# Eiropas Savienības C 312/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 312 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 21. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 312

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 21. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2007/C 312/01 | Atzinums Nr. 7/2007 par projektu Padomes regulai, ar kuru groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Revīzijas palāta

2007/C 312/01

Atzinums Nr. 7/2007 par projektu Padomes regulai, ar kuru groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

1

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Revīzijas palāta |
| 2007/C 312/02 | Īpašais ziņojums Nr. 6/2007 par tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības uzlabošanā, ar Komisijas atbildēm | 3 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

2007/C 312/02

Īpašais ziņojums Nr. 6/2007 par tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības uzlabošanā, ar Komisijas atbildēm

3

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Revīzijas palāta

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/1

---

ATZINUMS Nr. 7/2007

par projektu Padomes regulai, ar kuru groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

(saskaņā ar EK līguma 279. panta 1. punktu)

(2007/C 312/01)

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 279. panta 1. punktu,

ņemot vērā projektu Padomes Regulai (1), ar kuru groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), turpmāk tekstā – “Finanšu regula”; šis projekts izriet no Pastāvīgās pārstāvju komitejas lēmuma sadalīt Komisijas priekšlikumu (3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2004/2003 (4) par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu,

ņemot vērā Padomes lūgumu, ko Palāta saņēma 2007. gada 29. oktobrī, sniegt atzinumu par minēto Padomes regulas projektu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1. | Padomes regulas projekts, par kuru Revīzijas palātai lūgts atzinums, paredz Finanšu regulas 109. pantā, kas piemērojams Eiropas līmeņa politiskajām partijām, ieviest izņēmumu no šā panta vispārējiem noteikumiem, nosakot, ka “dotācijas mērķis vai sekas nevar būt peļņas radīšana saņēmējam”. |
| --- | --- |

1.

Padomes regulas projekts, par kuru Revīzijas palātai lūgts atzinums, paredz Finanšu regulas 109. pantā, kas piemērojams Eiropas līmeņa politiskajām partijām, ieviest izņēmumu no šā panta vispārējiem noteikumiem, nosakot, ka “dotācijas mērķis vai sekas nevar būt peļņas radīšana saņēmējam”.

| 2. | Kā jau Revīzijas palāta nesen norādīja, sarežģīti noteikumi vai neskaidri atbilstīguma kritēriji būtiski ietekmē darījumu likumību un pareizību (5). Ja likumdevējs uzskata, ka Eiropas līmeņa politisko partiju labā vajadzīgi izņēmumi no bezpeļņas noteikuma, tad ir svarīgi šādus izņēmumus izklāstīt tik vienkārši, skaidri un nepārprotami, lai kredītrīkotājs, izmaksājot dotācijas, un Revīzijas palāta, revidējot maksājumus, varētu viegli pārbaudīt atbilstību šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.

Kā jau Revīzijas palāta nesen norādīja, sarežģīti noteikumi vai neskaidri atbilstīguma kritēriji būtiski ietekmē darījumu likumību un pareizību (5). Ja likumdevējs uzskata, ka Eiropas līmeņa politisko partiju labā vajadzīgi izņēmumi no bezpeļņas noteikuma, tad ir svarīgi šādus izņēmumus izklāstīt tik vienkārši, skaidri un nepārprotami, lai kredītrīkotājs, izmaksājot dotācijas, un Revīzijas palāta, revidējot maksājumus, varētu viegli pārbaudīt atbilstību šiem noteikumiem.

| 3. | Pirmā atkāpe no “bezpeļņas noteikuma” ļauj Eiropas līmeņa politiskajai partijai, kuras ieņēmumi ir lielāki nekā izdevumi un veido atlikumu tā finanšu gada beigās, par kuru partija saņēmusi dotāciju, pārnest uz nākamo gadu daļu šāda atlikuma – līdz 25 % no kopējiem attiecīgā gada ieņēmumiem – ar nosacījumu, ka pārnesto atlikumu izlieto līdz nākamā gada pirmā ceturkšņa beigām. Atbilstību šim nosacījumam var pārbaudīt tikai tad, ja pienācīga īstenošanas kārtība paredz, ka saņēmējs, kurš pārnesis atlikumu uz nākamo gadu, iesniedz pierādījumu tam, ka viņa atbilstīgie izdevumi minētā gada pirmajā ceturksnī ir vismaz vienādi ar pārnesto summu. Lai ļautu kredītrīkotājam noteikt galīgā dotācijas maksājuma apmēru vai, vajadzības gadījumā, atgūstamo avansa maksājuma summu, šāds pierādījums jāiesniedz neilgi pēc ceturkšņa beigām vai vēlākais kopā ar dotācijas atlikuma pieprasījumu, ja atlikums vēl nav izmaksāts. |
| --- | --- |

3.

Pirmā atkāpe no “bezpeļņas noteikuma” ļauj Eiropas līmeņa politiskajai partijai, kuras ieņēmumi ir lielāki nekā izdevumi un veido atlikumu tā finanšu gada beigās, par kuru partija saņēmusi dotāciju, pārnest uz nākamo gadu daļu šāda atlikuma – līdz 25 % no kopējiem attiecīgā gada ieņēmumiem – ar nosacījumu, ka pārnesto atlikumu izlieto līdz nākamā gada pirmā ceturkšņa beigām. Atbilstību šim nosacījumam var pārbaudīt tikai tad, ja pienācīga īstenošanas kārtība paredz, ka saņēmējs, kurš pārnesis atlikumu uz nākamo gadu, iesniedz pierādījumu tam, ka viņa atbilstīgie izdevumi minētā gada pirmajā ceturksnī ir vismaz vienādi ar pārnesto summu. Lai ļautu kredītrīkotājam noteikt galīgā dotācijas maksājuma apmēru vai, vajadzības gadījumā, atgūstamo avansa maksājuma summu, šāds pierādījums jāiesniedz neilgi pēc ceturkšņa beigām vai vēlākais kopā ar dotācijas atlikuma pieprasījumu, ja atlikums vēl nav izmaksāts.

| 4. | Otrā atkāpe no “bezpeļņas noteikuma” ierobežo pašu resursu summu, kas jāņem vērā, nosakot, vai ir radies atlikums. Konkrēti, pašu resursu summu ierobežo līdz 15 % no partijas atbilstīgajiem izdevumiem, ja vien partijas “finanšu rezerves” nepārsniedz 100 % no tās gada vidējā ieņēmuma. “Finanšu rezerves” nav definētas grāmatvedības standartos, ko parasti piemēro Eiropas Savienībā, līdz ar to terminu var interpretēt dažādi atkarībā no finanšu pārskatu sistēmas, kuru politiskā partija izmanto ieņēmumu un izdevumu gada pārskatu, kā arī aktīvu un pasīvu pārskatu sagatavošanā. Arī termins “gada vidējais ieņēmums” nav definēts tā, lai ļautu to aprēķināt, piemēram, nav norādīts laika posms. |
| --- | --- |

4.

