāla, tā ir elektroniska sistēma, ar kuras palīdzību pārdošanas centrs nosūta informāciju par lomiem, kas vēl ir jūrā uz kuģa, pārdevējiem, kas attālināti vairāksola, neredzējuši preci.

27

(28)  Zvejniekiem ir aizliegts izkraut zivis, kas ir mazākas par minimālo noteikto lielumu, vai tādu sugu zivis, kuras viņiem nav tiesību zvejot (izlietota kvota, nav licences u. c.).

28

(29)  Zvejnieki reizēm nepatur uz kuģa mazvērtīgas zivis, kuru apstrāde ir darbietilpīga un kuras tikai aizņem vietu tilpnēs vai, ja ir nozvejotas tādas zivju sugas, uz kurām attiecas kvota, izmet nelielas un tāpēc mazvērtīgas zivis.

29

(30)  “Nederīgais atlikums pasaules zvejniecībā. Atjaunināti dati”, Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO), 2005.

30

(31)  Spānijas zvejas flotē ir 67 % kuģu, kuru garums nepārsniedz 10 metrus, un to kW un BT izteiktā jauda ir attiecīgi 11 % un 3 %.

31

(32)  Spānijā saskaņā ar Lauksaimniecības, zvejniecības un pārtikas ministrijas Tirdzniecības apakšdirekcijas sniegtajām ziņām – 298 000 tonnu 2005. gadā; Francijā saskaņā ar INSEE datiem saldētā produkcija bija 40 % no 2005. gadā izkrauto zivju daudzuma.

32

INSEE

(33)  Ar šīs sistēmas palīdzību kuģi regulāri nosūta ziņas par savu atrašanās vietu kontroles iestādēm.

33

(34)  Daļēji saistībā ar novēlotu reģistrāciju, daļēji tāpēc, ka valsts inspektori atklāja nedeklarētas zivju izkraušanas.

34

(35)  Regula (EEK) Nr. 2847/93, 19. pants.

35

(36)  Tiek ņemti vērā tikai tie daudzumi, kas pārdoti izsolēs, lai gan nozīmīgu daļu no izkrautajām zivīm (vairāk nekā 20 %) realizē ārpus izsolēm.

36

(37)  Izsoļu informācija ietver ziņas par to lomu pārdošanu, kuri izkrauti citā dalībvalstī un par kuriem Komisijai ziņo šī valsts, nevis Francija.

37

(38)  It īpaši – starpība starp izkraušanas deklarācijās un/vai pārdošanas kvītīs minētajiem daudzumiem un tiem daudzumiem, kas fiksēti kuģa žurnālos, un kura ir lielāka par tiesību aktos noteikto pieļaujamo pielaidi.

38

(39)  Regulā (EEK) Nr. 2847/93 ir noteikts, ka kuģa žurnāla un izvešanas krastā deklarācijas kopiju iesniedz gan tās valsts atbildīgajām iestādēm, kur lomu izkrauj krastā, gan arī karoga valsts iestādēm, taču pārdošanas kvīti iesniedz tikai tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kuras teritorijā notiek pirmā zivsaimniecības produktu iepirkšana.

39

(40)  Izkraušanas deklarācija un pārdošanas kvītis.

40

(41)  Tie ir noteikti vēl pirms Kopienas KPN sistēmas un kvotu ieviešanas.

41

(42)  Ja 100 kg svaigu ķidātu mencu izkrauj Francijā, tiek izlietoti 124 kg no pieejamās kvotas, bet Lietuvā – 111 kg;

42

ja 100 kg svaigu ķidātu jūras velnu bez galvām izkrauj Zviedrijā, tiek izlietoti 250 kg no kvotas, bet Vācijā – 325 kg.

(43)  Starpība 169 tūkstoši tonnu (262,9 tūkstoši tonnu pret 431,9 tūkstošiem tonnu).

43

(44)  Uz diviem kuģiem šī sistēma nebija uzstādīta, bet no pārējiem pieciem izkraušanas dienā netika saņemts neviens signāls (viens kuģis nebija raidījis signālus vairāk nekā trīs gadus pirms minētās izkraušanas dienas, kāds cits nebija raidījis signālus vairāk nekā divus gadus).

44

(45)  Regula (EEK) Nr. 2847/93, 19. panta 5. punkts.

45

(46)  Regula (EK) Nr. 2846/98, 1. panta 13. punkta c) apakšpunkts.

46

(47)  Dokumenta “Compliance Scoreboard 2005” (Atskaite par noteikumu ievērošanu) 12. punktā Komisija atzīst: “Dati, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai, pamatojas uz nozvejas un izkraušanas deklarācijām, kuras sagatavojuši kuģu īpašnieki vai aģenti. Komisija apzinās, ka šie dati, iespējams, ne vienmēr atspoguļo patieso stāvokli. Zinātnieku sagatavotajos ziņojumos ir atkārtoti uzsvērts, ka kļūdainu datu iesniegšana vai samazinātu nozvejas vai izkraušanas daudzumu uzrādīšana var negatīvi ietekmēt zivju krājumu novērtēšanas precizitāti, un Komisijas inspektoru novērojumi vairāku gadu garumā apstiprina šīs aizdomas.” http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement/scoreboard/archives/scoreboard2005/management_en.htm

47

Compliance Scoreboard 2005

(48)  Regulas (EEK) Nr. 2847/93, 21. panta 3. punkts.

48

(49)  Piemēram, Itālijas atbildīgās iestādes 2005. gadā deklarēja ziemeļu tunzivs nozveju to zivju sugu sadaļā, uz kuru neattiecas kvota, lai gan uz šīs sugas zivju krājumiem attiecas kvota.

49

(50)  Padomes 1991. gada 21. maija Regula (EEK) Nr. 1382/91 par datu sniegšanu attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem (OV L 133, 28.5.1991., 1. lpp.).

50

(51)  Padomes 1998. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2846/98, ar kuru izdarīti grozījumi Regulā (EEK) Nr. 2847/93 par kontroles sistēmas noteikšanu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (OV L 358, 31.12.1998., 5. lpp.).

51

(52)  2005. gadā – 229.

52

(53)  Piemēram, zināmu periodu uz dažām kvotām reizēm ir iespējams attiecināt noteiktu daudzumu citā zonā nozvejotu lomu vai arī dažu zivju sugu nozvejas kvotās daļēji iekļauj kādu citu sugu zivju piezvejas.

53

(54)  Ievērojama pārsniegšana: vairāk nekā 5 % no kvotas un/vai 10 % no KPN, un/vai vairāk nekā 100 t; 2006. gada kvotām attiecīgi piemēroja atvilkumus, kas līdzvērtīgi konstatētajiem 26 pārsniegumiem. Regula (EK) Nr. 742/2006.

54

(55)  Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 26. panta 4. punkts.

55

(56)  Regula (EK) Nr. 2371/2002, 23. pants.

56

(57)  Regula (EK) Nr. 2371/2002, 26. panta 1. punkts.

57

(58)  Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 35. pantu. Pēdējais publicētais ziņojums: Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā dalībvalstis 2003.–2005. gadā īstenojušas kopējo zivsaimniecības politiku, COM(2007) 167 galīgā redakcija, 10.4.2007.

58

(59)  Skatīt 15. punktu.

59

(60)  Komisijas dienesti 1999. gadā ierosināja izstrādāt tipveida pārbaudes ziņojumu veidlapas, taču ierosinājums netika virzīts tālāk.

60

(61)  Piemēram, izkraušanas pārbaudei tie ir: inspektora klātbūtne no izkraušanas sākuma līdz beigām, pietiekama loma parauga nosvēršana; pārbaudei jūrā tie ir: loma atbilstība ierakstiem kuģa žurnālā.

61

(62)  Piemēram, kāda veida zvejas darbības visvairāk tiek piekoptas katrā valstī, flotes lielums un sastāvs, krasta līnijas garums un īpatnības, to ūdeņu platība, kas ir valsts jurisdikcijā, produkcijas realizācijas tradīcijas u. c.

62

(63)  Zvejas atļauja, zvejas tiesības, ziņas par nozveju iepriekšējos gados, pārbaudes iepriekšējos gados, iepriekš noteiktie sodi, apgrozījums, ZNS sniegtās ziņas u. c.

63

(64)  Spānijā katrā attiecīgā reģionā “iekšējie ūdeņi “nozīmē platību no krasta līdz taisnai iedomātai līnijai (”Líneas de base recta”), kas savieno attiecīgā reģiona divus pašus tālākos punktus krasta līnijā.

64

Líneas de base recta

(65)  Francijā tiek mērīts pārkāpumu biežuma līmenis (attiecība starp konstatēto pārkāpumu un pārbaužu skaitu); atbildīgo iestāžu publicētajās ziņās šis līmenis ir 6,6 %, bet līmenis, kas aprēķināts, izmantojot revidentu sniegtās ziņas, ir 12,4 %.

65

(66)  Kopējais krastā un jūrā veikto pārbaužu skaits, pārbaužu ilguma kopskaits stundās u. tml.

66

(67)  Padomes 2005. gada 26. aprīļa Regula (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

67

(68)  Faktiski tie ir inspektori, ko dalībvalstis ir norīkojušas piedalīties pārbaudēs, kuras koordinē aģentūra.

68

(69)  Regula (EK) Nr. 2371/2002, 25. pants.

69

(70)  Veicot izkraušanas pārbaudes uz kuģiem, tika konstatēti 202 pārkāpumi; 167 gadījumos tika izteikts mutisks brīdinājums, 14 rakstiski brīdinājumi, 20 lietas tika nodotas tiesu instancēm un ir viena apturēta lieta.

70

(71)  Regula (EK) Nr. 2371/2002, 25. panta 4. punkts.

71

(72)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Dalībvalstu ziņojumi par nopietniem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem 2004. gadā”, COM(2006) 387, 14.7.2006. Skatīt arī Atskaiti par kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu (Common Fishery Policy Scoreboard), 3. izdevums, 40. lpp.

72

Common Fishery Policy Scoreboard

(73)  Saskaņā ar Komisijas aplēsēm 2005. gadā 15 % tās inspekcijas dienesta resursu tika veltīti darbam saistībā ar tiesvedību Francijā.

73

(74)  Saskaņā ar Līguma 226. pantu.

74

(75)  Saskaņā ar Līguma 228. pantu.

75

(76)  Lieta C-304/02, Komisija/Francija par prasību sakarā ar valsts pienākumu neizpildi atbilstoši EKL 228. pantam. Tiesa nospriež, ka ir jāmaksā naudas sods 20 miljoni EUR un kavējuma nauda 57,8 miljoni EUR par katru sešu mēnešu periodu (spriedums stājās spēkā 2005. gada 12. jūlijā). Faktiski Francija samaksāja naudas sodu un kavējuma naudu par vienu periodu.

76

(77)  Regula (EK) Nr. 2371/2002, 26. panta 3. punkts.

77

(78)  Respektīvi, kvotas, kas nav iepriekšējā saimnieciskās darbības gada kvotas, kuru neizmantoto daļu ar īpaša pārvaldības mehānisma palīdzību zināmos apstākļos var pārnest uz attiecīgajām nākamā gada kvotām.

78

(79)  Regula (EK) Nr. 2371/2002, 23. panta 4. punkts.

79

(80)  Komisijas 2007. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 147/2007, ar kuru 2007.–2012. gadam pielāgo konkrētas nozvejas kvotas saskaņā ar 23. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku.

80

(81)  Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2792/1999, kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē, 18. pants (OV L 337, 30.12.1999., 10. lpp.).

81

(82)  Zaļā grāmata par kopējās zivsaimniecības politikas nākotni, COM(2001) 135, 3.3. punkts.

82

(83)  Zvejas intensitāte ir zvejas kuģa jaudas reizinājums ar tā aktivitāti.

83

(84)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par zvejas kapacitātes un zvejas piepūles rādītāju uzlabošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, COM(2007) 39 galīgā redakcija, 5.2.2007.

84

(85)  Attiecībā uz motora jaudu elektroniskais ātruma ierobežotājs apgrūtina pārbaudi, vai deklarētie lielumi atbilst patiesībai; attiecībā uz tonnāžu izmantotā mērvienība ir saskaņota nesen, tāpēc nav iespējama ticama salīdzināšana ar iepriekš reģistrētajiem datiem.

85

(86)  Regulas (EK) Nr. 2371/2002 14. pants.

86

(87)  Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja uzsver: “Jaudas samazinājums, par kuru ir iesniegtas ziņas, ir visai niecīgs, salīdzinot ar esošo neatbilstību starp zvejas iespējām un flotes jaudu; lai atgūtu līdzsvaru, ir jāsamazina ES flotes zvejas jauda (spēja), ne tikai tās fiziskā jauda.” Pielikums Komisijas 2007. gada 9. janvāra gada ziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam par dalībvalstu centieniem 2005. gadā panākt zvejas kapacitātes un zvejas iespēju noturīgu līdzsvaru, COM(2006) 872 galīgā redakcija.

87

(88)  Padomes Regula (EK) Nr. 1966/2006.

88

(89)  Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002, 25. panta 4. punkts.

89

---

PIELIKUMS

NOZVEJAS DATU IEVĀKŠANAS UN UZRAUDZĪBAS VIENKĀRŠOTA SHĒMA

Image

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I. | Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis ir ūdeņu resursu saglabāšana un pārvaldība. Kopienai ir likumdevējvara, kurā lēmumus pieņem Padome pēc apspriešanās ar Parlamentu. KZP noteikumu piemērošana un īstenošana ir dalībvalstu pienākums.
  Komisija uzskata, ka KZP panākumi ir atkarīgi no kontroles, inspekciju un sankciju pasākumu kvalitātes.
  Kontroles un izpildes jomā Kopienas tiesību aktu mērķis ir saskaņot dalībvalstu darbības, kā arī novērst politikas neveiksmi, ja dalībvalstis nav pienācīgi pildījušas savus pienākumus.
  Komisija ir vienisprātis ar Tiesas secinājumiem attiecībā uz trūkumiem noteikumos par kontroli, inspekciju un izpildi, kuri apdraud KZP efektivitāti.
  Ņemot vērā šo situāciju, Komisija jau ir sākusi apsvērt vērienīgu Eiropas zivsaimniecības kontroles politikas reformu.
  Tiesas ieteikumi situācijas uzlabošanai var kļūt par efektīvu ieguldījumu šīs reformas panākumu nodrošināšanā.
  Neraugoties uz iepriekš minēto, pēdējos gados jau ir veikti pasākumi, lai uzlabotu kontroli un KZP noteikumu ieviešanu, kā arī lai labāk pielāgotu un saskaņotu dalībvalstu aktivitātes. Jo īpaši jaunas iespējas ir radījusi 2002. gada KZP reforma un Kopienas Zivsaimniecību kontroles aģentūras izveidošana.
  KZP efektivitātes nodrošināšanas nolūkā nepieciešams vienkāršot procedūras un nostiprināt Komisijas pilnvaras un Kopienas Zivsaimniecību kontroles aģentūras kompetenci.
  KZP panākumi lielā mērā ir atkarīgi no dalībvalstu apņemšanās un centieniem efektīvi kontrolēt un īstenot KZP noteikumus. Dažu Komisijas priekšlikumu pieņemšana Padomē ir izrādījusies sarežģīta, jo īpaši gadījumos, kad priekšlikumi attiecas uz centieniem ierobežot piekļuvi izzūdošajiem zivju krājumiem, saskaņot zvejas apjomus ar zivju resursiem vai palielināt Komisijas pilnvaras. |
| --- | --- |

I.

Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis ir ūdeņu resursu saglabāšana un pārvaldība. Kopienai ir likumdevējvara, kurā lēmumus pieņem Padome pēc apspriešanās ar Parlamentu. KZP noteikumu piemērošana un īstenošana ir dalībvalstu pienākums.

Komisija uzskata, ka KZP panākumi ir atkarīgi no kontroles, inspekciju un sankciju pasākumu kvalitātes.

Kontroles un izpildes jomā Kopienas tiesību aktu mērķis ir saskaņot dalībvalstu darbības, kā arī novērst politikas neveiksmi, ja dalībvalstis nav pienācīgi pildījušas savus pienākumus.

Komisija ir vienisprātis ar Tiesas secinājumiem attiecībā uz trūkumiem noteikumos par kontroli, inspekciju un izpildi, kuri apdraud KZP efektivitāti.

Ņemot vērā šo situāciju, Komisija jau ir sākusi apsvērt vērienīgu Eiropas zivsaimniecības kontroles politikas reformu.

Tiesas ieteikumi situācijas uzlabošanai var kļūt par efektīvu ieguldījumu šīs reformas panākumu nodrošināšanā.

Neraugoties uz iepriekš minēto, pēdējos gados jau ir veikti pasākumi, lai uzlabotu kontroli un KZP noteikumu ieviešanu, kā arī lai labāk pielāgotu un saskaņotu dalībvalstu aktivitātes. Jo īpaši jaunas iespējas ir radījusi 2002. gada KZP reforma un Kopienas Zivsaimniecību kontroles aģentūras izveidošana.

KZP efektivitātes nodrošināšanas nolūkā nepieciešams vienkāršot procedūras un nostiprināt Komisijas pilnvaras un Kopienas Zivsaimniecību kontroles aģentūras kompetenci.

KZP panākumi lielā mērā ir atkarīgi no dalībvalstu apņemšanās un centieniem efektīvi kontrolēt un īstenot KZP noteikumus. Dažu Komisijas priekšlikumu pieņemšana Padomē ir izrādījusies sarežģīta, jo īpaši gadījumos, kad priekšlikumi attiecas uz centieniem ierobežot piekļuvi izzūdošajiem zivju krājumiem, saskaņot zvejas apjomus ar zivju resursiem vai palielināt Komisijas pilnvaras.

| II. | Lai nodrošinātu pienācīgu KZP noteikumu piemērošanu dalībvalstīs, Komisija vērš uzmanību uz valstu kontroles un izpildes sistēmu trūkumiem, nepieciešamības gadījumā izmantojot pārkāpumu konstatēšanas procedūru un citus piespiedu pasākumus, aktīvi atbalstot labāku sadarbību starp valstu iestādēm, pieņemot jaunus tiesību aktus, kā arī sniedzot tiešu atbalstu dalībvalstu kontroles iestādēm. Tomēr šie pasākumi ne vienmēr ir bijuši pietiekami efektīvi un sekmīgi.
  Attiecībā uz datu reģistrēšanu un ziņojumu sniegšanu dalībvalstīm jāievieš nepieciešamās sistēmas, kā reģistrēt, kontrolpārbaudīt un apstiprināt informāciju par zvejošanas darbībām, un uzlabot kontroli un ziņošanas pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

II.

Lai nodrošinātu pienācīgu KZP noteikumu piemērošanu dalībvalstīs, Komisija vērš uzmanību uz valstu kontroles un izpildes sistēmu trūkumiem, nepieciešamības gadījumā izmantojot pārkāpumu konstatēšanas procedūru un citus piespiedu pasākumus, aktīvi atbalstot labāku sadarbību starp valstu iestādēm, pieņemot jaunus tiesību aktus, kā arī sniedzot tiešu atbalstu dalībvalstu kontroles iestādēm. Tomēr šie pasākumi ne vienmēr ir bijuši pietiekami efektīvi un sekmīgi.

Attiecībā uz datu reģistrēšanu un ziņojumu sniegšanu dalībvalstīm jāievieš nepieciešamās sistēmas, kā reģistrēt, kontrolpārbaudīt un apstiprināt informāciju par zvejošanas darbībām, un uzlabot kontroli un ziņošanas pienākumu izpildi.

| III. | Komisija ir vienisprātis ar Tiesas veikto analīzi un secinājumiem. Šie ieteikumi tika iekļauti jau iepriekšējos Komisijas priekšlikumos, un to īstenošana jāturpina paredzētās Eiropas zivsaimniecības kontroles politikas reformas ietvaros.
  Valstu sankciju sistēmu piemērošana ir dalībvalstu pienākums. Par šo sistēmu saskaņošanu Kopienas līmenī lemj Kopienas likumdevējs. |
| --- | --- |

III.

Komisija ir vienisprātis ar Tiesas veikto analīzi un secinājumiem. Šie ieteikumi tika iekļauti jau iepriekšējos Komisijas priekšlikumos, un to īstenošana jāturpina paredzētās Eiropas zivsaimniecības kontroles politikas reformas ietvaros.

Valstu sankciju sistēmu piemērošana ir dalībvalstu pienākums. Par šo sistēmu saskaņošanu Kopienas līmenī lemj Kopienas likumdevējs.

IEVADS

| 1.–9. | KZP mērķis ir nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu tā, lai panāktu ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. Pamatojoties uz minēto, pašreizējā KZP likumdošana veido struktūru, kas regulē zvejas darbības, nosakot nozvejas, zvejas jaudas un zvejas intensitātes ierobežojumus un tehniska rakstura pasākumus.
  Šīs politikas panākumi galvenokārt ir atkarīgi no visu iesaistīto pušu līdzdalības. Lai gan Komisijas pienākums ir ierosināt jaunus tiesību aktus un kontrolēt, kā dalībvalstis noteikumus piemēro, KZP mērķu īstenošanā būtiski svarīgi ir pašu dalībvalstu centieni. Tikai dalībvalstis var nodrošināt KZP noteikumu oficiālu pieņemšanu un veikt nepieciešamos pasākumus to atbilstīgai piemērošanai.
  Lai uzlabotu sistēmas efektivitāti, ar 2002. gada reformu tika ieviesta jauna zivsaimniecību apsaimniekošanas pieeja, kuras pamatā ir ilgtermiņa apsaimniekošanas plāni un – neatliekamākajos gadījumos – resursu atjaunošanas plāni. Turklāt tika mainīta vecā zvejas jaudas vadības sistēma, stiprinot zvejas intensitātes vadību esošās zvejas jaudu robežās.
  Saskaņā ar pamatregulas (1) V nodaļas un kontroles regulas (2) noteikumiem dalībvalstīm jāpieņem pasākumi, jāpiešķir finanšu un cilvēku resursi un jāizveido administratīvā un tehniskā struktūra, kas nepieciešama, lai nodrošinātu efektīvu kontroli, inspekciju un KZP tiesību aktu piemērošanu.
  Noteikumu pamatā ir dalībvalstu pienākums izveidot efektīvu kontroles sistēmu, ja vajadzīgs, saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātajiem noteikumiem.
  Šajā jomā Komisijas pieeja bija vērsta uz to, lai pieņemtu sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kontroles inspekcijām un tiesību aktu ieviešanas uzdevumiem, kas ir vērsti uz konkrētiem zvejas veidiem vai reģioniem, vai, pastāvot kopējiem nosacījumiem, ir piemērojami plašāk, un, savu pilnvaru robežās un galveno uzmanību pievēršot prioritārajiem jautājumiem KZP mērķu īstenošanā, Komisija izvērtē, kā dalībvalstis piemēro KZP noteikumus.
  Šajā sakarā Komisija veic inspekcijas komandējumus dalībvalstīs, pamatojoties uz horizontālām un konkrētām inspekciju programmām. Komisija vēršas pret šādu inspekcijas komandējumu laikā atklātām nepilnībām veidā, kas uzskatāms par piemērotāko un lietderīgāko, ņemot vērā nepilnību būtiskumu, kā arī to novēršanas steidzamību un politisko jutīgumu.
  Vairumā gadījumu Komisijas inspektoru konstatējumus konkrētajā dalībvalstī plānveidīgi pārbauda ar kontaktpersonu starpniecību vai turpmāku inspekcijas komandējumu. Nopietnāki gadījumi vai principiāli jautājumi tiek risināti politiskā līmenī. Ievērojamu vai nenovērstu nepilnību gadījumā pret attiecīgo dalībvalsti tiek uzsākta pārkāpumu konstatēšanas procedūra.
  Eiropas Kopienu Tiesas (Tiesa) spriedums lietā C-304/02, Komisija pret Franciju (3), ir sniedzis Kopienai skaidru apstiprinājumu tam, kāda ir dalībvalstu nozīme un pienākumi attiecībā uz kontroli un KZP noteikumu īstenošanu. Saskaņā ar šo Tiesas lēmumu Francijai tika uzdots samaksāt vienreizēju summu 20 miljonu euro apmērā un periodisku sešu mēnešu naudas sodu EUR 57 761 250 euro apmērā. Otrā sešu mēnešu perioda beigās Komisija ņēma vērā, ka Francijas virzība kontroles, saukšanas pie atbildības
  un naudas sodu sistēmas uzlabošanas jomā ir uzskatāma par kopumā apmierinošu un par tādu, ka otra naudas soda piespriešana būtu nesamērīga. Tomēr Francijai tika norādīts, ka ir svarīgi, lai nākotnē Francija turpinātu savus centienus un vēl vairāk stiprinātu šos panākumus. Bez pārkāpumu konstatēšanas procedūras, kas prasa ilgu laiku, Komisija palīdz dalībvalstīm to uzdevumā, sniedzot informāciju un padomus, radot platformu apmaiņai ar paraugpraksi, kā arī sastādot katra veida inspekcijas minimālo standartu sarakstu atsevišķām zivsaimniecībām.
  Visbeidzot, dalībvalstīs veiktie inspekcijas komandējumi Komisijai sniedz vajadzīgo informāciju, lai izvērtētu esošo KZP struktūru, un vajadzības gadījumā, Komisija iesniegs Padomei jaunus tiesību aktu priekšlikumus par to, kā novērst esošās nepilnības un neatbilstības. |
| --- | --- |

1.–9.

KZP mērķis ir nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu tā, lai panāktu ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. Pamatojoties uz minēto, pašreizējā KZP likumdošana veido struktūru, kas regulē zvejas darbības, nosakot nozvejas, zvejas jaudas un zvejas intensitātes ierobežojumus un tehniska rakstura pasākumus.

Šīs politikas panākumi galvenokārt ir atkarīgi no visu iesaistīto pušu līdzdalības. Lai gan Komisijas pienākums ir ierosināt jaunus tiesību aktus un kontrolēt, kā dalībvalstis noteikumus piemēro, KZP mērķu īstenošanā būtiski svarīgi ir pašu dalībvalstu centieni. Tikai dalībvalstis var nodrošināt KZP noteikumu oficiālu pieņemšanu un veikt nepieciešamos pasākumus to atbilstīgai piemērošanai.

Lai uzlabotu sistēmas efektivitāti, ar 2002. gada reformu tika ieviesta jauna zivsaimniecību apsaimniekošanas pieeja, kuras pamatā ir ilgtermiņa apsaimniekošanas plāni un – neatliekamākajos gadījumos – resursu atjaunošanas plāni. Turklāt tika mainīta vecā zvejas jaudas vadības sistēma, stiprinot zvejas intensitātes vadību esošās zvejas jaudu robežās.

Saskaņā ar pamatregulas (1) V nodaļas un kontroles regulas (2) noteikumiem dalībvalstīm jāpieņem pasākumi, jāpiešķir finanšu un cilvēku resursi un jāizveido administratīvā un tehniskā struktūra, kas nepieciešama, lai nodrošinātu efektīvu kontroli, inspekciju un KZP tiesību aktu piemērošanu.

Noteikumu pamatā ir dalībvalstu pienākums izveidot efektīvu kontroles sistēmu, ja vajadzīgs, saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātajiem noteikumiem.

Šajā jomā Komisijas pieeja bija vērsta uz to, lai pieņemtu sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kontroles inspekcijām un tiesību aktu ieviešanas uzdevumiem, kas ir vērsti uz konkrētiem zvejas veidiem vai reģioniem, vai, pastāvot kopējiem nosacījumiem, ir piemērojami plašāk, un, savu pilnvaru robežās un galveno uzmanību pievēršot prioritārajiem jautājumiem KZP mērķu īstenošanā, Komisija izvērtē, kā dalībvalstis piemēro KZP noteikumus.

Šajā sakarā Komisija veic inspekcijas komandējumus dalībvalstīs, pamatojoties uz horizontālām un konkrētām inspekciju programmām. Komisija vēršas pret šādu inspekcijas komandējumu laikā atklātām nepilnībām veidā, kas uzskatāms par piemērotāko un lietderīgāko, ņemot vērā nepilnību būtiskumu, kā arī to novēršanas steidzamību un politisko jutīgumu.

Vairumā gadījumu Komisijas inspektoru konstatējumus konkrētajā dalībvalstī plānveidīgi pārbauda ar kontaktpersonu starpniecību vai turpmāku inspekcijas komandējumu. Nopietnāki gadījumi vai principiāli jautājumi tiek risināti politiskā līmenī. Ievērojamu vai nenovērstu nepilnību gadījumā pret attiecīgo dalībvalsti tiek uzsākta pārkāpumu konstatēšanas procedūra.

Eiropas Kopienu Tiesas (Tiesa) spriedums lietā C-304/02, Komisija pret Franciju (3), ir sniedzis Kopienai skaidru apstiprinājumu tam, kāda ir dalībvalstu nozīme un pienākumi attiecībā uz kontroli un KZP noteikumu īstenošanu. Saskaņā ar šo Tiesas lēmumu Francijai tika uzdots samaksāt vienreizēju summu 20 miljonu euro apmērā un periodisku sešu mēnešu naudas sodu EUR 57 761 250 euro apmērā. Otrā sešu mēnešu perioda beigās Komisija ņēma vērā, ka Francijas virzība kontroles, saukšanas pie atbildības

un naudas sodu sistēmas uzlabošanas jomā ir uzskatāma par kopumā apmierinošu un par tādu, ka otra naudas soda piespriešana būtu nesamērīga. Tomēr Francijai tika norādīts, ka ir svarīgi, lai nākotnē Francija turpinātu savus centienus un vēl vairāk stiprinātu šos panākumus. Bez pārkāpumu konstatēšanas procedūras, kas prasa ilgu laiku, Komisija palīdz dalībvalstīm to uzdevumā, sniedzot informāciju un padomus, radot platformu apmaiņai ar paraugpraksi, kā arī sastādot katra veida inspekcijas minimālo standartu sarakstu atsevišķām zivsaimniecībām.

Visbeidzot, dalībvalstīs veiktie inspekcijas komandējumi Komisijai sniedz vajadzīgo informāciju, lai izvērtētu esošo KZP struktūru, un vajadzības gadījumā, Komisija iesniegs Padomei jaunus tiesību aktu priekšlikumus par to, kā novērst esošās nepilnības un neatbilstības.

REVĪZIJAS RAKSTUROJUMS

| 17. | Šī ziņojuma piebildes tiks ņemtas vērā, gatavojoties kontroles regulas pārskatīšanai un grozīšanai. |
| --- | --- |

17.

Šī ziņojuma piebildes tiks ņemtas vērā, gatavojoties kontroles regulas pārskatīšanai un grozīšanai.

APSVĒRUMI

| 18. | Dalībvalstīs ieviesto nozvejas reģistrācijas un verificēšanas sistēmu novērtēšana tiks pabeigta 2008. gadā, jo galvenā problēma ir datu neuzticamība. Tā tiek risināta kontroles regulas pārskatīšanas un pārstrādāšanas gaitā. |
| --- | --- |

18.