Otrā atkāpe no “bezpeļņas noteikuma” ierobežo pašu resursu summu, kas jāņem vērā, nosakot, vai ir radies atlikums. Konkrēti, pašu resursu summu ierobežo līdz 15 % no partijas atbilstīgajiem izdevumiem, ja vien partijas “finanšu rezerves” nepārsniedz 100 % no tās gada vidējā ieņēmuma. “Finanšu rezerves” nav definētas grāmatvedības standartos, ko parasti piemēro Eiropas Savienībā, līdz ar to terminu var interpretēt dažādi atkarībā no finanšu pārskatu sistēmas, kuru politiskā partija izmanto ieņēmumu un izdevumu gada pārskatu, kā arī aktīvu un pasīvu pārskatu sagatavošanā. Arī termins “gada vidējais ieņēmums” nav definēts tā, lai ļautu to aprēķināt, piemēram, nav norādīts laika posms.

| 5. | Palāta secina, ka ierosināto “bezpeļņas noteikuma” izņēmumu konsekventai piemērošanai un pārbaudei vajadzīga lielāka precizitāte attiecībā uz procedūrām, kas aprakstītas 3. punktā, un skaidras definīcijas terminiem “finanšu rezerves” un “gada vidējais ieņēmums”. Lai šo mērķi sasniegtu, papildu grozījumi būtu vajadzīgi vai nu pašā Finanšu regulā, vai detalizētajā tās īstenošanas kārtībā (6). |
| --- | --- |

5.

Palāta secina, ka ierosināto “bezpeļņas noteikuma” izņēmumu konsekventai piemērošanai un pārbaudei vajadzīga lielāka precizitāte attiecībā uz procedūrām, kas aprakstītas 3. punktā, un skaidras definīcijas terminiem “finanšu rezerves” un “gada vidējais ieņēmums”. Lai šo mērķi sasniegtu, papildu grozījumi būtu vajadzīgi vai nu pašā Finanšu regulā, vai detalizētajā tās īstenošanas kārtībā (6).

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2007. gada 22. novembra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Padomes dokuments Nr. 14320/07 PE 341 INST 127.

1

(2)  OV L 248, 16.9.2002.

2

(3)  Komisijas dokuments COM(2007) 364 galīgā redakcija.

3

(4)  OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.

4

(5)  Pārskats par 2006. finanšu gadu, ievads, 0.7. punkts.

5

(6)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK; Euratom) Nr. 2342/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).

6

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/3

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 6/2007

par tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības uzlabošanā, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2007/C 312/02)

SATURS

GLOSĀRIJS

| I.–VIII. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I.–VIII.

| 1.–6. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–6.

| 7.–8. | REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA |
| --- | --- |

7.–8.

| 9.–43. | APSVĒRUMI |
| --- | --- |

9.–43.

| 9.–12. | Vai Komisijai ir racionāla stratēģija iestāžu darbības uzlabošanai, un vai tajā ir paredzēta tehniskās palīdzības izmantošana? |
| --- | --- |

9.–12.

| 10.–11. | Iestāžu analīze valstu stratēģijas koncepcijās nav adekvāta |
| --- | --- |

10.–11.

| 12. | Nav tehniskās palīdzības norādījumu |
| --- | --- |

12.

| 13.–17. | Vai ir labi izstrādāti tehniskās palīdzības pasākumi, kuri paredzēti iestāžu darbības uzlabošanas projektos? |
| --- | --- |

13.–17.

| 14.–16. | Projektu izvēle bija adekvāta, bet to izstrāde bieži vien ne |
| --- | --- |

14.–16.

| 17. | Vietējā līdzdalība ir būtiski svarīga, bet Komisija to sistemātiski nerisināja |
| --- | --- |

17.

| 18.–34. | Vai tehniskās palīdzības pasākumus īsteno produktīvi? |
| --- | --- |

18.–34.

| 19.–21. | Sagatavošanas posma ieilgšanas dēļ sākotnējie projektu plāni bieži noveco |
| --- | --- |

19.–21.

| 22.–26. | Problēmas saistībā ar iepirkumiem, kā arī projekta uzsākšanas posmā saīsina projektu īstenošanai atvēlēto laiku |
| --- | --- |

22.–26.

| 27. | Bieži mainīti eksperti pēc līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas |
| --- | --- |

27.

| 28. | Neadekvāti tehniskās palīdzības atlases kritēriji |
| --- | --- |

28.

| 29.–30. | Iepirkuma procedūru ierobežota izvēle |
| --- | --- |

29.–30.

| 31. | Tehniskās palīdzības neproduktīva izmantošana |
| --- | --- |

31.

| 32. | Donoru koordinācija dažādās valstīs ir dažāda |
| --- | --- |

32.

| 33.–34. | Īstenošanas kārtība vēl neveicina vietējo līdzdalību |
| --- | --- |

33.–34.

| 35.–39. | Vai tehniskās palīdzības pasākumus un to rezultātus pienācīgi uzrauga un vērtē? |
| --- | --- |

35.–39.

| 40.–43. | Vai tehniskā palīdzība ir efektīvs instruments iestāžu darbības uzlabošanai? |
| --- | --- |

40.–43.

| 40.–42. | Ieguldījums, ko dod tehniskā palīdzība, ir apmierinošs, bet projektu izdošanās nav garantēta |
| --- | --- |

40.–42.

| 43. | Nav pārliecības par ilgtspējību |
| --- | --- |

43.

| 44.–48. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

44.–48.

I pielikums. Revidēto projektu un programmu saraksts

II pielikums. Revidēto projektu un programmu efektivitāte un ilgtspējības izredzes

Komisijas atbildes

GLOSĀRIJSĀKK valstis Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis.ESAO Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija.Finansēšanas lēmums Atbilstīgi finansēšanas priekšlikumam Komisijas pieņemts lēmums, ar ko piešķir līdzekļus konkrētam projektam vai programmai.Finansēšanas nolīgums Dokuments, ko paraksta Komisija un partnervalsts un kurā aprakstīts konkrēts finansējams projekts vai programma. Finansēšanas nolīgums ir Eiropas Savienības un partnervalsts oficiāla apņemšanās finansēt aprakstītos pasākumus.Finansēšanas priekšlikums Komisijas dienestu sagatavots dokumenta projekts, ko iesniedz attiecīgajai finansēšanas komitejai (kurā ir dalībvalstu pārstāvji) atzinuma saņemšanai. Pēc labvēlīga atzinuma saņemšanas finansēšanas priekšlikumu iesniedz Komisijai, lai tā pieņemtu lēmumu. Finansēšanas priekšlikumā apraksta konkrētā projekta vai programmas priekšvēsturi, veidu, mērķus, tvērumu un īstenošanas pasākumus, kā arī vajadzīgo finanšu apmēru.Parīzes deklarācija par palīdzības efektivitāti Paziņojums, ko augsta līmeņa forumā Parīzē 2005. gada 28. februārī–2. martā pieņēma daudzas valstis un organizācijas, apņemoties attiecīgi rīkoties, cita starpā tādos jautājumos kā saskaņošana, pielāgošana, rezultātu sasniegšana un pārņemšana, savstarpējs atbildīgums – ar mērķi celt palīdzības efektivitāti.Tūkstošgades attīstības mērķi Par Tūkstošgades attīstības mērķiem vienojās visas valstis un pasaules vadošās attīstības iestādes ANO Tūkstošgades augstākā līmeņa sanāksmē 2000. gada septembrī. Tika izvirzīti astoņi mērķi, kas jāizpilda līdz 2015. gadam, tostarp, uz pusi samazināt galēju nabadzību, apturēt HIV/AIDS izplatīšanos un nodrošināt visiem pamatizglītību.

KOPSAVILKUMS

| I. | Tehnisko palīdzību izmanto daudzos un dažādos attīstības projektos un programmās. To var definēt kā “ekspertu nolīgšanu zināšanu un iemaņu pārnesei un iestāžu izveidei un stiprināšanai”. Pēdējos gados tehniskā palīdzība saņēmējvalstīs aizvien vairāk izmantota valsts centrālās pārvaldes un pašvaldību administratīvās spējas attīstībai, cita starpā tādās jomās kā sabiedrisko finanšu pārvaldība, veselība un izglītība. Lielākas uzmanības pievēršana valsts un pašvaldību pārvaldes darbībai atspoguļo to, ka donori, tostarp Eiropas Savienība, apzinās, ka iestāžu vāja funkcionēšana ir būtisks šķērslis ilgtspējīgai attīstībai. (Sk. 1.–6. punktu.) |
| --- | --- |

I.

Tehnisko palīdzību izmanto daudzos un dažādos attīstības projektos un programmās. To var definēt kā “ekspertu nolīgšanu zināšanu un iemaņu pārnesei un iestāžu izveidei un stiprināšanai”. Pēdējos gados tehniskā palīdzība saņēmējvalstīs aizvien vairāk izmantota valsts centrālās pārvaldes un pašvaldību administratīvās spējas attīstībai, cita starpā tādās jomās kā sabiedrisko finanšu pārvaldība, veselība un izglītība. Lielākas uzmanības pievēršana valsts un pašvaldību pārvaldes darbībai atspoguļo to, ka donori, tostarp Eiropas Savienība, apzinās, ka iestāžu vāja funkcionēšana ir būtisks šķērslis ilgtspējīgai attīstībai. (Sk. 1.–6. punktu.)

| II. | Palātas veiktās revīzijas mērķis bija noteikt, kādā mērā Komisija nodrošina to, ka tehniskā palīdzība sekmē iestāžu darbības uzlabošanu saņēmējvalstīs. Tādā nolūkā Palāta vērtēja Komisijas metodes administratīvās spējas palielināšanai un tehniskās palīdzības izmantošanai, kā arī to, kā Komisija pārvalda tehniskās palīdzības pasākumu izstrādi un īstenošanu iestāžu darbības uzlabošanas projektos. (Sk. 7.–8. punktu.) |
| --- | --- |

II.

Palātas veiktās revīzijas mērķis bija noteikt, kādā mērā Komisija nodrošina to, ka tehniskā palīdzība sekmē iestāžu darbības uzlabošanu saņēmējvalstīs. Tādā nolūkā Palāta vērtēja Komisijas metodes administratīvās spējas palielināšanai un tehniskās palīdzības izmantošanai, kā arī to, kā Komisija pārvalda tehniskās palīdzības pasākumu izstrādi un īstenošanu iestāžu darbības uzlabošanas projektos. (Sk. 7.–8. punktu.)

| III. | Lai gan iestāžu darbības uzlabošana Eiropas Kopienas attīstības politikā ir atzīta par svarīgu elementu cīņā pret nabadzību, Komisija nav iekļāvusi savās valstu stratēģijas koncepcijās visaptverošu analīzi par iestāžu darbības nepilnībām un nav definējusi prioritārās vajadzības administratīvās spējas pilnveidošanai saņēmējvalstu pārvaldes iestādēs; tāpat arī Komisijai nav pamatnostādņu par tehniskās palīdzības uzdevumu šajā kontekstā. (Sk. 9.–12. punktu.) |
| --- | --- |

III.

Lai gan iestāžu darbības uzlabošana Eiropas Kopienas attīstības politikā ir atzīta par svarīgu elementu cīņā pret nabadzību, Komisija nav iekļāvusi savās valstu stratēģijas koncepcijās visaptverošu analīzi par iestāžu darbības nepilnībām un nav definējusi prioritārās vajadzības administratīvās spējas pilnveidošanai saņēmējvalstu pārvaldes iestādēs; tāpat arī Komisijai nav pamatnostādņu par tehniskās palīdzības uzdevumu šajā kontekstā. (Sk. 9.–12. punktu.)

| IV. | Projektu izvēle pārsvarā ir adekvāta, ko nevar teikt par projektu turpmāko izstrādi, jo mērķi ir pārāk ambiciozi, laika grafiks saspringts un netiek pietiekami novērtētas iestāžu vides sākotnējās nepilnības un nepietiekama vietējā līdzdalība projektos. (Sk. 13.–17. punktu.) |
| --- | --- |

IV.

Projektu izvēle pārsvarā ir adekvāta, ko nevar teikt par projektu turpmāko izstrādi, jo mērķi ir pārāk ambiciozi, laika grafiks saspringts un netiek pietiekami novērtētas iestāžu vides sākotnējās nepilnības un nepietiekama vietējā līdzdalība projektos. (Sk. 13.–17. punktu.)

| V. | Projektu īstenošanu bieži kavē vairākas problēmas, tostarp ilga gatavošanās un sākumposms, kā iznākumā tad, kad jāsāk īstenot projektu, sākotnējais plāns jau ir novecojis un projekta praktiskai izpildei vairs neatliek daudz laika. Kavējumus izraisa arī tehniskās palīdzības ekspertu piesaistīšana, jo izraudzītie eksperti nereti nav pieejami, kad saņemtas līgumslēgšanas tiesības. Pašlaik tehniskās palīdzības jomā izmantotās iepirkuma procedūras neveicina valsts iestāžu iesaisti, bet dažās jomās labāk kvalificēti eksperti atrodami tieši valsts iestādēs. Donori joprojām atbalsta tehnisko palīdzību galvenokārt ar atsevišķiem, savstarpēji nesaskaņotiem projektiem, un īstenošanas kārtība neveicina vietējo līdzdalību. (Sk. 18.–34. punktu.) |
| --- | --- |

V.