Dalībvalstīs ieviesto nozvejas reģistrācijas un verificēšanas sistēmu novērtēšana tiks pabeigta 2008. gadā, jo galvenā problēma ir datu neuzticamība. Tā tiek risināta kontroles regulas pārskatīšanas un pārstrādāšanas gaitā.

| 19. | Tiesas minētās nepilnības valstu nozvejas reģistrācijas sistēmās ir atklājuši arī Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta dienesti.
  Lai uzlabotu datu ticamību, jo īpaši attiecībā uz tiem zivju krājumiem, kuri ir starptautisku nolīgumu priekšmets (piemēram, melnais paltuss, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO)), Komisija pēc savas iniciatīvas veic kontrolpārbaudes, izmantojot trešo valstu sniegtos datus, un ir ieviesusi brīdinājuma sistēmas.
  Turklāt Komisija ir uzsākusi pārkāpumu konstatēšanas procedūras pret dažām dalībvalstīm, cita starpā pievēršot uzmanību nozvejas datu uzticamībai (piemēram, Apvienotā Karaliste, Īrija, Spānija, Portugāle un Polija). |
| --- | --- |

19.

Tiesas minētās nepilnības valstu nozvejas reģistrācijas sistēmās ir atklājuši arī Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta dienesti.

Lai uzlabotu datu ticamību, jo īpaši attiecībā uz tiem zivju krājumiem, kuri ir starptautisku nolīgumu priekšmets (piemēram, melnais paltuss, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO)), Komisija pēc savas iniciatīvas veic kontrolpārbaudes, izmantojot trešo valstu sniegtos datus, un ir ieviesusi brīdinājuma sistēmas.

Turklāt Komisija ir uzsākusi pārkāpumu konstatēšanas procedūras pret dažām dalībvalstīm, cita starpā pievēršot uzmanību nozvejas datu uzticamībai (piemēram, Apvienotā Karaliste, Īrija, Spānija, Portugāle un Polija).

| 20. | Lai uzlabotu datu apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju, Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 uzliek par pienākumu dalībvalstīm nozīmēt vienu iestādi, kas atbild par to, ka informācija par zvejas darbībām tiek koordinēti apkopota un pārbaudīta, kā arī par ziņojumu sniegšanu un sadarbību ar Komisiju. Turklāt sistēmu vēl vairāk stiprina prasība, ka pirmais apgrozījums drīkst notikt tikai reģistrētās izsolēs vai ar reģistrētu pircēju starpniecību.
  Turklāt Komisijas priekšlikums par regulu, kurā noteikti sīki izstrādāti ieviešanas noteikumi elektronisko ziņojumu sniegšanai, uzlabos ratificēšanas sistēmu efektivitāti. Piemēram, regula paredz pārdošanas kvīts kopijas tūlītēju elektronisku pārsūtīšanu karoga valsts un izkraušanas valsts iestādēm, lai varētu veikt kontrolpārbaudi ar kravas izkraušanas deklarāciju. |
| --- | --- |

20.

Lai uzlabotu datu apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju, Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 uzliek par pienākumu dalībvalstīm nozīmēt vienu iestādi, kas atbild par to, ka informācija par zvejas darbībām tiek koordinēti apkopota un pārbaudīta, kā arī par ziņojumu sniegšanu un sadarbību ar Komisiju. Turklāt sistēmu vēl vairāk stiprina prasība, ka pirmais apgrozījums drīkst notikt tikai reģistrētās izsolēs vai ar reģistrētu pircēju starpniecību.

Turklāt Komisijas priekšlikums par regulu, kurā noteikti sīki izstrādāti ieviešanas noteikumi elektronisko ziņojumu sniegšanai, uzlabos ratificēšanas sistēmu efektivitāti. Piemēram, regula paredz pārdošanas kvīts kopijas tūlītēju elektronisku pārsūtīšanu karoga valsts un izkraušanas valsts iestādēm, lai varētu veikt kontrolpārbaudi ar kravas izkraušanas deklarāciju.

| 21. | a) | Elektroniska kuģa zvejas žurnāla ieviešana novērsīs Tiesas konstatētās problēmas. Pienākums katru dienu elektroniski reģistrēt un pārraidīt kuģa zvejas žurnālu, kravas izkraušanas deklarāciju un pārkraušanas datus būtiski uzlabos uzraudzības, kontroles un novērošanas darbību jūrā un uz sauszemes lietderību un efektivitāti; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

Elektroniska kuģa zvejas žurnāla ieviešana novērsīs Tiesas konstatētās problēmas. Pienākums katru dienu elektroniski reģistrēt un pārraidīt kuģa zvejas žurnālu, kravas izkraušanas deklarāciju un pārkraušanas datus būtiski uzlabos uzraudzības, kontroles un novērošanas darbību jūrā un uz sauszemes lietderību un efektivitāti;

| b) | Komisija ir pastāvīgi atbalstījusi tādas vispārējas sistēmas izstrādāšanu, ar kuru nosaka visu zivju svaru, un tā atzīmē, ka svēršanas pienākums dažos konkrētos zvejas veidos jau ir ieviests, piemēram, pelaģiskajā zvejā un, sākot ar 2008. gadu, zvejā Baltijas jūras; |
| --- | --- |

b)

Komisija ir pastāvīgi atbalstījusi tādas vispārējas sistēmas izstrādāšanu, ar kuru nosaka visu zivju svaru, un tā atzīmē, ka svēršanas pienākums dažos konkrētos zvejas veidos jau ir ieviests, piemēram, pelaģiskajā zvejā un, sākot ar 2008. gadu, zvejā Baltijas jūras;

| c) | Padome jau ir vienojusies par zemāku pielaides robežu dažos konkrētos zvejas veidos, uz kuriem attiecas zivju resursu atjaunošanas pasākumi (piemēram, heks, menca, jūrasmēle). Turklāt Komisija pārskata jautājumu par pielaides robežām kontroles regulas pārskatītajā un grozītajā redakcijā; |
| --- | --- |

c)

Padome jau ir vienojusies par zemāku pielaides robežu dažos konkrētos zvejas veidos, uz kuriem attiecas zivju resursu atjaunošanas pasākumi (piemēram, heks, menca, jūrasmēle). Turklāt Komisija pārskata jautājumu par pielaides robežām kontroles regulas pārskatītajā un grozītajā redakcijā;

| d) | viens no jautājumiem, uz ko tiek vērsta uzmanība, pārskatot un grozot kontroles regulu, ir pārdošanas kvītīs minētās informācijas kvalitāte pircēju un pārdevēju interešu sakrišanas gadījumā. |
| --- | --- |

d)

viens no jautājumiem, uz ko tiek vērsta uzmanība, pārskatot un grozot kontroles regulu, ir pārdošanas kvītīs minētās informācijas kvalitāte pircēju un pārdevēju interešu sakrišanas gadījumā.

| 23. | Regula par elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu uzlabos validācijas sistēmu efektivitāti, piemēram, paredzot pārdošanas kvīts kopijas tūlītēju elektronisku pārsūtīšanu karoga valsts un izkraušanas valsts iestādēm, lai varētu veikt tā kontrolpārbaudi ar kravas izkraušanas deklarāciju. Pēc Padomes Regulas publicēšanas 2006. gada 30. decembrī Komisija nekavējoties sagatavoja noteikumu ieviešanas priekšlikumu. Šis priekšlikums 2007. gada pirmajā pusē jau ir apspriests ar dalībvalstīm, un to paredzēts pieņemt līdz 2007. gada beigām. |
| --- | --- |

23.

Regula par elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu uzlabos validācijas sistēmu efektivitāti, piemēram, paredzot pārdošanas kvīts kopijas tūlītēju elektronisku pārsūtīšanu karoga valsts un izkraušanas valsts iestādēm, lai varētu veikt tā kontrolpārbaudi ar kravas izkraušanas deklarāciju. Pēc Padomes Regulas publicēšanas 2006. gada 30. decembrī Komisija nekavējoties sagatavoja noteikumu ieviešanas priekšlikumu. Šis priekšlikums 2007. gada pirmajā pusē jau ir apspriests ar dalībvalstīm, un to paredzēts pieņemt līdz 2007. gada beigām.

| 24. | Komisija izvērtē iespējas uzlabot situāciju attiecībā uz nozvejas un pārdošanas datiem un ziņošanas termiņu noteikšanu.
  Tomēr Norvēģijas izkraušanas un pārdošanas uzraudzības sistēmu piemēro tikai un vienīgi šajā valstī, un Kopienas pienākumi atšķiras no Norvēģijas valsts pienākumiem, jo īpaši attiecībā uz subsidiaritātes principu. |
| --- | --- |

24.

Komisija izvērtē iespējas uzlabot situāciju attiecībā uz nozvejas un pārdošanas datiem un ziņošanas termiņu noteikšanu.

Tomēr Norvēģijas izkraušanas un pārdošanas uzraudzības sistēmu piemēro tikai un vienīgi šajā valstī, un Kopienas pienākumi atšķiras no Norvēģijas valsts pienākumiem, jo īpaši attiecībā uz subsidiaritātes principu.

| 25.–26. | Komisija uzskata, ka valstu pārvaldes iestādes un zinātnieki var ticami aplēst izmetumu daudzumu. Tomēr problēma ir tā, ka šie dati netiek ņemti vērā nozvejas deklarācijās. Toties izmetumu daudzumu (parasti aprēķinus) ņem vērā zinātnieki (Starptautiskā jūras izpētes padome), novērtējot lielāko daļu zivju krājumu. Lai novērstu izmetumu problēmu, 2002. gadā Komisija iesniedza pirmo darbības plānu (4). Tomēr šis plāns nedeva cerētos rezultātus, tādēļ tagad Komisija savā paziņojumā par “Politiku nevēlamu piezveju samazināšanai un izmetumu novēršanai Eiropas zvejniecībā” (5) ierosina pilnīgi jaunu pieeju. Saistībā ar šo paziņojumu notiek visaptverošs apspriešanās process, un Komisija paredz iesniegt 2008. gadā pirmos konkrētos priekšlikumus attiecībā uz jaunās izmetumu politikas ieviešanu. Šī jaunā pieeja ir līdzīga izmetumu aizliegumiem, kādi ir spēkā dažās trešajās valstīs, piemēram, Norvēģijā. |
| --- | --- |

25.–26.

Komisija uzskata, ka valstu pārvaldes iestādes un zinātnieki var ticami aplēst izmetumu daudzumu. Tomēr problēma ir tā, ka šie dati netiek ņemti vērā nozvejas deklarācijās. Toties izmetumu daudzumu (parasti aprēķinus) ņem vērā zinātnieki (Starptautiskā jūras izpētes padome), novērtējot lielāko daļu zivju krājumu. Lai novērstu izmetumu problēmu, 2002. gadā Komisija iesniedza pirmo darbības plānu (4). Tomēr šis plāns nedeva cerētos rezultātus, tādēļ tagad Komisija savā paziņojumā par “Politiku nevēlamu piezveju samazināšanai un izmetumu novēršanai Eiropas zvejniecībā” (5) ierosina pilnīgi jaunu pieeju. Saistībā ar šo paziņojumu notiek visaptverošs apspriešanās process, un Komisija paredz iesniegt 2008. gadā pirmos konkrētos priekšlikumus attiecībā uz jaunās izmetumu politikas ieviešanu. Šī jaunā pieeja ir līdzīga izmetumu aizliegumiem, kādi ir spēkā dažās trešajās valstīs, piemēram, Norvēģijā.

| 27. | Ja dalībvalstīs tiek atklāti trūkumi kontroles un tiesību aktu piemērošanas sistēmās, tiek ierosinātas pārkāpumu konstatēšanas procedūras:






  a) | problēmas Spānijas nozvejas reģistrēšanas un ziņošanas sistēmās tiek risinātas pašreiz notiekošo pārkāpumu konstatēšanas procedūru pret Spāniju ietvaros; |
| --- | --- | --- |

27.

Ja dalībvalstīs tiek atklāti trūkumi kontroles un tiesību aktu piemērošanas sistēmās, tiek ierosinātas pārkāpumu konstatēšanas procedūras:

a)

problēmas Spānijas nozvejas reģistrēšanas un ziņošanas sistēmās tiek risinātas pašreiz notiekošo pārkāpumu konstatēšanas procedūru pret Spāniju ietvaros;

| b) | attiecībā uz zvejas darbībām Vidusjūrā ir spēkā Vidusjūras regula un Regula, kas attiecas uz zilo tunzivi (6), tajās paredzēta nozvejas statistiska plānveida pārbaude. Turklāt Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) un Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC), kuras ir atbildīgas par darbību Atlantijas okeānā un Indijas okeānā, uzliek saistības attiecībā uz nozvejas un zvejas intensitātes statistiku. Šajā kontekstā Francija iesniedz datus Komisijai, kurus pārsūta attiecīgajām reģionālās pārvaldes zivsaimniecības organizācijām. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz zvejas darbībām Vidusjūrā ir spēkā Vidusjūras regula un Regula, kas attiecas uz zilo tunzivi (6), tajās paredzēta nozvejas statistiska plānveida pārbaude. Turklāt Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) un Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC), kuras ir atbildīgas par darbību Atlantijas okeānā un Indijas okeānā, uzliek saistības attiecībā uz nozvejas un zvejas intensitātes statistiku. Šajā kontekstā Francija iesniedz datus Komisijai, kurus pārsūta attiecīgajām reģionālās pārvaldes zivsaimniecības organizācijām.

| 28. | Situācijas uzlabošanas nolūkā Komisija ir iekļāvusi datu kontrolpārbaužu un verificēšanas problēmas pašreiz notiekošajās pārkāpumu konstatēšanas procedūrās pret attiecīgajām dalībvalstīm:






  b) | šobrīd notiekošā pārkāpumu konstatēšanas procedūra attiecas uz trūkumiem kvotu izlietošanas uzraudzībā Itālijā un Spānijā; |
| --- | --- | --- |

28.

Situācijas uzlabošanas nolūkā Komisija ir iekļāvusi datu kontrolpārbaužu un verificēšanas problēmas pašreiz notiekošajās pārkāpumu konstatēšanas procedūrās pret attiecīgajām dalībvalstīm:

b)

šobrīd notiekošā pārkāpumu konstatēšanas procedūra attiecas uz trūkumiem kvotu izlietošanas uzraudzībā Itālijā un Spānijā;

| c) | Komisija apzinās problēmas saistībā ar nozvejas uzraudzību Spānijā un Francijā un ir veikusi nepieciešamos pasākumus; |
| --- | --- |

c)

Komisija apzinās problēmas saistībā ar nozvejas uzraudzību Spānijā un Francijā un ir veikusi nepieciešamos pasākumus;

| d) | Komisija ir atklājusi virkni trūkumu Apvienotās Karalistes kontroles un izpildes sistēmā un ir uzsākusi pārkāpumu konstatēšanas procedūru pret šo dalībvalsti, lai situāciju labotu. |
| --- | --- |

d)

Komisija ir atklājusi virkni trūkumu Apvienotās Karalistes kontroles un izpildes sistēmā un ir uzsākusi pārkāpumu konstatēšanas procedūru pret šo dalībvalsti, lai situāciju labotu.

| 29. | Kā norādīts atbildēs uz 27. un 28. punktu, Komisija ir uzsākusi pārkāpumu konstatēšanas procedūras pret dalībvalstīm, vēršoties pret trūkumiem to kontroles un izpildes sistēmā:






  c) | Komisija uzskata, kā to uzsvērusi Tiesa, ka deklarācijas dokumentu pilnīguma problēma jārisina, pārskatot kontroles politiku; |
| --- | --- | --- |

29.