Projektu īstenošanu bieži kavē vairākas problēmas, tostarp ilga gatavošanās un sākumposms, kā iznākumā tad, kad jāsāk īstenot projektu, sākotnējais plāns jau ir novecojis un projekta praktiskai izpildei vairs neatliek daudz laika. Kavējumus izraisa arī tehniskās palīdzības ekspertu piesaistīšana, jo izraudzītie eksperti nereti nav pieejami, kad saņemtas līgumslēgšanas tiesības. Pašlaik tehniskās palīdzības jomā izmantotās iepirkuma procedūras neveicina valsts iestāžu iesaisti, bet dažās jomās labāk kvalificēti eksperti atrodami tieši valsts iestādēs. Donori joprojām atbalsta tehnisko palīdzību galvenokārt ar atsevišķiem, savstarpēji nesaskaņotiem projektiem, un īstenošanas kārtība neveicina vietējo līdzdalību. (Sk. 18.–34. punktu.)

| VI. | Projektu ziņojumi, uzraudzība un vērtēšana pārsvarā ir adekvāta, vienīgi nav ieviesta vadības informācijas sistēma, lai vērtētu un dokumentētu tehniskās palīdzības uzņēmumu vai ekspertu darbu un sniegtu informāciju par lēmumiem attiecībā uz tehniskās palīdzības iepirkumu. (Sk. 35.–39. punktu.) |
| --- | --- |

VI.

Projektu ziņojumi, uzraudzība un vērtēšana pārsvarā ir adekvāta, vienīgi nav ieviesta vadības informācijas sistēma, lai vērtētu un dokumentētu tehniskās palīdzības uzņēmumu vai ekspertu darbu un sniegtu informāciju par lēmumiem attiecībā uz tehniskās palīdzības iepirkumu. (Sk. 35.–39. punktu.)

| VII. | Projektu rezultāti ir dažādi, bet Palāta secina, ka, ņemot vērā bieži vien grūtos apstākļus, projektu rezultātus un tehniskās palīdzības ieguldījumu var uzskatīt par samērīgu. Tehniskās palīdzības kvalitāte vairumā gadījumu bija apmierinoša, lai gan citi svarīgi faktori mazināja sniegtā atbalsta efektivitāti. Kaut arī daži no šiem faktoriem nav Komisijas kontrolē, Komisija varētu tos labāk prognozēt. (Sk. 40.–43. punktu.) |
| --- | --- |

VII.

Projektu rezultāti ir dažādi, bet Palāta secina, ka, ņemot vērā bieži vien grūtos apstākļus, projektu rezultātus un tehniskās palīdzības ieguldījumu var uzskatīt par samērīgu. Tehniskās palīdzības kvalitāte vairumā gadījumu bija apmierinoša, lai gan citi svarīgi faktori mazināja sniegtā atbalsta efektivitāti. Kaut arī daži no šiem faktoriem nav Komisijas kontrolē, Komisija varētu tos labāk prognozēt. (Sk. 40.–43. punktu.)

| VIII. | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Palāta ir sīki formulējusi ieteikumus, kas varētu palīdzēt Komisijai ieviest mērķtiecīgākas un strukturētākas metodes tehniskā palīdzības izmantošanai tā, lai efektīvāk atbalstītu iestāžu darbības uzlabošanu. (Sk. 44.–48. punktu.) |
| --- | --- |

VIII.

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Palāta ir sīki formulējusi ieteikumus, kas varētu palīdzēt Komisijai ieviest mērķtiecīgākas un strukturētākas metodes tehniskā palīdzības izmantošanai tā, lai efektīvāk atbalstītu iestāžu darbības uzlabošanu. (Sk. 44.–48. punktu.)

IEVADS

| 1. | Attīstības sadarbība iedalās divu veidu sadarbībā jeb palīdzībā: finansiālajā un tehniskajā. Citiem vārdiem, tiek piedāvāta “nauda”, no vienas puses, un “zināšanas” jeb “idejas”, no otras puses. Šajā ziņojumā aprakstīta revīzija, kurā Palāta pievērsās tehniskajai palīdzībai, ko Komisija definē šādi: “speciālisti, konsultanti, mācībspēki, padomdevēji u. c., kuri nolīgti zināšanu un iemaņu pārnesei un iestāžu izveidei un stiprināšanai” (1). |
| --- | --- |

1.

Attīstības sadarbība iedalās divu veidu sadarbībā jeb palīdzībā: finansiālajā un tehniskajā. Citiem vārdiem, tiek piedāvāta “nauda”, no vienas puses, un “zināšanas” jeb “idejas”, no otras puses. Šajā ziņojumā aprakstīta revīzija, kurā Palāta pievērsās tehniskajai palīdzībai, ko Komisija definē šādi: “speciālisti, konsultanti, mācībspēki, padomdevēji u. c., kuri nolīgti zināšanu un iemaņu pārnesei un iestāžu izveidei un stiprināšanai” (1).

| 2. | Tehnisko palīdzību izmanto daudzos un dažādos attīstības projektos un programmās. Par tās nozīmi jeb efektivitāti spriež pēc tā, kādu ieguldījumu šī palīdzība dod projektu un programmu tūlītējos fiziskos rezultātos un ilgāka termiņa koprezultātā. Tehniskā palīdzība attīstības sadarbībā ir izmantota šādās konkrētās jomās vai uzdevumu izpildē:






  a) | darbu plānošana un pārraudzība, piemēram, ceļu būvniecībā; |
| --- | --- | --- |

2.