Kā norādīts atbildēs uz 27. un 28. punktu, Komisija ir uzsākusi pārkāpumu konstatēšanas procedūras pret dalībvalstīm, vēršoties pret trūkumiem to kontroles un izpildes sistēmā:

c)

Komisija uzskata, kā to uzsvērusi Tiesa, ka deklarācijas dokumentu pilnīguma problēma jārisina, pārskatot kontroles politiku;

| d) | Komisija atklājusi trūkumus arī kontrolpārbaudēs ar kuģu uzraudzības sistēmas (VMS) datiem. Itālijas, Francijas, Grieķijas un Apvienotās Karalistes gadījumā šie jautājumi veido daļu no pašreiz notiekošajām pārkāpumu konstatēšanas procedūrām. Attiecībā uz Nīderlandi un Dāniju Komisija nav konstatējusi tādus trūkumus, kas attaisnotu pārkāpumu konstatēšanas procedūru uzsākšanu. |
| --- | --- |

d)

Komisija atklājusi trūkumus arī kontrolpārbaudēs ar kuģu uzraudzības sistēmas (VMS) datiem. Itālijas, Francijas, Grieķijas un Apvienotās Karalistes gadījumā šie jautājumi veido daļu no pašreiz notiekošajām pārkāpumu konstatēšanas procedūrām. Attiecībā uz Nīderlandi un Dāniju Komisija nav konstatējusi tādus trūkumus, kas attaisnotu pārkāpumu konstatēšanas procedūru uzsākšanu.

| 30. | Komisija apzinās situāciju. Tādēļ tā paļaujas ne tikai uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem, bet izmanto arī citu tās rīcībā esošu atbilstīgu informāciju un ir slēgusi zivsaimniecības, ja Komisijas aprēķini rādījuši, ka zivju krājumi ir izsmelti:






  a) | Apvienotās Karalistes 2005. gada pārzvejas apjoms ir pilnībā atskaitīts no Apvienotās Karalistes 2006. gada kvotas; |
| --- | --- | --- |

30.

Komisija apzinās situāciju. Tādēļ tā paļaujas ne tikai uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem, bet izmanto arī citu tās rīcībā esošu atbilstīgu informāciju un ir slēgusi zivsaimniecības, ja Komisijas aprēķini rādījuši, ka zivju krājumi ir izsmelti:

a)

Apvienotās Karalistes 2005. gada pārzvejas apjoms ir pilnībā atskaitīts no Apvienotās Karalistes 2006. gada kvotas;

| b) | Komisija ir informēta par problēmām Itālijā saistībā ar zilās tunzivs nozvejas deklarācijām un gatavo turpmākus pasākumus šīs situācijas risināšanai. |
| --- | --- |

b)

Komisija ir informēta par problēmām Itālijā saistībā ar zilās tunzivs nozvejas deklarācijām un gatavo turpmākus pasākumus šīs situācijas risināšanai.

| 31. | Dalībvalstu pienākums ir izveidot sistēmu, kas ļauj veikt efektīvas verifikācijas un kontrolpārbaudes. Komisija, tāpat kā Tiesa, ar nožēlu atzīst, ka datu verifikācija un kontrolpārbaude pašreiz netiek izmantotas efektīvi. |
| --- | --- |

31.

Dalībvalstu pienākums ir izveidot sistēmu, kas ļauj veikt efektīvas verifikācijas un kontrolpārbaudes. Komisija, tāpat kā Tiesa, ar nožēlu atzīst, ka datu verifikācija un kontrolpārbaude pašreiz netiek izmantotas efektīvi.

| 32. | Pateicoties dalībvalstīs veikto inspekcijas komandējumu laikā izdarītajiem konstatējumiem, dalībvalstu kontrolpārbaužu sistēmu kontrole ir kļuvusi par vienu no Komisijas prioritārajiem jautājumiem, un tas ir ņemts vērā vairākās pārkāpumu konstatēšanas procedūrās.
  Validācijas sistēmu efektivitātes jautājums ir viena no prioritātēm, kam jāpievērš uzmanība, pārskatot un grozot Kontroles regulu. |
| --- | --- |

32.

Pateicoties dalībvalstīs veikto inspekcijas komandējumu laikā izdarītajiem konstatējumiem, dalībvalstu kontrolpārbaužu sistēmu kontrole ir kļuvusi par vienu no Komisijas prioritārajiem jautājumiem, un tas ir ņemts vērā vairākās pārkāpumu konstatēšanas procedūrās.

Validācijas sistēmu efektivitātes jautājums ir viena no prioritātēm, kam jāpievērš uzmanība, pārskatot un grozot Kontroles regulu.

| 33. | NAFO 2006. un 2007. gada melnā paltusa resursu atjaunošanas plānu ietvaros Komisija ir pieprasījusi, lai Spānija koriģē to kuģu nozvejas rādītājus, kas nāk no NAFO zonas, pamatojoties uz inspekciju rezultātiem ostās. Būtībā tas ir ļāvis Komisijai veikt Spānijas kvotas izmantošanas plānveida pārbaudi reālajā laikā. |
| --- | --- |

33.

NAFO 2006. un 2007. gada melnā paltusa resursu atjaunošanas plānu ietvaros Komisija ir pieprasījusi, lai Spānija koriģē to kuģu nozvejas rādītājus, kas nāk no NAFO zonas, pamatojoties uz inspekciju rezultātiem ostās. Būtībā tas ir ļāvis Komisijai veikt Spānijas kvotas izmantošanas plānveida pārbaudi reālajā laikā.

| 34. | Uz minēto jautājumu attiecas pašreiz notiekošās pārkāpumu konstatēšanas procedūras pret vairākām dalībvalstīm, piemēram, Apvienoto Karalisti, Īriju, Spāniju, Portugāli un Poliju. |
| --- | --- |

34.

Uz minēto jautājumu attiecas pašreiz notiekošās pārkāpumu konstatēšanas procedūras pret vairākām dalībvalstīm, piemēram, Apvienoto Karalisti, Īriju, Spāniju, Portugāli un Poliju.

| 35. | Pret trūkumiem kontroles un ieviešanas sistēmā Francijā Komisija vēršas ar papildu pasākumiem pēc Tiesas sprieduma lietā C-304/02. Tomēr Komisija joprojām gādā par to, lai nodrošinātu, ka Francija turpina īstenot pasākumus turpmākā gūto panākumu nostiprināšanā. |
| --- | --- |

35.

Pret trūkumiem kontroles un ieviešanas sistēmā Francijā Komisija vēršas ar papildu pasākumiem pēc Tiesas sprieduma lietā C-304/02. Tomēr Komisija joprojām gādā par to, lai nodrošinātu, ka Francija turpina īstenot pasākumus turpmākā gūto panākumu nostiprināšanā.

| 36. | Komisijas inspektoru komandējumi dalībvalstīs ir snieguši līdzīgus konstatējumus, un virkne no tiem jau ir atrisināta vai tiek risināta pārkāpumu konstatēšanas procedūru kontekstā. |
| --- | --- |

36.

Komisijas inspektoru komandējumi dalībvalstīs ir snieguši līdzīgus konstatējumus, un virkne no tiem jau ir atrisināta vai tiek risināta pārkāpumu konstatēšanas procedūru kontekstā.

| 37. | Komisijas dienesti pēta nesavienojamību starp validācijas sistēmām dalībvalstīs.
  Turklāt nākamā Komisijas regula, kurā tiks sīki noteikti elektroniskās ziņojumu sniegšanas ieviešanas noteikumi, palielinās validācijas sistēmu efektivitāti. Regulā, piemēram, ierosināta pārdošanas kvīts kopijas tūlītēja elektroniska pārsūtīšana karoga valsts un izkraušanas valsts iestādēm, lai varētu veikt kontrolpārbaudi ar kravas izkraušanas deklarāciju. |
| --- | --- |

37.

Komisijas dienesti pēta nesavienojamību starp validācijas sistēmām dalībvalstīs.

Turklāt nākamā Komisijas regula, kurā tiks sīki noteikti elektroniskās ziņojumu sniegšanas ieviešanas noteikumi, palielinās validācijas sistēmu efektivitāti. Regulā, piemēram, ierosināta pārdošanas kvīts kopijas tūlītēja elektroniska pārsūtīšana karoga valsts un izkraušanas valsts iestādēm, lai varētu veikt kontrolpārbaudi ar kravas izkraušanas deklarāciju.

| 38. | Kopienas tiesību akti prasa, lai uz zvejas kuģa esošās nozvejas aprēķinā izmantotais pārrēķina koeficients būtu tas koeficients, kādu pieņēmusi dalībvalsts, zem kuras karoga kuģis peld.
  Darbu pie pārrēķina koeficientu saskaņošanas noteikti ir nepieciešams turpināt.
  2006. gada novembrī pirmo reizi tika panākta vienošanās par pārrēķina koeficientiem ICCAT attiecībā uz zilo tunzivi.
  Apspriedes Kopienas līmenī turpinās, un Komisija uzskata, ka ICCAT gūtās sekmes var kalpot par piemēru šajā jomā.
  Komisija ir vienisprātis ar Tiesas atzinumu, ka jāievieš saskaņoti, precīzi un loģiski koeficienti Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

38.

Kopienas tiesību akti prasa, lai uz zvejas kuģa esošās nozvejas aprēķinā izmantotais pārrēķina koeficients būtu tas koeficients, kādu pieņēmusi dalībvalsts, zem kuras karoga kuģis peld.

Darbu pie pārrēķina koeficientu saskaņošanas noteikti ir nepieciešams turpināt.

2006. gada novembrī pirmo reizi tika panākta vienošanās par pārrēķina koeficientiem ICCAT attiecībā uz zilo tunzivi.

Apspriedes Kopienas līmenī turpinās, un Komisija uzskata, ka ICCAT gūtās sekmes var kalpot par piemēru šajā jomā.

Komisija ir vienisprātis ar Tiesas atzinumu, ka jāievieš saskaņoti, precīzi un loģiski koeficienti Kopienas līmenī.

| 39. | Attiecībā uz problēmām, kas saistītas ar nozvejas datu izsekojamību, pašreiz notiek nozvejas reģistrēšanas sistēmu novērtēšana, un tās rezultāti būs pieejami 2008. gadā. |
| --- | --- |

39.

Attiecībā uz problēmām, kas saistītas ar nozvejas datu izsekojamību, pašreiz notiek nozvejas reģistrēšanas sistēmu novērtēšana, un tās rezultāti būs pieejami 2008. gadā.

| 41. | Kontroles regula paredz ziņojumu par veidu, kādā tika vākti un pārbaudīti dati 12 mēnešu laikā pēc regulas spēkā stāšanās datuma. Dalībvalstu sniegtā informācija sastāvēja no galvenokārt gariem, vispārīgiem esošo sistēmu aprakstiem, un tajā trūka noderīgu elementu pienācīga šo sistēmu novērtējuma veikšanai.
  Ziņošanas pienākumu ieviešana būs viens no jautājumiem, kas jāapsver, pārskatot un grozot kontroles regulu. |
| --- | --- |

41.

Kontroles regula paredz ziņojumu par veidu, kādā tika vākti un pārbaudīti dati 12 mēnešu laikā pēc regulas spēkā stāšanās datuma. Dalībvalstu sniegtā informācija sastāvēja no galvenokārt gariem, vispārīgiem esošo sistēmu aprakstiem, un tajā trūka noderīgu elementu pienācīga šo sistēmu novērtējuma veikšanai.

Ziņošanas pienākumu ieviešana būs viens no jautājumiem, kas jāapsver, pārskatot un grozot kontroles regulu.

| 42. | Komisijas ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā dalībvalstis 2003.–2005. gadā īstenojušas Kopējo zivsaimniecības politiku (7) uzsvērta neuzticama datu kvalitāte.
  Datu sliktā kvalitāte minēta arī Compliance Scoreboard (Atbilstības progresa ziņojums) 2003., 2004. un 2005. gada izdevumos. |
| --- | --- |

42.

Komisijas ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā dalībvalstis 2003.–2005. gadā īstenojušas Kopējo zivsaimniecības politiku (7) uzsvērta neuzticama datu kvalitāte.

Datu sliktā kvalitāte minēta arī Compliance Scoreboard (Atbilstības progresa ziņojums) 2003., 2004. un 2005. gada izdevumos.

| 43. | Ņemot vērā esošās neskaidrības, Komisija nosaka pārzvejas apjomu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju un uz citiem tās rīcībā esošajiem datiem, piemēram, informāciju, kas minēta dalībvalstīs veikto inspekciju komandējumu laikā izdarītajos konstatējumos. |
| --- | --- |

43.

Ņemot vērā esošās neskaidrības, Komisija nosaka pārzvejas apjomu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju un uz citiem tās rīcībā esošajiem datiem, piemēram, informāciju, kas minēta dalībvalstīs veikto inspekciju komandējumu laikā izdarītajos konstatējumos.

| 45. | Gaidāmā kontroles regulas pārskatīšana un grozīšana tiks izmantota, lai uzlabotu datu atspoguļojumu un sadalījumu. Tomēr problēmas cēloni var konstatēt tikai inspekcijas komandējumos, analizējot pamatdatus uz vietas un fiziski pārbaudot izkraušanas procesu, kas galvenokārt ir dalībvalstu pienākums. |
| --- | --- |

45.

Gaidāmā kontroles regulas pārskatīšana un grozīšana tiks izmantota, lai uzlabotu datu atspoguļojumu un sadalījumu. Tomēr problēmas cēloni var konstatēt tikai inspekcijas komandējumos, analizējot pamatdatus uz vietas un fiziski pārbaudot izkraušanas procesu, kas galvenokārt ir dalībvalstu pienākums.

| 46. | Risinot šo jautājumu, 2006. gada aprīlī tika parakstīts savstarpējās saprašanās memorands starp Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorātu un Eurostat, lai izvairītos no pretrunām starp Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta veikto kvotu uzraudzību un Eurostat nozvejas/izkrāvumu statistiku.
  Turklāt Komisija turpinās pētījumus, vai un kādā veidā iespējams panākt turpmākus uzlabojumus. |
| --- | --- |

46.

Risinot šo jautājumu, 2006. gada aprīlī tika parakstīts savstarpējās saprašanās memorands starp Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorātu un Eurostat, lai izvairītos no pretrunām starp Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta veikto kvotu uzraudzību un Eurostat nozvejas/izkrāvumu statistiku.

Turklāt Komisija turpinās pētījumus, vai un kādā veidā iespējams panākt turpmākus uzlabojumus.

| 49. | Komisija 2005. gadā 26 pārsniegtu kvotu gadījumos šos daudzumus ir pilnībā atskaitījusi no attiecīgo dalībvalstu 2006. gada zvejas iespējām. |
| --- | --- |

49.

Komisija 2005. gadā 26 pārsniegtu kvotu gadījumos šos daudzumus ir pilnībā atskaitījusi no attiecīgo dalībvalstu 2006. gada zvejas iespējām.

| 50. | Parasti dalībvalsts provizoriski aizliedz zveju, kam seko Komisijas lēmums. Tomēr dažos gadījumos, kad dalībvalstis nav veikušas nekādus pasākumus, Komisija ir bijusi spiesta aizliegt zveju pēc savas iniciatīvas. Šie gadījumi vēlreiz uzsver nepieciešamību palielināt Komisijas inspektoru pilnvaras brīvi vākt pierādījumus dalībvalstīs. Tomēr līdz šim brīdim Komisijas inspektoru pilnvaras ir palikušas ierobežotas. Tādēļ šajā sakarā darbs ir jāturpina, un Komisija uzskata, ka tas ir prioritārs jautājums, kas jārisina, pārskatot un grozot kontroles regulu. |
| --- | --- |

50.

Parasti dalībvalsts provizoriski aizliedz zveju, kam seko Komisijas lēmums. Tomēr dažos gadījumos, kad dalībvalstis nav veikušas nekādus pasākumus, Komisija ir bijusi spiesta aizliegt zveju pēc savas iniciatīvas. Šie gadījumi vēlreiz uzsver nepieciešamību palielināt Komisijas inspektoru pilnvaras brīvi vākt pierādījumus dalībvalstīs. Tomēr līdz šim brīdim Komisijas inspektoru pilnvaras ir palikušas ierobežotas. Tādēļ šajā sakarā darbs ir jāturpina, un Komisija uzskata, ka tas ir prioritārs jautājums, kas jārisina, pārskatot un grozot kontroles regulu.

| 51. | Komisija izmanto visus pieejamos piespiedu līdzekļus, tostarp pārkāpumu konstatēšanas procedūras un zvejas aizliegumu. Turklāt Komisijas inspicēšanas dienests ir piemērojis savu stratēģiju, galveno uzmanību pievēršot izkrāvuma datiem un ziņojumiem par fiziskajām kontrolēm.
  Lai stiprinātu Komisijas veikto datu kontroli, Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāts ir lūdzis Apvienoto pētījumu centru (JRC) uzlabot iespējas, kā atklāt datu anomālijas ar modernākām datu analīzes metodēm. Tomēr ir ļoti grūti atklāt krāpšanos, analizējot vienkārši apkopotu datubāzi. |
| --- | --- |

51.

Komisija izmanto visus pieejamos piespiedu līdzekļus, tostarp pārkāpumu konstatēšanas procedūras un zvejas aizliegumu. Turklāt Komisijas inspicēšanas dienests ir piemērojis savu stratēģiju, galveno uzmanību pievēršot izkrāvuma datiem un ziņojumiem par fiziskajām kontrolēm.

Lai stiprinātu Komisijas veikto datu kontroli, Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāts ir lūdzis Apvienoto pētījumu centru (JRC) uzlabot iespējas, kā atklāt datu anomālijas ar modernākām datu analīzes metodēm. Tomēr ir ļoti grūti atklāt krāpšanos, analizējot vienkārši apkopotu datubāzi.

| 52. | Komisijas inspektoru veiktās inspekcijas ir reāli ļāvušas Komisijai atklāt trūkumus, uz kuriem attiecas šis ziņojums, un tās kalpojušas par pamatu, lai vērstos pret dalībvalstīm, kuras nepilda prasības.
  Trūkumi valstu inspekcijas sistēmās tiek novērsti, izmantojot pārkāpumu konstatēšanas procedūras vai citus pasākumus. |
| --- | --- |

52.

Komisijas inspektoru veiktās inspekcijas ir reāli ļāvušas Komisijai atklāt trūkumus, uz kuriem attiecas šis ziņojums, un tās kalpojušas par pamatu, lai vērstos pret dalībvalstīm, kuras nepilda prasības.

Trūkumi valstu inspekcijas sistēmās tiek novērsti, izmantojot pārkāpumu konstatēšanas procedūras vai citus pasākumus.

| 53. | Komisijas pieeja ir bijusi konkrētu, sīki izstrādātu noteikumu pieņemšana zivju resursu pārvaldības un krājumu atjaunošanas plānu kontekstā, kā arī noteiktu zvejas rajonu un zvejas veidu kontekstā.
  Vajadzības gadījumā Komisija ir noteikusi katra veida inspekcijas minimālo standartu sarakstu, kas jāizmanto dalībvalstīm, kā arī ierosinājusi, kādas vadlīnijas jāievēro. Tomēr Komisija uzskata, ka nepieciešams definēt noteiktus vispārējus inspekciju procedūru noteikumus (inspekcijas ziņojumu formāts, inspicēšanas kārtība, pārkāpumu plānveida pārbaužu vademecum), kas iedarbīgi palīdzētu radīt vienādus nosacījumus visām dalībvalstīm. Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra atbilstoši savām pilnvarām varētu palīdzēt šajā uzdevumā. Pēc Komisijas iniciatīvas līdzīgs noteikums jau ir ieviests konkrētu reģionālo zivsaimniecību pārvaldes organizāciju līmenī. |
| --- | --- |

53.

Komisijas pieeja ir bijusi konkrētu, sīki izstrādātu noteikumu pieņemšana zivju resursu pārvaldības un krājumu atjaunošanas plānu kontekstā, kā arī noteiktu zvejas rajonu un zvejas veidu kontekstā.

Vajadzības gadījumā Komisija ir noteikusi katra veida inspekcijas minimālo standartu sarakstu, kas jāizmanto dalībvalstīm, kā arī ierosinājusi, kādas vadlīnijas jāievēro. Tomēr Komisija uzskata, ka nepieciešams definēt noteiktus vispārējus inspekciju procedūru noteikumus (inspekcijas ziņojumu formāts, inspicēšanas kārtība, pārkāpumu plānveida pārbaužu vademecum), kas iedarbīgi palīdzētu radīt vienādus nosacījumus visām dalībvalstīm. Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra atbilstoši savām pilnvarām varētu palīdzēt šajā uzdevumā. Pēc Komisijas iniciatīvas līdzīgs noteikums jau ir ieviests konkrētu reģionālo zivsaimniecību pārvaldes organizāciju līmenī.

| 55. | Pašreizējā sistēma ir izveidota, balstoties uz dalībvalstu pienākumu panākt efektīvu kontroles sistēmu darbību.
  Komisija uzskata, ka darbības joma kopēju noteikumu izstrādāšanai ir ierobežota, ņemot vērā kopēju faktoru trūkumu.
  Turklāt, kā norādīts atbildē uz 53. punktu, sīki izstrādātu noteikumu trūkums nemazina dalībvalstu pienākumu panākt efektīvu kontroles sistēmu darbību. |
| --- | --- |

55.

Pašreizējā sistēma ir izveidota, balstoties uz dalībvalstu pienākumu panākt efektīvu kontroles sistēmu darbību.

Komisija uzskata, ka darbības joma kopēju noteikumu izstrādāšanai ir ierobežota, ņemot vērā kopēju faktoru trūkumu.

Turklāt, kā norādīts atbildē uz 53. punktu, sīki izstrādātu noteikumu trūkums nemazina dalībvalstu pienākumu panākt efektīvu kontroles sistēmu darbību.

| 57. | Veiktās inspekcijas sniegušas Komisijai izsmeļošu informāciju par konkrētu noteikumu piemērošanu un par inspekciju un uzraudzības sistēmu darbību dalībvalstīs un būtībā ir ļāvušas Komisijai noteikt galvenos trūkumus dalībvalstīs.
  Kaut arī Komisija ir apkopojusi savus resursus augsta riska gadījumiem, ir veikti arī vispārēji nozvejas datu ziņošanas sistēmu novērtējumi, izmantojot horizontālu inspekciju programmas (2005.–2006. g.), tirgus noteikumus (2004. g.), trešo valstu kuģu izkrāvumus (2005. g.), VMS ieviešanu (2004.–2006. g.) un dziļjūras zvejniecību Eiropas ūdeņos (2005.–2006. g.).
  Turklāt kopš 2004. gada Komisija ir regulāri izmantojusi dažādas aptaujas un vērtējumu lapas, lai izvērtētu dalībvalstu kontroles sistēmas, jo īpaši nesen pieņemto noteikumu ievērošanas un atsevišķu inspekciju kvalitātes izpratnē. Turklāt ir definēti atbilstības indikatori (inspekciju intensitāte un kvalitāte), un tie tiek izmantoti, izvērtējot, kā dalībvalstis ievēro KZP, pārkāpumu konstatēšanas procedūru kontekstā. |
| --- | --- |

57.

Veiktās inspekcijas sniegušas Komisijai izsmeļošu informāciju par konkrētu noteikumu piemērošanu un par inspekciju un uzraudzības sistēmu darbību dalībvalstīs un būtībā ir ļāvušas Komisijai noteikt galvenos trūkumus dalībvalstīs.

Kaut arī Komisija ir apkopojusi savus resursus augsta riska gadījumiem, ir veikti arī vispārēji nozvejas datu ziņošanas sistēmu novērtējumi, izmantojot horizontālu inspekciju programmas (2005.–2006. g.), tirgus noteikumus (2004. g.), trešo valstu kuģu izkrāvumus (2005. g.), VMS ieviešanu (2004.–2006. g.) un dziļjūras zvejniecību Eiropas ūdeņos (2005.–2006. g.).

Turklāt kopš 2004. gada Komisija ir regulāri izmantojusi dažādas aptaujas un vērtējumu lapas, lai izvērtētu dalībvalstu kontroles sistēmas, jo īpaši nesen pieņemto noteikumu ievērošanas un atsevišķu inspekciju kvalitātes izpratnē. Turklāt ir definēti atbilstības indikatori (inspekciju intensitāte un kvalitāte), un tie tiek izmantoti, izvērtējot, kā dalībvalstis ievēro KZP, pārkāpumu konstatēšanas procedūru kontekstā.

| 59. | Attiecībā uz konkrētiem zvejas veidiem Komisija ir strādājusi pie etalonu un prioritāšu noteikšanas, kas izrādījās efektīvas.
  Turpmāki pasākumi šajā virzienā ir paredzēti, pārskatot un grozot kontroles regulu. |
| --- | --- |

59.

Attiecībā uz konkrētiem zvejas veidiem Komisija ir strādājusi pie etalonu un prioritāšu noteikšanas, kas izrādījās efektīvas.

Turpmāki pasākumi šajā virzienā ir paredzēti, pārskatot un grozot kontroles regulu.

| 60. | Izmantojot iepriekšminēto par pamatu, Komisija nesen (8) ir centusies noteikt etalonuzdevumus, kā norādīts atbildē uz 59. punktu.
  Turklāt tā ir izstrādājusi vadlīnijas dalībvalstīm minimālo nodrošināmo standartu noteikšanai atkarībā no inspekcijas veida. Dalībvalstis ir atbalstījušas šos centienus.
  Kontroles regulas pārskatīšana un grozīšana būs iespēja šos standartus iekļaut KZP tiesību aktos. Turklāt saglabāsies vajadzība turpināt sadarbību starp dalībvalstīm. Jo īpaši sagaidāms, ka šajā sakarībā nozīmīga loma būs Kopienas zivsaimniecības kontroles aģentūrai. |
| --- | --- |

60.

Izmantojot iepriekšminēto par pamatu, Komisija nesen (8) ir centusies noteikt etalonuzdevumus, kā norādīts atbildē uz 59. punktu.

Turklāt tā ir izstrādājusi vadlīnijas dalībvalstīm minimālo nodrošināmo standartu noteikšanai atkarībā no inspekcijas veida. Dalībvalstis ir atbalstījušas šos centienus.

Kontroles regulas pārskatīšana un grozīšana būs iespēja šos standartus iekļaut KZP tiesību aktos. Turklāt saglabāsies vajadzība turpināt sadarbību starp dalībvalstīm. Jo īpaši sagaidāms, ka šajā sakarībā nozīmīga loma būs Kopienas zivsaimniecības kontroles aģentūrai.

| 61. | Kas atteicas uz to, ka izkraušanas beigās vēlams pārbaudīt zivju lomus, Komisija uzskata, ka tai būtu jābūt pilnas inspekcijas procesa daļai. Šī pieeja ir atspoguļota arī tiesību aktos attiecībā uz pelaģisko zveju no 2005. gada un zveju Baltijas jūrā no 2008. gada. Skatīt arī atbildes uz 60. un 62. punktu. |
| --- | --- |

61.

Kas atteicas uz to, ka izkraušanas beigās vēlams pārbaudīt zivju lomus, Komisija uzskata, ka tai būtu jābūt pilnas inspekcijas procesa daļai. Šī pieeja ir atspoguļota arī tiesību aktos attiecībā uz pelaģisko zveju no 2005. gada un zveju Baltijas jūrā no 2008. gada. Skatīt arī atbildes uz 60. un 62. punktu.

| 62. | Daudzus gadus Komisija ir sistemātiski pievērsusies šim jautājumam, kas beidzot, 2007. gadā, ļāvis Komisijai noteikt efektīvu inspekciju vispārējos kritērijus.
  Komisija atzīmē, ka starp dalībvalstīm ir atšķirības un ka dažām no tām būtībā jau ir procedūru instrukcijas inspektoriem.
  Resursu apjaunošanas un ilggadīgas pārvaldības plānu ietvaros ir noteikti inspekciju etaloni, cita starpā mencu resursu atjaunošanas programma Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā, zilās tunzivs programma un melnā paltusa programma. |
| --- | --- |

62.

Daudzus gadus Komisija ir sistemātiski pievērsusies šim jautājumam, kas beidzot, 2007. gadā, ļāvis Komisijai noteikt efektīvu inspekciju vispārējos kritērijus.

Komisija atzīmē, ka starp dalībvalstīm ir atšķirības un ka dažām no tām būtībā jau ir procedūru instrukcijas inspektoriem.

Resursu apjaunošanas un ilggadīgas pārvaldības plānu ietvaros ir noteikti inspekciju etaloni, cita starpā mencu resursu atjaunošanas programma Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā, zilās tunzivs programma un melnā paltusa programma.

| 63. | Jau 2005. gadā Komisija uzsāka apspriešanos par individuālo inspekciju dokumentāciju un turpināja tās 2006. gadā lietas C-304/02 pret Franciju kontekstā.
  Ņemot vērā datubāzes ieviešanu, kas aptvertu visus inspekciju ziņojumus, saskaņā ar Komisijas izteiktajiem atzinumiem dažos tās paziņojumos (piemēram, paziņojumā par nopietniem pārkāpumiem (9)) 2007. gada pavasarī Komisija uzsāka debates ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

63.

Jau 2005. gadā Komisija uzsāka apspriešanos par individuālo inspekciju dokumentāciju un turpināja tās 2006. gadā lietas C-304/02 pret Franciju kontekstā.

Ņemot vērā datubāzes ieviešanu, kas aptvertu visus inspekciju ziņojumus, saskaņā ar Komisijas izteiktajiem atzinumiem dažos tās paziņojumos (piemēram, paziņojumā par nopietniem pārkāpumiem (9)) 2007. gada pavasarī Komisija uzsāka debates ar dalībvalstīm.

| 64. | Komisija sagaida, ka Kopienas zivsaimniecības kontroles aģentūrai būs nozīmīga loma pārredzamības un saskaņotības uzlabošanā, kā arī kopējas prakses ieviešanas koordinēšanā saskaņā ar resursu kopējas izmantošanas plāniem. |
| --- | --- |

64.

Komisija sagaida, ka Kopienas zivsaimniecības kontroles aģentūrai būs nozīmīga loma pārredzamības un saskaņotības uzlabošanā, kā arī kopējas prakses ieviešanas koordinēšanā saskaņā ar resursu kopējas izmantošanas plāniem.

| 65. | Komisija uzskata, ka standartizētas inspekciju kompetences un ziņojumi uzlabos zvejas inspekciju kvalitātes kontroli, un plāno šo jautājumu izskatīt kā prioritāru, pārskatot un grozot kontroles regulu. |
| --- | --- |

65.