Tehnisko palīdzību izmanto daudzos un dažādos attīstības projektos un programmās. Par tās nozīmi jeb efektivitāti spriež pēc tā, kādu ieguldījumu šī palīdzība dod projektu un programmu tūlītējos fiziskos rezultātos un ilgāka termiņa koprezultātā. Tehniskā palīdzība attīstības sadarbībā ir izmantota šādās konkrētās jomās vai uzdevumu izpildē:

a)

darbu plānošana un pārraudzība, piemēram, ceļu būvniecībā;

| b) | projektu vadība, kad eksperti ir tieši atbildīgi par attiecīgā darba izpildi; |
| --- | --- |

b)

projektu vadība, kad eksperti ir tieši atbildīgi par attiecīgā darba izpildi;

| c) | konsultāciju pakalpojumi, ko agrāk bieži mēdza izmantot tādās jomās kā lauksaimniecība un lauku attīstība. Pēdējā laikā konsultanti aizvien vairāk izmantoti, lai uzlabotu valsts centrālo pārvaldi, cita starpā tādās jomās kā sabiedrisko finanšu pārvaldība, veselība, izglītība un tieslietas, un lai palīdzētu citām valsts iestādēm, pašvaldībām un nevalstiskām organizācijām. |
| --- | --- |

c)

konsultāciju pakalpojumi, ko agrāk bieži mēdza izmantot tādās jomās kā lauksaimniecība un lauku attīstība. Pēdējā laikā konsultanti aizvien vairāk izmantoti, lai uzlabotu valsts centrālo pārvaldi, cita starpā tādās jomās kā sabiedrisko finanšu pārvaldība, veselība, izglītība un tieslietas, un lai palīdzētu citām valsts iestādēm, pašvaldībām un nevalstiskām organizācijām.

| 3. | Lielākas uzmanības pievēršana valsts centrālās pārvaldes darbībai atspoguļo to, ka donori, tostarp Eiropas Savienība, apzinās, ka iestāžu nepilnvērtīga funkcionēšana ir būtisks šķērslis ilgtspējīgai attīstībai. Tāpēc Eiropas Kopienas 2000. gadā apstiprinātajā attīstības politikā, kā arī jaunajā 2005. gada politikā (2), administratīvās spējas attīstība ir izvirzīta par vienu no galvenajām jomām. |
| --- | --- |

3.

Lielākas uzmanības pievēršana valsts centrālās pārvaldes darbībai atspoguļo to, ka donori, tostarp Eiropas Savienība, apzinās, ka iestāžu nepilnvērtīga funkcionēšana ir būtisks šķērslis ilgtspējīgai attīstībai. Tāpēc Eiropas Kopienas 2000. gadā apstiprinātajā attīstības politikā, kā arī jaunajā 2005. gada politikā (2), administratīvās spējas attīstība ir izvirzīta par vienu no galvenajām jomām.

| 4. | Administratīvās spējas uzlabošana ir uzsvērta arī vienā no jaunākajiem Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības veicināšanas komitejas dokumentiem (3), kurā teikts: “Pienācīga valsts administratīvā spēja ir viens no svarīgākajiem iztrūkstošajiem faktoriem pašreizējos centienos sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus. Neskatoties uz būtisku finansējuma palielināšanu, attīstības centieni daudzās no nabadzīgākajām valstīm neizdosies, ja vairāk uzmanības – turklāt rūpīgāk pārdomātas uzmanības – nepievērsīs ilgtspējīgas administratīvās spējas nodrošināšanai” (4). |
| --- | --- |

4.

Administratīvās spējas uzlabošana ir uzsvērta arī vienā no jaunākajiem Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības veicināšanas komitejas dokumentiem (3), kurā teikts: “Pienācīga valsts administratīvā spēja ir viens no svarīgākajiem iztrūkstošajiem faktoriem pašreizējos centienos sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus. Neskatoties uz būtisku finansējuma palielināšanu, attīstības centieni daudzās no nabadzīgākajām valstīm neizdosies, ja vairāk uzmanības – turklāt rūpīgāk pārdomātas uzmanības – nepievērsīs ilgtspējīgas administratīvās spējas nodrošināšanai” (4).

| 5. | Vēl par administratīvās spējas pilnveidošanas nozīmi liecina arī 2005. gada marta Parīzes deklarācija par palīdzības efektivitāti (5), kurā uzsvērts, cik būtiski svarīga attīstības mērķu sasniegšanā ir partnervalstu spēja plānot, pārvaldīt un īstenot politiku un programmas, kā arī uzņemties atbildību par rezultātiem. Šajā deklarācijā uzsvērts, ka donoru sniegtajai palīdzībai pēc iespējas jābalstās uz partnervalstu attīstības stratēģijām, iestādēm un procedūrām un jābūt vērstai uz partnervalstu iestāžu nepilnību risināšanu. Lai gan iestāžu darbību var uzlabot arī ar citiem līdzekļiem – mācībām, stipendijām, datortehniku un programmatūru, dokumentāciju un pat fizisku infrastruktūru – tehniskā palīdzība šajā jomā ir visplašāk izmantotais instruments. |
| --- | --- |

5.

Vēl par administratīvās spējas pilnveidošanas nozīmi liecina arī 2005. gada marta Parīzes deklarācija par palīdzības efektivitāti (5), kurā uzsvērts, cik būtiski svarīga attīstības mērķu sasniegšanā ir partnervalstu spēja plānot, pārvaldīt un īstenot politiku un programmas, kā arī uzņemties atbildību par rezultātiem. Šajā deklarācijā uzsvērts, ka donoru sniegtajai palīdzībai pēc iespējas jābalstās uz partnervalstu attīstības stratēģijām, iestādēm un procedūrām un jābūt vērstai uz partnervalstu iestāžu nepilnību risināšanu. Lai gan iestāžu darbību var uzlabot arī ar citiem līdzekļiem – mācībām, stipendijām, datortehniku un programmatūru, dokumentāciju un pat fizisku infrastruktūru – tehniskā palīdzība šajā jomā ir visplašāk izmantotais instruments.

| 6. | Grāmatvedības un vadības informācijas sistēmas, ko izmanto Komisija, neļāva Palātai iegūt precīzu un ticamu informāciju par tehniskās palīdzības vajadzībām izlietotām summām, vai nu tās būtu piešķirtas no Eiropas Attīstības fondiem (EAF) vai no vispārējā budžeta. Palāta lēš, ka to saistību kopējā vērtība, kas uzņemtas ar tehniskās palīdzības līgumiem, kurus parakstīja laikā no 2000. līdz 2005. gadam un kuri 2006. gadā bija īstenošanas stadijā, ir aptuveni 2 200 miljoni EUR (6). To, cik liela daļa tehniskās palīdzības bija paredzēta iestāžu darbības uzlabošanai, noteikt nebija iespējams. |
| --- | --- |

6.

Grāmatvedības un vadības informācijas sistēmas, ko izmanto Komisija, neļāva Palātai iegūt precīzu un ticamu informāciju par tehniskās palīdzības vajadzībām izlietotām summām, vai nu tās būtu piešķirtas no Eiropas Attīstības fondiem (EAF) vai no vispārējā budžeta. Palāta lēš, ka to saistību kopējā vērtība, kas uzņemtas ar tehniskās palīdzības līgumiem, kurus parakstīja laikā no 2000. līdz 2005. gadam un kuri 2006. gadā bija īstenošanas stadijā, ir aptuveni 2 200 miljoni EUR (6). To, cik liela daļa tehniskās palīdzības bija paredzēta iestāžu darbības uzlabošanai, noteikt nebija iespējams.

REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA

| 7. | Palātas veiktās revīzijas mērķis bija noteikt, kādā mērā Komisija nodrošina to, ka tās finansētā (7) tehniskā palīdzība sekmē iestāžu darbības uzlabošanu saņēmējvalstīs. Konkrētāk, revīzijā bija jārod atbilde uz šādiem jautājumiem:






  a) | Vai Komisijai ir pienācīga stratēģija iestāžu darbības uzlabošanai, un vai tajā ir paredzēta arī tehniskās palīdzības izmantošana? |
| --- | --- | --- |

7.

Palātas veiktās revīzijas mērķis bija noteikt, kādā mērā Komisija nodrošina to, ka tās finansētā (7) tehniskā palīdzība sekmē iestāžu darbības uzlabošanu saņēmējvalstīs. Konkrētāk, revīzijā bija jārod atbilde uz šādiem jautājumiem:

a)

Vai Komisijai ir pienācīga stratēģija iestāžu darbības uzlabošanai, un vai tajā ir paredzēta arī tehniskās palīdzības izmantošana?

| b) | Vai ir labi izstrādāti tehniskās palīdzības pasākumi, kuri paredzēti iestāžu darbības uzlabošanas projektos? |
| --- | --- |

b)

Vai ir labi izstrādāti tehniskās palīdzības pasākumi, kuri paredzēti iestāžu darbības uzlabošanas projektos?

| c) | Vai tehniskās palīdzības pasākumus īsteno produktīvi? |
| --- | --- |

c)

Vai tehniskās palīdzības pasākumus īsteno produktīvi?

| d) | Vai tehniskās palīdzības pasākumus un to rezultātus pienācīgi uzrauga un vērtē? |
| --- | --- |

d)

Vai tehniskās palīdzības pasākumus un to rezultātus pienācīgi uzrauga un vērtē?

| e) | Vai tehniskā palīdzība ir efektīvs instruments iestāžu darbības uzlabošanai? |
| --- | --- |

e)

Vai tehniskā palīdzība ir efektīvs instruments iestāžu darbības uzlabošanai?

| 8. | Palāta revidēja Komisijas metodes un pasākumus gan politikas, gan projektu līmenī attiecībā uz 12 saņēmējvalstīm, ko izvēlējās no četriem dažādiem reģioniem, kuri saņem attīstības palīdzību: Āfrika, Āzija, Latīņamerika un Vidusjūras reģions (8). Piecas no šīm valstīm Palāta apmeklēja uz vietas, bet pārējām septiņām valstīm piemēroja dokumentāro pārbaudi un to delegācijām un saņēmējiestādēm izsūtīja aptaujas anketas. Iestāžu darbības uzlabošanas projektu inventarizācijai izraudzījās 32 projektus, kas ietvēra 33 tehniskās palīdzības līgumus, kurus realizēja laikā no 2000. līdz 2006. gadam. Revidētajiem projektiem kopā bija atvēlēti 400 miljoni EUR, un apmēram 144 miljoni EUR no minētās summas bija paredzēti tehniskajai palīdzībai. Revidēto 32 projektu un programmu pilns saraksts ir dots I pielikumā. |
| --- | --- |

8.

Palāta revidēja Komisijas metodes un pasākumus gan politikas, gan projektu līmenī attiecībā uz 12 saņēmējvalstīm, ko izvēlējās no četriem dažādiem reģioniem, kuri saņem attīstības palīdzību: Āfrika, Āzija, Latīņamerika un Vidusjūras reģions (8). Piecas no šīm valstīm Palāta apmeklēja uz vietas, bet pārējām septiņām valstīm piemēroja dokumentāro pārbaudi un to delegācijām un saņēmējiestādēm izsūtīja aptaujas anketas. Iestāžu darbības uzlabošanas projektu inventarizācijai izraudzījās 32 projektus, kas ietvēra 33 tehniskās palīdzības līgumus, kurus realizēja laikā no 2000. līdz 2006. gadam. Revidētajiem projektiem kopā bija atvēlēti 400 miljoni EUR, un apmēram 144 miljoni EUR no minētās summas bija paredzēti tehniskajai palīdzībai. Revidēto 32 projektu un programmu pilns saraksts ir dots I pielikumā.

APSVĒRUMI

Vai Komisijai ir pienācīga stratēģija iestāžu darbības uzlabošanai, un vai tajā ir paredzēta arī tehniskās palīdzības izmantošana?

| 9. | Komisija Eiropas Kopienas vispārējās palīdzības politikas principus sīkāk izvērš valsts stratēģijās, ko parasti attiecina uz pieciem gadiem un iestrādā valstu stratēģijas koncepcijās un – vēl detalizētāk – provizoriskajās programmās katrai saņēmējvalstij. Pamatojoties uz šiem dokumentiem (9), Palāta attiecībā uz revīzijā aplūkotajiem reģioniem pārbaudīja, vai Komisija sistemātiski vērtē saņēmējvalstu iestāžu stiprās un vājās puses un apzina šo valstu vispārējās vajadzības saistībā ar administratīvās spējas attīstību, grupē tās prioritātēs un pēc tam definē jau konkrētas vajadzības pēc tehniskās palīdzības. |
| --- | --- |

9.

Komisija Eiropas Kopienas vispārējās palīdzības politikas principus sīkāk izvērš valsts stratēģijās, ko parasti attiecina uz pieciem gadiem un iestrādā valstu stratēģijas koncepcijās un – vēl detalizētāk – provizoriskajās programmās katrai saņēmējvalstij. Pamatojoties uz šiem dokumentiem (9), Palāta attiecībā uz revīzijā aplūkotajiem reģioniem pārbaudīja, vai Komisija sistemātiski vērtē saņēmējvalstu iestāžu stiprās un vājās puses un apzina šo valstu vispārējās vajadzības saistībā ar administratīvās spējas attīstību, grupē tās prioritātēs un pēc tam definē jau konkrētas vajadzības pēc tehniskās palīdzības.

Iestāžu analīze valstu stratēģijas koncepcijās nav adekvāta

| 10. | Izskatījusi Komisijas politikas dokumentus attiecībā uz revidētajām valstīm, kā arī atsevišķo valstu pašu sagatavotos attīstības plānus un/vai tā dēvētās nabadzības mazināšanas stratēģijas, Palāta konstatē, ka iestāžu darbības uzlabošanu aizvien vairāk atzīst par svarīgu jautājumu. Tomēr Komisija nesagatavoja visaptverošu katras valsts iestāžu nepilnību novērtējumu un nedefinēja prioritārās vajadzības administratīvās spējas attīstībai saņēmējvalstu pārvaldes iestādēs. Tādējādi galvenās nozares, kurām sniegt EK atbalstu, izvēlējās apstākļos, kad šāda informācija nebija pieejama, riskējot neapzināt potenciāli svarīgas nozares vai programmas, kam vajadzīgs donoru atbalsts. |
| --- | --- |

10.