Komisija uzskata, ka standartizētas inspekciju kompetences un ziņojumi uzlabos zvejas inspekciju kvalitātes kontroli, un plāno šo jautājumu izskatīt kā prioritāru, pārskatot un grozot kontroles regulu.

| 66.–67. | Komisija uzskata to par veiksmīgu paraugprakses piemēru un paredz šo jautājumu izskatīt, pārskatot un grozot kontroles regulu. |
| --- | --- |

66.–67.

Komisija uzskata to par veiksmīgu paraugprakses piemēru un paredz šo jautājumu izskatīt, pārskatot un grozot kontroles regulu.

| 68. | Kopš Tiesas veiktā konkrēto dalībvalstu apmeklējuma ir vērojami panākumi. Divas no četrām minētājām dalībvalstīm (Apvienotā Karaliste un Francija) jau ir ieviesušas šādu sistēmu. |
| --- | --- |

68.

Kopš Tiesas veiktā konkrēto dalībvalstu apmeklējuma ir vērojami panākumi. Divas no četrām minētājām dalībvalstīm (Apvienotā Karaliste un Francija) jau ir ieviesušas šādu sistēmu.

| 73. | Novērtējot inspekciju apjomu un pienākumu loku, būtu jāņem vērā tikai tās inspekcijas, kas atbilst kvalitātes standartu minimumam. |
| --- | --- |

73.

Novērtējot inspekciju apjomu un pienākumu loku, būtu jāņem vērā tikai tās inspekcijas, kas atbilst kvalitātes standartu minimumam.

| 77. | Skatīt atbildi uz 63. jautājumu. |
| --- | --- |

77.

Skatīt atbildi uz 63. jautājumu.

| 78. | Tagad aizvien lielāks skaits dalībvalstu paredz, ka inspektoriem būs piekļuve šādiem datiem savās darba vietās reālajā laikā. Tomēr pašreizējā situācija joprojām ir neapmierinoša, tādēļ jautājums par piekļuvi VMS datiem Komisijai joprojām ir prioritārs. |
| --- | --- |

78.

Tagad aizvien lielāks skaits dalībvalstu paredz, ka inspektoriem būs piekļuve šādiem datiem savās darba vietās reālajā laikā. Tomēr pašreizējā situācija joprojām ir neapmierinoša, tādēļ jautājums par piekļuvi VMS datiem Komisijai joprojām ir prioritārs.

| 79.–81. | Aizvien lielāks skaits dalībvalstu ir sākušas izmantot riska analīzes metodes, lai ierobežotos resursus izvietotu visefektīvākajā veidā. |
| --- | --- |

79.–81.

Aizvien lielāks skaits dalībvalstu ir sākušas izmantot riska analīzes metodes, lai ierobežotos resursus izvietotu visefektīvākajā veidā.

| 82. | Dalībvalstu nozvejas datu kontrolpārbaude ar datiem, kas vākti citos nolūkos (fiskālajos, muitas un/vai citos) ir patiešām svarīga, un Komisija noteikti atbalsta pasākumus šajā jomā. Tomēr tas jādara uzmanīgi, pienācīgi ievērojot apstākli, ka šie dati ir vākti pilnīgi atšķirīgā nolūkā (datu salīdzināmības un datu aizsardzības prasību problēma). |
| --- | --- |

82.

Dalībvalstu nozvejas datu kontrolpārbaude ar datiem, kas vākti citos nolūkos (fiskālajos, muitas un/vai citos) ir patiešām svarīga, un Komisija noteikti atbalsta pasākumus šajā jomā. Tomēr tas jādara uzmanīgi, pienācīgi ievērojot apstākli, ka šie dati ir vākti pilnīgi atšķirīgā nolūkā (datu salīdzināmības un datu aizsardzības prasību problēma).

| 83. | Inspicēšanas dienestu daudzums patiešām var radīt riskus, un Komisija šo problēmu jau ir vairākkārtēji uzsvērusi (10). Tomēr saskaņā ar EK Līgumu dalībvalstis var brīvi noteikt savu pārvaldes struktūru. |
| --- | --- |

83.

Inspicēšanas dienestu daudzums patiešām var radīt riskus, un Komisija šo problēmu jau ir vairākkārtēji uzsvērusi (10). Tomēr saskaņā ar EK Līgumu dalībvalstis var brīvi noteikt savu pārvaldes struktūru.

| 84. un 85. | 2007. gada sākumā Komisija ieviesa standarta matricu, kas izmantojama inspekcijas darbību statistikas ziņojumos. Turklāt var lietot šādus rādītājus: darbības novērtējumā var izmantot inspektoru skaitu; rezultātu izvērtējumu var pamatot, piemēram, ar intervālu skaitu VMS pārraidēs, reģistrēto kavējumu skaitu datu vākšanas sistēmā, kā arī kuģu zvejas žurnālu, kravas izkraušanas deklarāciju un VMS savstarpējo atbilstību u. tml. |
| --- | --- |

84. un 85.

2007. gada sākumā Komisija ieviesa standarta matricu, kas izmantojama inspekcijas darbību statistikas ziņojumos. Turklāt var lietot šādus rādītājus: darbības novērtējumā var izmantot inspektoru skaitu; rezultātu izvērtējumu var pamatot, piemēram, ar intervālu skaitu VMS pārraidēs, reģistrēto kavējumu skaitu datu vākšanas sistēmā, kā arī kuģu zvejas žurnālu, kravas izkraušanas deklarāciju un VMS savstarpējo atbilstību u. tml.

| 86. un 87. | Komisija uzskata, ka Kopienas zivsaimniecības kontroles aģentūras (CFCA) izveidošana situāciju uzlabos.

  CFCA ir pilnvarota organizēt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm līdz resursu kopīgas izmantošanas plānu pieņemšanai, īstenojot konkrētus kontroles un inspekciju plānus. Citu uzdevumu starpā aģentūrai jāizvērtē, vai dalībvalstīm ir pieejami pietiekami inspekciju un novērošanas līdzekļi. Turklāt CFCA koordinēšanas darbs jāveic tā, lai nodrošinātu šo līdzekļu racionālu lietojumu. Visbeidzot, aģentūra palīdzēs dalībvalstīm saskaņot inspekciju metodoloģijas un procedūras. Tādējādi būtu jāpanāk gan kvantitatīvs, gan kvalitatīvs kontroles un inspekciju darbību uzlabojums. Pilnvaru paplašināšana situāciju varētu vēl vairāk uzlabot. |
| --- | --- |

86. un 87.

Komisija uzskata, ka Kopienas zivsaimniecības kontroles aģentūras (CFCA) izveidošana situāciju uzlabos.

CFCA ir pilnvarota organizēt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm līdz resursu kopīgas izmantošanas plānu pieņemšanai, īstenojot konkrētus kontroles un inspekciju plānus. Citu uzdevumu starpā aģentūrai jāizvērtē, vai dalībvalstīm ir pieejami pietiekami inspekciju un novērošanas līdzekļi. Turklāt CFCA koordinēšanas darbs jāveic tā, lai nodrošinātu šo līdzekļu racionālu lietojumu. Visbeidzot, aģentūra palīdzēs dalībvalstīm saskaņot inspekciju metodoloģijas un procedūras. Tādējādi būtu jāpanāk gan kvantitatīvs, gan kvalitatīvs kontroles un inspekciju darbību uzlabojums. Pilnvaru paplašināšana situāciju varētu vēl vairāk uzlabot.

| 88. | Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par dalībvalstu ziņojumiem attiecībā uz rīcību, kas būtiski pārkāpj KZP (11) noteikumus, Komisija ir aicinājusi dalībvalstis nodrošināt sankciju sistēmu, kas šādu rīcību aizkavētu, kā arī atbilstoši grozīt savus tiesību aktus tā, lai sankcijām būtu preventīva ietekme. |
| --- | --- |

88.

Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par dalībvalstu ziņojumiem attiecībā uz rīcību, kas būtiski pārkāpj KZP (11) noteikumus, Komisija ir aicinājusi dalībvalstis nodrošināt sankciju sistēmu, kas šādu rīcību aizkavētu, kā arī atbilstoši grozīt savus tiesību aktus tā, lai sankcijām būtu preventīva ietekme.

| 92. | Turpmākā integrācija un saskaņošana varētu būt pievienotā vērtība dalībvalstu veiktās efektīvas sankciju sistēmas ieviešanas uzlabošanā. Šajā saistībā Komisija pašreiz pēta iespēju papildināt paredzētās iniciatīvas ar jaunām iniciatīvām attiecībā uz saskaņotajām sankcijām par nelegālu, neregulētu un nereģistrētu (IUU) zveju, kādas jāpiemēro par noteiktiem konkrētiem IUU pārkāpumiem. Turklāt gaidāmā kontroles regulas pārskatīšana un grozīšanas ļaus šo jautājumu risināt. |
| --- | --- |

92.

Turpmākā integrācija un saskaņošana varētu būt pievienotā vērtība dalībvalstu veiktās efektīvas sankciju sistēmas ieviešanas uzlabošanā. Šajā saistībā Komisija pašreiz pēta iespēju papildināt paredzētās iniciatīvas ar jaunām iniciatīvām attiecībā uz saskaņotajām sankcijām par nelegālu, neregulētu un nereģistrētu (IUU) zveju, kādas jāpiemēro par noteiktiem konkrētiem IUU pārkāpumiem. Turklāt gaidāmā kontroles regulas pārskatīšana un grozīšanas ļaus šo jautājumu risināt.

| 93. | Nepieciešams turpmāk uzlabot dalībvalstu sniegtās informācijas viendabību ziņojumos par nopietniem pārkāpumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1447/1999, kā arī turpināt pētīt attiecīgos nopietnos pārkāpumus, lai sagatavotu sankciju kataloga priekšlikumu. Kā norādīts atbildē uz 92 jautājumu, Komisija tuvākajā nākotnē plāno pievērsties šim jautājumam. |
| --- | --- |

93.

Nepieciešams turpmāk uzlabot dalībvalstu sniegtās informācijas viendabību ziņojumos par nopietniem pārkāpumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1447/1999, kā arī turpināt pētīt attiecīgos nopietnos pārkāpumus, lai sagatavotu sankciju kataloga priekšlikumu. Kā norādīts atbildē uz 92 jautājumu, Komisija tuvākajā nākotnē plāno pievērsties šim jautājumam.

| 95. | Pārkāpumu konstatēšanas procedūras ir devušas rezultātus. Komisija ir uzsākusi pārkāpumu konstatēšanas procedūras pret vairākām dalībvalstīm. Pēc Tiesas sprieduma lietā C-304/02 dalībvalstis, uz kurām attiecās šīs pārkāpumu konstatēšanas procedūras, tika mudinātas pielikt nopietnas pūles, lai nodrošinātu labāku attiecīgo saistību izpildi.
  Bez pārkāpumu konstatēšanas procedūrām Regula (EK) Nr. 2371/2002 pilnvaro Komisiju veikt preventīvos pasākumus, aizliegt zveju, ja tā uzskata, ka dalībvalsts ir izlietojusi savu kvotu, un apturēt Kopienas finansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

95.

Pārkāpumu konstatēšanas procedūras ir devušas rezultātus. Komisija ir uzsākusi pārkāpumu konstatēšanas procedūras pret vairākām dalībvalstīm. Pēc Tiesas sprieduma lietā C-304/02 dalībvalstis, uz kurām attiecās šīs pārkāpumu konstatēšanas procedūras, tika mudinātas pielikt nopietnas pūles, lai nodrošinātu labāku attiecīgo saistību izpildi.

Bez pārkāpumu konstatēšanas procedūrām Regula (EK) Nr. 2371/2002 pilnvaro Komisiju veikt preventīvos pasākumus, aizliegt zveju, ja tā uzskata, ka dalībvalsts ir izlietojusi savu kvotu, un apturēt Kopienas finansiālo palīdzību.

| 96. un 97. | Pārkāpumu konstatēšanas procedūras pret dalībvalstīm ierobežo EK Līguma 226. panta noteikumi. Šo procedūru galveno mērķu un procesuālo darbību izmaiņām būtu vajadzīgi Līguma grozījumi.
  Komisijas rīcību pārkāpumu konstatēšanas procedūrā nosaka Tiesas prakse. Komisijai pārkāpumu konstatēšanas procedūrā ir pierādīšanas pienākums, kas kļūst jo īpaši svarīgs lietās, kad dalībvalsts apsūdzība par noteikumu nepildīšanu ir saistīta ar konkrētu administratīvo praksi. Tādā gadījumā patiešām izšķiroši ir pierādīt, ka trūkumi ir vispārēji un pastāvīgi. No Komisijas tas prasa ilgstošu darbu, lai apkopotu nepieciešamos pierādījumus. |
| --- | --- |

96. un 97.

Pārkāpumu konstatēšanas procedūras pret dalībvalstīm ierobežo EK Līguma 226. panta noteikumi. Šo procedūru galveno mērķu un procesuālo darbību izmaiņām būtu vajadzīgi Līguma grozījumi.

Komisijas rīcību pārkāpumu konstatēšanas procedūrā nosaka Tiesas prakse. Komisijai pārkāpumu konstatēšanas procedūrā ir pierādīšanas pienākums, kas kļūst jo īpaši svarīgs lietās, kad dalībvalsts apsūdzība par noteikumu nepildīšanu ir saistīta ar konkrētu administratīvo praksi. Tādā gadījumā patiešām izšķiroši ir pierādīt, ka trūkumi ir vispārēji un pastāvīgi. No Komisijas tas prasa ilgstošu darbu, lai apkopotu nepieciešamos pierādījumus.

| 99. | Lietā C-304/02 bija uzskatāmi redzamas grūtības ar pienācīgu pierādījumu savākšanu situācijā, kad tiek izskatīta dalībvalsts administratīvā prakse, un šajā gadījumā tieši pielikto pūļu rezultātā uzliktais naudas sods bija ievērojami lielāks nekā jebkurā no pārējām piecām lietām, ko izspriedusi Tiesa, pamatojoties uz EK līguma 228. pantu. |
| --- | --- |

99.

Lietā C-304/02 bija uzskatāmi redzamas grūtības ar pienācīgu pierādījumu savākšanu situācijā, kad tiek izskatīta dalībvalsts administratīvā prakse, un šajā gadījumā tieši pielikto pūļu rezultātā uzliktais naudas sods bija ievērojami lielāks nekā jebkurā no pārējām piecām lietām, ko izspriedusi Tiesa, pamatojoties uz EK līguma 228. pantu.

| 101. | Preventīvo pasākumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 26. pantu var būt tikai pagaidu raksturs un tie ir ierobežoti laikā (kā norādīts, augstākais, līdz 6 mēnešiem). Attiecīgi šādus preventīvos pasākumus var izmantoti tikai izņēmuma gadījumos. |
| --- | --- |

101.

Preventīvo pasākumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 26. pantu var būt tikai pagaidu raksturs un tie ir ierobežoti laikā (kā norādīts, augstākais, līdz 6 mēnešiem). Attiecīgi šādus preventīvos pasākumus var izmantoti tikai izņēmuma gadījumos.

| 102. | Kopš 1996. gada pienākums atskaitīt noteiktus apjomus no turpmākajām zvejas iespējām ik gadu tiek īstenots, piemērojot Regulu (EK) Nr. 847/96, kurā noteikti kopējās pieļaujamās nozvejas (TAC) un kvotu ikgadējās pārvaldības nosacījumi. Parastos apstākļos pārzveju iespējams konstatēt tajā pašā vai nākamajā gadā, tādējādi papildu rīcība nav bijusi nepieciešama.
  Tomēr 2007. gadā pirmo reizi pēc valstu iekšējas izmeklēšanas divas dalībvalstis ziņoja Komisijai par nozīmīgiem nozvejas apjomiem, kas laikposmā no 2001. gada līdz 2004. gadam ir izkrauti bez reģistrēšanas. Ņemot vērā, ka Regula (EK) Nr. 847/96 neparedz atskaitījumus par šādām “vēsturiskām pārzvejām”, Komisijai nācās pieņemt ad hoc regulu. Šī ad hoc regula (12) sniedza risinājumu, pamatojoties uz regulas bioloģisko un sociāli ekonomisko seku analīzi.
  Visbeidzot, reaģējot uz šo situāciju, Padome 2007. gada 11. un 12. jūnija sanāksmēs aicināja Komisiju izstrādāt principus gaidāmajā ES kontroles regulas pārskatītajā un grozītajās redakcijā, kas jāpiemēro attiecībā uz jebkuru šādu pārzveju, ko izveidosies ES kādā no zvejas veidiem. |
| --- | --- |

102.

Kopš 1996. gada pienākums atskaitīt noteiktus apjomus no turpmākajām zvejas iespējām ik gadu tiek īstenots, piemērojot Regulu (EK) Nr. 847/96, kurā noteikti kopējās pieļaujamās nozvejas (TAC) un kvotu ikgadējās pārvaldības nosacījumi. Parastos apstākļos pārzveju iespējams konstatēt tajā pašā vai nākamajā gadā, tādējādi papildu rīcība nav bijusi nepieciešama.

Tomēr 2007. gadā pirmo reizi pēc valstu iekšējas izmeklēšanas divas dalībvalstis ziņoja Komisijai par nozīmīgiem nozvejas apjomiem, kas laikposmā no 2001. gada līdz 2004. gadam ir izkrauti bez reģistrēšanas. Ņemot vērā, ka Regula (EK) Nr. 847/96 neparedz atskaitījumus par šādām “vēsturiskām pārzvejām”, Komisijai nācās pieņemt ad hoc regulu. Šī ad hoc regula (12) sniedza risinājumu, pamatojoties uz regulas bioloģisko un sociāli ekonomisko seku analīzi.

Visbeidzot, reaģējot uz šo situāciju, Padome 2007. gada 11. un 12. jūnija sanāksmēs aicināja Komisiju izstrādāt principus gaidāmajā ES kontroles regulas pārskatītajā un grozītajās redakcijā, kas jāpiemēro attiecībā uz jebkuru šādu pārzveju, ko izveidosies ES kādā no zvejas veidiem.

| 103. | Zvejas jaudas noteikumu neievērošanas gadījumā pašreizējie KZP tiesību akti ļauj Komisijai tikai apturēt Kopienas finansējumu. Komisija uzskata, ka būtu noderīga turpmāka šādu pasākumu izvēršana, un, pārskatot un grozot kontroles regulu, tā pētīs iespēju iesniegt priekšlikumus šajā jomā. |
| --- | --- |

103.

Zvejas jaudas noteikumu neievērošanas gadījumā pašreizējie KZP tiesību akti ļauj Komisijai tikai apturēt Kopienas finansējumu. Komisija uzskata, ka būtu noderīga turpmāka šādu pasākumu izvēršana, un, pārskatot un grozot kontroles regulu, tā pētīs iespēju iesniegt priekšlikumus šajā jomā.

| 104. | Dalībvalstu pienākums ir kontrolēt, kā finansējuma saņēmēji ievēro KZP noteikumus. Zivsaimniecību struktūrfondu programmu slēgšanas procesā (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/1999) Komisijas uzdevums ir kontrolēt programmu pienācīgu izpildi dalībvalstīs un neatbilstību atklāšanas gadījumā atgūt nepareizi izmaksātos Kopienas līdzekļus. |
| --- | --- |

104.

Dalībvalstu pienākums ir kontrolēt, kā finansējuma saņēmēji ievēro KZP noteikumus. Zivsaimniecību struktūrfondu programmu slēgšanas procesā (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/1999) Komisijas uzdevums ir kontrolēt programmu pienācīgu izpildi dalībvalstīs un neatbilstību atklāšanas gadījumā atgūt nepareizi izmaksātos Kopienas līdzekļus.

| 105. | Vairākās dalībvalstīs notikuši patiesi uzlabojumi, jo īpaši pelaģiskās zvejas kontrolē un trešo valstu izkraušanas ostu stāvokļa kontrolē. |
| --- | --- |

105.

Vairākās dalībvalstīs notikuši patiesi uzlabojumi, jo īpaši pelaģiskās zvejas kontrolē un trešo valstu izkraušanas ostu stāvokļa kontrolē.

| 106. | Regulas (EK) Nr. 2371/2002 27. panta 2. punktā noteikts, ka Komisijai jānodrošina inspekcijas komandējumu ziņojumu pieejamība attiecīgajām dalībvalstīm un jāgarantē dalībvalstij iespēja sniegt savas piezīmes par pārbaužu rezultātiem.
  Turklāt komandējumu ziņojumu nosūtīšanā ir paredzēts ietvert prasību dalībvalstij informēt Komisiju par pasākumiem, ko tā veiks trūkumu novēršanā. |
| --- | --- |

106.

Regulas (EK) Nr. 2371/2002 27. panta 2. punktā noteikts, ka Komisijai jānodrošina inspekcijas komandējumu ziņojumu pieejamība attiecīgajām dalībvalstīm un jāgarantē dalībvalstij iespēja sniegt savas piezīmes par pārbaužu rezultātiem.

Turklāt komandējumu ziņojumu nosūtīšanā ir paredzēts ietvert prasību dalībvalstij informēt Komisiju par pasākumiem, ko tā veiks trūkumu novēršanā.

| 107. | Eiropas flotu zvejas jauda nav līdzsvarota ar pieejamajiem zivju resursiem, kaut arī šajā ziņā starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības. Komisija pastiprinās savus centienus uzlabot dalībvalstu lieko zvejas jaudu novērtējumu un mudinās šīs valstis samērot savu zvejas jaudu ar zvejošanas iespējām. |
| --- | --- |

107.

Eiropas flotu zvejas jauda nav līdzsvarota ar pieejamajiem zivju resursiem, kaut arī šajā ziņā starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības. Komisija pastiprinās savus centienus uzlabot dalībvalstu lieko zvejas jaudu novērtējumu un mudinās šīs valstis samērot savu zvejas jaudu ar zvejošanas iespējām.

| 111. | Tā kā ir pieejams aizvien lielāks informācijas apjoms un konsultācijas par lēmumu ekoloģiskajām un sociāli ekonomiskajām sekām TAC līmenī, ir vērojami panākumi nozvejas līmeņa ietekmes novērtējumā. Situācijas uzlabošanos veicina Komisijas darbs datu vākšanas jomā, kā arī aizvien pieaugošais Zvejsaimniecības zinātniskās, tehniskās un ekonomiskās komitejas (STECF) ieguldījums. Jo īpaši jaunā Datu vākšanas regula sekmēs situācijas uzlabošanos attiecībā uz nepilnībām datu apjomā un kvalitātē dalībvalstu datu trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

111.

Tā kā ir pieejams aizvien lielāks informācijas apjoms un konsultācijas par lēmumu ekoloģiskajām un sociāli ekonomiskajām sekām TAC līmenī, ir vērojami panākumi nozvejas līmeņa ietekmes novērtējumā. Situācijas uzlabošanos veicina Komisijas darbs datu vākšanas jomā, kā arī aizvien pieaugošais Zvejsaimniecības zinātniskās, tehniskās un ekonomiskās komitejas (STECF) ieguldījums. Jo īpaši jaunā Datu vākšanas regula sekmēs situācijas uzlabošanos attiecībā uz nepilnībām datu apjomā un kvalitātē dalībvalstu datu trūkuma dēļ.

| 113. | Mainījusies vispārējā pieeja attiecībā uz zvejošanas jaudu. Saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem zvejas jaudu regulē ar iekļaušanas/izslēgšanas (entry/exit) režīma palīdzību, kas iesaldē dalībvalstu zvejas flotu jaudu 2003. gada 1. janvāra līmenī (vai – attiecībā uz valstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai vēlāk – iestāšanās datuma līmenī). Ilgtermiņa plāni un zvejas intensitātes ierobežojumi arī ir viens no pamudinājumiem, lai koriģētu flotu zvejas jaudu. Tāpat jaudas samazinājumu veicina zvejas kuģu nodošana metāllūžņos saskaņā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu (EFF), kas tiek pastiprināta zivju resursu atjaunošanas plānu gadījumā. |
| --- | --- |

113.

Mainījusies vispārējā pieeja attiecībā uz zvejošanas jaudu. Saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem zvejas jaudu regulē ar iekļaušanas/izslēgšanas (entry/exit) režīma palīdzību, kas iesaldē dalībvalstu zvejas flotu jaudu 2003. gada 1. janvāra līmenī (vai – attiecībā uz valstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai vēlāk – iestāšanās datuma līmenī). Ilgtermiņa plāni un zvejas intensitātes ierobežojumi arī ir viens no pamudinājumiem, lai koriģētu flotu zvejas jaudu. Tāpat jaudas samazinājumu veicina zvejas kuģu nodošana metāllūžņos saskaņā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu (EFF), kas tiek pastiprināta zivju resursu atjaunošanas plānu gadījumā.

| 114. | Dalībvalstis var saglabāt savu flotu jaudu jebkurā līmenī, kas ir mazāks par 2003. gada 1. janvāra līmeni (vai – attiecībā uz valstīm, kas pievienojās Savienībai vēlāk – iestāšanās datuma līmeņa), taču iekļaušanas/izslēgšanas režīms darbojas tā, ka zvejas jauda var tikai samazināties (laikposmā no 2003. gada līdz 2005. gadam flotu jauda ir samazināta par 6,27 % tonnāžas ziņā un par 7,28 % dzinēju jaudas ziņā (13)). |
| --- | --- |

114.

Dalībvalstis var saglabāt savu flotu jaudu jebkurā līmenī, kas ir mazāks par 2003. gada 1. janvāra līmeni (vai – attiecībā uz valstīm, kas pievienojās Savienībai vēlāk – iestāšanās datuma līmeņa), taču iekļaušanas/izslēgšanas režīms darbojas tā, ka zvejas jauda var tikai samazināties (laikposmā no 2003. gada līdz 2005. gadam flotu jauda ir samazināta par 6,27 % tonnāžas ziņā un par 7,28 % dzinēju jaudas ziņā (13)).

| 115. | Saskaņā ar pārvaldības plāniem, kas nosaka zvejas intensitātes samazinājuma struktūru, lēmums, kādā veidā šo samazinājumu panākt, ir dalībvalstu kompetencē, izvēloties no šādām iespējām:






  a) | zvejas laika samazinājums, nesamazinot zvejas apjomu; |
| --- | --- | --- |

115.

Saskaņā ar pārvaldības plāniem, kas nosaka zvejas intensitātes samazinājuma struktūru, lēmums, kādā veidā šo samazinājumu panākt, ir dalībvalstu kompetencē, izvēloties no šādām iespējām:

a)

zvejas laika samazinājums, nesamazinot zvejas apjomu;

| b) | zvejas jaudas samazinājums, nesamazinot zvejas laiku, vai |
| --- | --- |

b)

zvejas jaudas samazinājums, nesamazinot zvejas laiku, vai

| c) | abu minēto iespēju kombinācija. |
| --- | --- |

c)

abu minēto iespēju kombinācija.

Kas attiecas uz tehnoloģiju pastiprinātu izmantošanu, šis jautājums nav saistīts ar zvejas intensitātes samazinājuma problēmām. Pēc Komisijas domām, kuģu nozvejas efektivitātes optimizēšana ir process, kas notiek vienmēr, neatkarīgi no intensitātes ierobežojumiem.

| 116. | Komisija ierosināja visai vienkāršus un kontrolējamus intensitātes režīmus, taču apspriežu laikā Padomē daudzo izņēmumu dēļ šī sistēma tika padarīta ievērojami sarežģītāka. Izņēmumi tika ieviesti pēc dalībvalstu pieprasījuma, un tie patiešām ir būtiski samazinājuši sistēmas kontrolējamības iespējas kopumā. |
| --- | --- |

116.

Komisija ierosināja visai vienkāršus un kontrolējamus intensitātes režīmus, taču apspriežu laikā Padomē daudzo izņēmumu dēļ šī sistēma tika padarīta ievērojami sarežģītāka. Izņēmumi tika ieviesti pēc dalībvalstu pieprasījuma, un tie patiešām ir būtiski samazinājuši sistēmas kontrolējamības iespējas kopumā.

| 117. | Komisija nesen pieņēma paziņojumu, ar kuru tiek uzsāktas debates par zvejas jaudu un intensitātes rādītāju uzlabošanu KZP ietvaros (14). |
| --- | --- |

117.

Komisija nesen pieņēma paziņojumu, ar kuru tiek uzsāktas debates par zvejas jaudu un intensitātes rādītāju uzlabošanu KZP ietvaros (14).

| 118. | Komisija apstiprina, ka ne visas dalībvalstis izvērtē, kā to jaudas ir samērojamas ar pieejamajiem resursiem, tāpēc Komisija ir atkārtoti mudinājusi attiecīgās dalībvalstis ievērot šo pienākumu. |
| --- | --- |

118.

Komisija apstiprina, ka ne visas dalībvalstis izvērtē, kā to jaudas ir samērojamas ar pieejamajiem resursiem, tāpēc Komisija ir atkārtoti mudinājusi attiecīgās dalībvalstis ievērot šo pienākumu.

| 119. un 120. | Komisija apzinās riskus, kas saistīti ar pašreizējo kuģu dzinēju jaudas mērījumu uzticamību, un veic pasākumus, lai to cieši uzraudzītu un mēģinātu situāciju uzlabot.
  Minētais noteikums nebija ietverts sākotnējā Komisijas priekšlikumā.
  Visbeidzot, lai novērstu zvejas jaudu palielināšanos, šie pasākumi ir stingri ierobežoti un vērsti uz to, lai panāktu turpmāku jaudu samazinājumu, pieprasot 20 % samazinājumu kuģu dzinēju nomaiņas gadījumā lielākiem kuģiem, gan finansējot zvejas kuģu nodošanu metāllūžņos. Vienlaikus šis procents tiks neatgriezeniski atvilkts no atļautās zvejas flotes jaudas augšējās robežvērtības. |
| --- | --- |

119. un 120.

Komisija apzinās riskus, kas saistīti ar pašreizējo kuģu dzinēju jaudas mērījumu uzticamību, un veic pasākumus, lai to cieši uzraudzītu un mēģinātu situāciju uzlabot.

Minētais noteikums nebija ietverts sākotnējā Komisijas priekšlikumā.

Visbeidzot, lai novērstu zvejas jaudu palielināšanos, šie pasākumi ir stingri ierobežoti un vērsti uz to, lai panāktu turpmāku jaudu samazinājumu, pieprasot 20 % samazinājumu kuģu dzinēju nomaiņas gadījumā lielākiem kuģiem, gan finansējot zvejas kuģu nodošanu metāllūžņos. Vienlaikus šis procents tiks neatgriezeniski atvilkts no atļautās zvejas flotes jaudas augšējās robežvērtības.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 121. | Komisija ir vienisprātis ar Tiesas secinājumiem par nepilnībām noteikumos attiecībā uz kontroli, inspekcijām un izpildi, kas apdraud Kopējās zivsaimniecības politikas efektivitāti.
  Ņemot vērā šo situāciju, Komisija ir jau sākusi pārdomu procesu, gatavojoties radikālai Eiropas zivsaimiecības kontroles politikas reformai.
  Tiesas ieteikumi situācijas uzlabošanai var kalpot par efektīvu ieguldījumu šīs reformas panākumu nodrošināšanā. |
| --- | --- |

121.