Izskatījusi Komisijas politikas dokumentus attiecībā uz revidētajām valstīm, kā arī atsevišķo valstu pašu sagatavotos attīstības plānus un/vai tā dēvētās nabadzības mazināšanas stratēģijas, Palāta konstatē, ka iestāžu darbības uzlabošanu aizvien vairāk atzīst par svarīgu jautājumu. Tomēr Komisija nesagatavoja visaptverošu katras valsts iestāžu nepilnību novērtējumu un nedefinēja prioritārās vajadzības administratīvās spējas attīstībai saņēmējvalstu pārvaldes iestādēs. Tādējādi galvenās nozares, kurām sniegt EK atbalstu, izvēlējās apstākļos, kad šāda informācija nebija pieejama, riskējot neapzināt potenciāli svarīgas nozares vai programmas, kam vajadzīgs donoru atbalsts.

| 11. | Komisija 2005. gadā izstrādāja savu iekšēju koncepciju par iestāžu novērtēšanu un administratīvās spējas pilnveidošanu, kurā aprakstīja administratīvās spējas pilnveidošanas nozīmi. Šis dokuments sniedza pamatnostādnes, pēc kādām vērtēt iestāžu darbības spēju un atbalstīt šīs spējas uzlabošanas procesus, taču šīs pamatnostādnes nav paredzēts piemērot valstu stratēģijas koncepcijām. Zemākā līmenī – nozaru plānos – administratīvās spējas pilnveidošanas jautājumiem pievērsta lielāka, kaut arī diezgan vispārināta uzmanība. Šos plānus sagatavo pēc tam, kad jau pieņemti lēmumi par galvenajām konkrētā saņēmējvalstī atbalstāmām nozarēm. |
| --- | --- |

11.

Komisija 2005. gadā izstrādāja savu iekšēju koncepciju par iestāžu novērtēšanu un administratīvās spējas pilnveidošanu, kurā aprakstīja administratīvās spējas pilnveidošanas nozīmi. Šis dokuments sniedza pamatnostādnes, pēc kādām vērtēt iestāžu darbības spēju un atbalstīt šīs spējas uzlabošanas procesus, taču šīs pamatnostādnes nav paredzēts piemērot valstu stratēģijas koncepcijām. Zemākā līmenī – nozaru plānos – administratīvās spējas pilnveidošanas jautājumiem pievērsta lielāka, kaut arī diezgan vispārināta uzmanība. Šos plānus sagatavo pēc tam, kad jau pieņemti lēmumi par galvenajām konkrētā saņēmējvalstī atbalstāmām nozarēm.

Nav tehniskās palīdzības norādījumu

| 12. | Lai gan tehnisko palīdzību Komisijas finansētos iestāžu darbības uzlabošanas projektos un programmās izmanto jau sen un bieži, Komisija nav definējusi tehniskās palīdzības uzdevumu un devumu iestāžu darbības uzlabošanā. Trūkst konkrētu pamatnostādņu, ko delegācijas varētu lietot projektu izstrādē un kas aprakstītu, kad un kā piesaistīt tehniskās palīdzības instrumentu iestāžu administratīvās spējas pilnveidošanā. Turklāt “mērķsadarbības” jeb “dvīņošanas” instruments, kas veiksmīgi lietots, sniedzot tehnisko palīdzību pirmspievienošanās valstīm (pēdējā laikā arī kaimiņattiecību politikas valstīm), līdz šim nav bijis pieejams ĀKK, Āzijas un Latīņamerikas valstīm. Kaut arī 11. punktā minētajā iekšējā koncepcijā ir izteiktas dažas domas par tehniskās palīdzības jautājumiem, tajā nav norādījumu, kā dažādās situācijās, nozarēs un valstīs izmantot tehniskās palīdzības dažādos veidus. |
| --- | --- |

12.

Lai gan tehnisko palīdzību Komisijas finansētos iestāžu darbības uzlabošanas projektos un programmās izmanto jau sen un bieži, Komisija nav definējusi tehniskās palīdzības uzdevumu un devumu iestāžu darbības uzlabošanā. Trūkst konkrētu pamatnostādņu, ko delegācijas varētu lietot projektu izstrādē un kas aprakstītu, kad un kā piesaistīt tehniskās palīdzības instrumentu iestāžu administratīvās spējas pilnveidošanā. Turklāt “mērķsadarbības” jeb “dvīņošanas” instruments, kas veiksmīgi lietots, sniedzot tehnisko palīdzību pirmspievienošanās valstīm (pēdējā laikā arī kaimiņattiecību politikas valstīm), līdz šim nav bijis pieejams ĀKK, Āzijas un Latīņamerikas valstīm. Kaut arī 11. punktā minētajā iekšējā koncepcijā ir izteiktas dažas domas par tehniskās palīdzības jautājumiem, tajā nav norādījumu, kā dažādās situācijās, nozarēs un valstīs izmantot tehniskās palīdzības dažādos veidus.

Vai ir labi izstrādāti tehniskās palīdzības pasākumi, kas paredzēti iestāžu darbības uzlabošanas projektos?

| 13. | Palāta vērtēja, vai 32 revīzijas paraugā ietilpstošie projekti bija izvēlēti saskaņā ar Komisijas un partnervalstu stratēģijām, vai projektu plānošanas posmā bija izvirzīti skaidri mērķi un atbilstoši rezultatīvie rādītāji un vai bija ierosināts adekvāts tehniskās palīdzības veids un apmērs. Palāta pārbaudīja arī to, vai saņēmējiestādes aktīvi piedalījās projektu sagatavošanā un izrādīja skaidru vēlmi pārņemt projekta rezultātus. |
| --- | --- |

13.

Palāta vērtēja, vai 32 revīzijas paraugā ietilpstošie projekti bija izvēlēti saskaņā ar Komisijas un partnervalstu stratēģijām, vai projektu plānošanas posmā bija izvirzīti skaidri mērķi un atbilstoši rezultatīvie rādītāji un vai bija ierosināts adekvāts tehniskās palīdzības veids un apmērs. Palāta pārbaudīja arī to, vai saņēmējiestādes aktīvi piedalījās projektu sagatavošanā un izrādīja skaidru vēlmi pārņemt projekta rezultātus.

Projektu izvēle bija adekvāta, bet to izstrāde bieži vien tāda nebija

| 14. | Visi revidētie projekti saskanēja ar Komisijas izstrādātajām valsts stratēģijas koncepcijām un tajās noteiktajām nozaru prioritātēm, un kopumā arī ar attiecīgo saņēmējvalstu vispārējām attīstības prioritātēm. |
| --- | --- |

14.