Komisija ir vienisprātis ar Tiesas secinājumiem par nepilnībām noteikumos attiecībā uz kontroli, inspekcijām un izpildi, kas apdraud Kopējās zivsaimniecības politikas efektivitāti.

Ņemot vērā šo situāciju, Komisija ir jau sākusi pārdomu procesu, gatavojoties radikālai Eiropas zivsaimiecības kontroles politikas reformai.

Tiesas ieteikumi situācijas uzlabošanai var kalpot par efektīvu ieguldījumu šīs reformas panākumu nodrošināšanā.

| 124. | Pašreizējā pieeja jaudas pārvaldībai ir smaga kompromisa rezultāts, kas panākts KZP reformas laikā 2002. gadā, un šīs pieejas pamatā ir:






  a) | iekļaušanas/izslēgšanas režīms, kas nepieļauj jaudas palielinājumu; |
| --- | --- | --- |

124.

Pašreizējā pieeja jaudas pārvaldībai ir smaga kompromisa rezultāts, kas panākts KZP reformas laikā 2002. gadā, un šīs pieejas pamatā ir:

a)

iekļaušanas/izslēgšanas režīms, kas nepieļauj jaudas palielinājumu;

| b) | valsts atbalsta pārtraukšana kuģu būvei un modernizācijai (izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts drošības apsvērumu dēļ un nepalielina zvejas jaudu); |
| --- | --- |

b)

valsts atbalsta pārtraukšana kuģu būvei un modernizācijai (izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts drošības apsvērumu dēļ un nepalielina zvejas jaudu);

| c) | daudzgadēji pārvaldības režīmi, kas ietver intensitātes pārvaldību un nodrošina zvejniecības nozares vidēja un ilgtermiņa perspektīvu; |
| --- | --- |

c)

daudzgadēji pārvaldības režīmi, kas ietver intensitātes pārvaldību un nodrošina zvejniecības nozares vidēja un ilgtermiņa perspektīvu;

| d) | finansiāli stimuli pastāvīgam jaudas samazinājumam; |
| --- | --- |

d)

finansiāli stimuli pastāvīgam jaudas samazinājumam;

| e) | dalībvalstu oficiāls pienākums īstenot pasākumus, kas pielāgotu to flotu jaudu. |
| --- | --- |

e)

dalībvalstu oficiāls pienākums īstenot pasākumus, kas pielāgotu to flotu jaudu.

Tāpēc intensitātes pārvaldība, kaut arī būtiska, nav vienīgais minētā režīma elements, un tas, cik šī jaunā politika būs efektīva liekās jaudas samazināšanā, būs atkarīgs no visu elementu kopējās ietekmes. Jo to pienācīgi un pilnībā ieviesīs, jaudas koriģēšana būs jaunās politikas neizbēgams rezultāts.

| 127. | Komisija turpinās izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, lai palīdzētu uzlabot situāciju, un plāno izmantot gaidāmo kontroles regulas pārskatīšanu un grozīšanu kā izdevību atbilstīgos gadījumos pievērsties jautājumam par nozvejas datu uzticamību Kopienas kontekstā. |
| --- | --- |

127.

Komisija turpinās izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, lai palīdzētu uzlabot situāciju, un plāno izmantot gaidāmo kontroles regulas pārskatīšanu un grozīšanu kā izdevību atbilstīgos gadījumos pievērsties jautājumam par nozvejas datu uzticamību Kopienas kontekstā.

| 128. | a) | Līdz 2007. gada beigām Zivsaimniecības un akvakultūras komitejā paredzēts balsojums par ierosinātajiem ieviešanas noteikumiem attiecībā uz datu elektronisko reģistrēšanu; |
| --- | --- | --- |

128.

a)

Līdz 2007. gada beigām Zivsaimniecības un akvakultūras komitejā paredzēts balsojums par ierosinātajiem ieviešanas noteikumiem attiecībā uz datu elektronisko reģistrēšanu;

| b) | sekmīgi ir pārbaudīts dalībvalstu ziņojumu pārsūtīšanas pārstrādātais formāts, kas atvieglos analīzi un kontroli, un 2007. gada rudenī ar to tiks iepazīstinātas dalībvalstis; |
| --- | --- |

b)

sekmīgi ir pārbaudīts dalībvalstu ziņojumu pārsūtīšanas pārstrādātais formāts, kas atvieglos analīzi un kontroli, un 2007. gada rudenī ar to tiks iepazīstinātas dalībvalstis;

| c) | šis ir jautājums, kam tiks pievērsta uzmanība, pārstrādājot un grozot kontroles regulu; |
| --- | --- |

c)

šis ir jautājums, kam tiks pievērsta uzmanība, pārstrādājot un grozot kontroles regulu;

| d) | kopš 2005. gada Komisija ir centusies uzlabot pārrēķina koeficientu piemērošanu, apkopojot 2005. gadā dalībvalstu izmantotos pārrēķina koeficientus un publicējot visaptverošo sarakstu tīmekļa vietnē, sagatavojot divus neoficiālos dokumentus pēc tikšanās ar dalībvalstīm un Norvēģiju. Pašreiz tiek gatavota pēdējā izklāsta pilnveidota versija, un to apspriedīs ar dalībvalstīm līdz 2007. gada beigām; pēc tam Komisija plāno sagatavot tiesību akta priekšlikumu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

d)

kopš 2005. gada Komisija ir centusies uzlabot pārrēķina koeficientu piemērošanu, apkopojot 2005. gadā dalībvalstu izmantotos pārrēķina koeficientus un publicējot visaptverošo sarakstu tīmekļa vietnē, sagatavojot divus neoficiālos dokumentus pēc tikšanās ar dalībvalstīm un Norvēģiju. Pašreiz tiek gatavota pēdējā izklāsta pilnveidota versija, un to apspriedīs ar dalībvalstīm līdz 2007. gada beigām; pēc tam Komisija plāno sagatavot tiesību akta priekšlikumu šajā jautājumā;

| e) | lai nodrošinātu abu pušu saņemto datu saskaņotību, Komisija cieši sadarbojas ar Eurostat, pamatojoties uz savstarpējās saprašanās memorandu. |
| --- | --- |

e)

lai nodrošinātu abu pušu saņemto datu saskaņotību, Komisija cieši sadarbojas ar Eurostat, pamatojoties uz savstarpējās saprašanās memorandu.

| 129. | Jautājumam par valstu kontroles sistēmu efektivitāti un saskaņotību tiek pievērsta uzmanība, pārstrādājot un grozot kontroles regulu. |
| --- | --- |

129.

Jautājumam par valstu kontroles sistēmu efektivitāti un saskaņotību tiek pievērsta uzmanība, pārstrādājot un grozot kontroles regulu.

| 130. | a) | Atbildē uz 129. punktu minētie Tiesas ieteikumi tiek ņemti vērā, pārstrādājot un grozot kontroles regulu; |
| --- | --- | --- |

130.

a)

Atbildē uz 129. punktu minētie Tiesas ieteikumi tiek ņemti vērā, pārstrādājot un grozot kontroles regulu;

| b) | kā minēts atbildē uz 106. punktu, Komisija prasīs dalībvalstīm iesniegt darbības plānus par to, kā tiks novērstas nepilnības, ko dalībvalstīs komandējumu laikā atklājuši Komisijas inspektori. |
| --- | --- |

b)

kā minēts atbildē uz 106. punktu, Komisija prasīs dalībvalstīm iesniegt darbības plānus par to, kā tiks novērstas nepilnības, ko dalībvalstīs komandējumu laikā atklājuši Komisijas inspektori.

| 131. | Komisija uzskata, ka efektīvu sankciju sistēmu ieviešanas uzlabošanai dalībvalstīs ir nepieciešama turpmāka integrācija un saskaņošana, un pētīs attiecīgās iespējas, pārstrādājot un grozot kontroles regulu. |
| --- | --- |

131.

Komisija uzskata, ka efektīvu sankciju sistēmu ieviešanas uzlabošanai dalībvalstīs ir nepieciešama turpmāka integrācija un saskaņošana, un pētīs attiecīgās iespējas, pārstrādājot un grozot kontroles regulu.

| 132. | 2007. gada oktobrī Komisija ir ierosinājusi pirmo sankciju sakaņošanas procesu saistībā ar cīņu pret nelegālo, neregulēto un nereģistrēto zveju. Vienlaikus, pārstrādājot un grozot kontroles regulu, tiks pētītas iespējas pārstrādāt nopietno pārkāpumu sarakstu un izveidot visu sankciju katalogu. |
| --- | --- |

132.

2007. gada oktobrī Komisija ir ierosinājusi pirmo sankciju sakaņošanas procesu saistībā ar cīņu pret nelegālo, neregulēto un nereģistrēto zveju. Vienlaikus, pārstrādājot un grozot kontroles regulu, tiks pētītas iespējas pārstrādāt nopietno pārkāpumu sarakstu un izveidot visu sankciju katalogu.

| 133. | Prioritārs jautājums ir iespēja ieviest savstarpējās atbilstības nosacījumus, un šis jautājums tiek risināts Kontroles regulas pārskatē un pārstrādāšanā. |
| --- | --- |

133.

Prioritārs jautājums ir iespēja ieviest savstarpējās atbilstības nosacījumus, un šis jautājums tiek risināts Kontroles regulas pārskatē un pārstrādāšanā.

| 134. | Komisija atbalsta centienus samazināt jaudas un, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus, var ierosināt attiecīgas pamatnostādnes, taču tā nevar izvirzīt dalībvalstīm konkrētus jaudas samazināšanas mērķus. Komisija plāno turpināt pārdomas par to, kā labāk noteikt līdzsvaru starp jaudu un resursiem, lai dalībvalstis ar vienādiem nosacījumiem varētu pildīt savas saistības zvejas jaudas koriģēšanā atbilstīgi Regulas 2371/2002 11. panta 1. punktam. Komisija apsvērs arī to, kā labāk stimulēt un rosināt jaudas samazinājumus, taču Komisijas nolūks nav ierosināt tādu Eiropas līmeņa sistēmu, kas ietvertu konkrētus mērķus zvejas jaudai katrā flotes segmentā, kā tas līdz 2002. gadam ir darīts Vairākgadu virzības programmās (MAGP), jo šāda veida ikdienas vadības sistēma nesniedz vēlamos rezultātus, un 2002. gada KZP reformas laikā vairākums dalībvalstu to nepārprotami noraidīja. |
| --- | --- |

134.

Komisija atbalsta centienus samazināt jaudas un, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus, var ierosināt attiecīgas pamatnostādnes, taču tā nevar izvirzīt dalībvalstīm konkrētus jaudas samazināšanas mērķus. Komisija plāno turpināt pārdomas par to, kā labāk noteikt līdzsvaru starp jaudu un resursiem, lai dalībvalstis ar vienādiem nosacījumiem varētu pildīt savas saistības zvejas jaudas koriģēšanā atbilstīgi Regulas 2371/2002 11. panta 1. punktam. Komisija apsvērs arī to, kā labāk stimulēt un rosināt jaudas samazinājumus, taču Komisijas nolūks nav ierosināt tādu Eiropas līmeņa sistēmu, kas ietvertu konkrētus mērķus zvejas jaudai katrā flotes segmentā, kā tas līdz 2002. gadam ir darīts Vairākgadu virzības programmās (MAGP), jo šāda veida ikdienas vadības sistēma nesniedz vēlamos rezultātus, un 2002. gada KZP reformas laikā vairākums dalībvalstu to nepārprotami noraidīja.

| 135. | Komisija ir piešķīrusi resursus, lai palielinātu savu ietekmes novērtējumu spēju gan iekšēji (izveidojot ekonomikas vienību Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta ietvaros), gan ārēji (piemēram, paplašinot STECF nozīmi sociāli ekonomisko konsultāciju sniegšanā; biežāk izmantojot pieaicināto konsultantu veiktu ietekmes novērtējumu). Turklāt, Komisija ir veikusi nozīmīgus ieguldījumus, lai uzlabotu ES sociāli ekonomisko datu vākšanas sistēmu ar Datu vākšanas regulas starpniecību. |
| --- | --- |

135.

Komisija ir piešķīrusi resursus, lai palielinātu savu ietekmes novērtējumu spēju gan iekšēji (izveidojot ekonomikas vienību Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta ietvaros), gan ārēji (piemēram, paplašinot STECF nozīmi sociāli ekonomisko konsultāciju sniegšanā; biežāk izmantojot pieaicināto konsultantu veiktu ietekmes novērtējumu). Turklāt, Komisija ir veikusi nozīmīgus ieguldījumus, lai uzlabotu ES sociāli ekonomisko datu vākšanas sistēmu ar Datu vākšanas regulas starpniecību.

| 136. | Eiropas Zivsaimniecības fonds (EFF) ir izveidots ar mērķi sniegt dalībvalstīm virkni iespēju, kā izmantot šo fondu nepieciešamajā zivsaimniecības nozares pārstrukturēšanā un papildu pasākumos, lai atvieglotu to sociālo ietekmi. Šajā sakarā Komisija pašreiz iepazīstas ar valstu stratēģiskajiem plāniem, kas dalībvalstīm bija jāizstrādā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 15. pantu, un pēc tam iepazīsies ar operatīvajām programmām, kas dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai.
  Līdzīgi Eiropas Zivsaimniecības fonda 4. ass dalībvalstīm sniedz iespēju īstenot vietējās stratēģijas, lai dažādotu to darbību un attīstītu ekonomisko bāzi jomās, kurās zvejai ir būtiska loma. |
| --- | --- |

136.

Eiropas Zivsaimniecības fonds (EFF) ir izveidots ar mērķi sniegt dalībvalstīm virkni iespēju, kā izmantot šo fondu nepieciešamajā zivsaimniecības nozares pārstrukturēšanā un papildu pasākumos, lai atvieglotu to sociālo ietekmi. Šajā sakarā Komisija pašreiz iepazīstas ar valstu stratēģiskajiem plāniem, kas dalībvalstīm bija jāizstrādā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 15. pantu, un pēc tam iepazīsies ar operatīvajām programmām, kas dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai.

Līdzīgi Eiropas Zivsaimniecības fonda 4. ass dalībvalstīm sniedz iespēju īstenot vietējās stratēģijas, lai dažādotu to darbību un attīstītu ekonomisko bāzi jomās, kurās zvejai ir būtiska loma.

---

(1)  Regula (EK) Nr. 2371/2002.

(2)  Regula (EK) Nr. 2847/93.

(3)  Divpadsmit dalībvalstis atbalstīja Francijas priekšlikumu, ka papildus naudas soda maksājumam nebūtu jāuzliek vienreizējs maksājums.

(4)  COM(2002) 656.

(5)  COM(2007) 136.

(6)  Sk. Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.) un (EK) Nr. 643/2007 (OV L 151, 13.6.2007., 1. lpp.).

(7)  COM(2007) 167 galīgā redakcija.

(8)  Tikšanās ar dalībvalstīm 2007. gada 7. martā.

(9)  COM(2007) 448 galīgā redakcija.

(10)  COM(2004) 849; SEC(2004) 1718; COM(2001) 526.

(11)  COM(2007) 448 galīgā redakcija.

(12)  Regula (EK) Nr. 147/2007 (OV L 46, 16.2.2007., 10. lpp.).

(13)  2005. gada pārskats, COM(2006) 872.

(14)  COM(2007) 39 galīgā redakcija.

---