Visi revidētie projekti saskanēja ar Komisijas izstrādātajām valsts stratēģijas koncepcijām un tajās noteiktajām nozaru prioritātēm, un kopumā arī ar attiecīgo saņēmējvalstu vispārējām attīstības prioritātēm.

| 15. | Aptuveni trīs ceturtdaļās revidēto projektu bija vienas vai vairākas izstrādes nepilnības:






  — | projektu plāni bija pārmērīgi sarežģīti un paredzēja daudzas sastāvdaļas un ieinteresētās personas, |
| --- | --- | --- |

15.

Aptuveni trīs ceturtdaļās revidēto projektu bija vienas vai vairākas izstrādes nepilnības:

—

projektu plāni bija pārmērīgi sarežģīti un paredzēja daudzas sastāvdaļas un ieinteresētās personas,

| — | tika izvirzīti pārāk ambiciozi mērķi un noteikti salīdzinoši īsi īstenošanas posmi, |
| --- | --- |

—

tika izvirzīti pārāk ambiciozi mērķi un noteikti salīdzinoši īsi īstenošanas posmi,

| — | projektu mērķus aprakstīja vispārīgi, un rezultatīvie rādītāji – ja tos definēja – pārsvarā arī bija vispārīgi un kvalitatīvi (ne tik daudz kvantitatīvi), liekot apšaubīt, vai būs iespējama pienācīga izpildes izvērtēšana, |
| --- | --- |

—

projektu mērķus aprakstīja vispārīgi, un rezultatīvie rādītāji – ja tos definēja – pārsvarā arī bija vispārīgi un kvalitatīvi (ne tik daudz kvantitatīvi), liekot apšaubīt, vai būs iespējama pienācīga izpildes izvērtēšana,

| — | netika pietiekami ņemtas vērā pastāvošās nepilnības projekta vidē. |
| --- | --- |

—

netika pietiekami ņemtas vērā pastāvošās nepilnības projekta vidē.

Šie faktori savukārt traucē pienācīgi formulēt un izpildīt tehniskās palīdzības uzdevumus.

| 16. | Visos revīzijā skatītajos projektos tehnisko palīdzību izmantoja daudz, bet apmēram pusē projektu dokumentos bija ierosināts noteikts tehniskās palīdzības veids (starptautiska vai vietēja) un summa (ilgtermiņa vai īstermiņa uzdevumiem), nepaskaidrojot iemeslus, kāpēc nolemts tehniskās palīdzības iespējas kombinēt. Tāpat arī trūka skaidrības par to, tieši kādu darbu prasīt no ekspertiem, jo papildus konsultācijām par administratīvās spējas uzlabošanu parasti nācās arī “aizpildīt robus” attiecīgās iestādes ikdienas funkciju veikšanā.

  1. izcēlums.Piemērs par projekta izstrādes nepilnībāmVeselības nozares atbalsta programma AngolāProjekta galvenie mērķi bija nostiprināt iestāžu administratīvo spēju centrālā un provinču līmenī, uzlabot veselības pamatpakalpojumus, padarīt pieejamākus pirmās nepieciešamības medikamentus un ieviest HIV profilakses sistēmu. Kaut arī agrāka projekta vērtējumā bija minētas grūtības panākt Veselības ministrijas aktīvu iesaistīšanos, priekšizpētē nebija novērtēta vietējā administratīvā spēja, lai nodrošinātu šā tālejošā projekta efektīvu īstenošanu. Tikai tad, kad projekts jau bija uzsākts, atklājās dažu Angolas partneru nespēja projektu pilnībā īstenot. Sākuma ziņojumā eksperti atzīmēja projekta pārāk lielos mērķus, bet izmaiņas tika ieviestas tikai pusotru gadu pirms projekta beigām, kad mērķus un pasākumus vērā ņemami samazināja. |
| --- | --- |

16.

Visos revīzijā skatītajos projektos tehnisko palīdzību izmantoja daudz, bet apmēram pusē projektu dokumentos bija ierosināts noteikts tehniskās palīdzības veids (starptautiska vai vietēja) un summa (ilgtermiņa vai īstermiņa uzdevumiem), nepaskaidrojot iemeslus, kāpēc nolemts tehniskās palīdzības iespējas kombinēt. Tāpat arī trūka skaidrības par to, tieši kādu darbu prasīt no ekspertiem, jo papildus konsultācijām par administratīvās spējas uzlabošanu parasti nācās arī “aizpildīt robus” attiecīgās iestādes ikdienas funkciju veikšanā.

1. izcēlums.Piemērs par projekta izstrādes nepilnībāmVeselības nozares atbalsta programma AngolāProjekta galvenie mērķi bija nostiprināt iestāžu administratīvo spēju centrālā un provinču līmenī, uzlabot veselības pamatpakalpojumus, padarīt pieejamākus pirmās nepieciešamības medikamentus un ieviest HIV profilakses sistēmu. Kaut arī agrāka projekta vērtējumā bija minētas grūtības panākt Veselības ministrijas aktīvu iesaistīšanos, priekšizpētē nebija novērtēta vietējā administratīvā spēja, lai nodrošinātu šā tālejošā projekta efektīvu īstenošanu. Tikai tad, kad projekts jau bija uzsākts, atklājās dažu Angolas partneru nespēja projektu pilnībā īstenot. Sākuma ziņojumā eksperti atzīmēja projekta pārāk lielos mērķus, bet izmaiņas tika ieviestas tikai pusotru gadu pirms projekta beigām, kad mērķus un pasākumus vērā ņemami samazināja.

Vietējā līdzdalība ir būtiski svarīga, bet Komisija to sistemātiski nerisināja

| 17. | Saņēmējiestāžu un to darbinieku līdzdalība plānotajā iestādes darbības uzlabošanā ir būtisks faktors, kas veido tehniskās palīdzības vidi un kas var sekmēt administratīvās spējas pilnveidošanas plānu īstenošanu. Komisija to apzinājās un gandrīz vienmēr iesaistīja vietējās saņēmējiestādes projektu izstrādes posmā. Tomēr Komisija pietiekami nenovērtēja risku, ka saņēmējvaldība varētu nepildīt saistības. Fakts, ka saņēmējvaldība paraksta finansēšanas nolīgumu ar donoru, automātiski nenozīmē to pieņēmumu īstenošanos, kas attiecībā uz valdības apņemšanos veikt reformas izteikti vairumā projektu līgumu. Tāpat tas nenozīmē, ka projektu atbalstīs visi attiecīgās iestādes darbinieki vai vismaz tie, kurus projekts kādā veidā ietekmē, kā to vairākos gadījumos parādīja intereses trūkums no atbalsta saņēmējas iestādes darbinieku puses.

  2. izcēlums.Piemērs par nepietiekamu līdzdalību vietējā līmenīVeselības nozares projekts BenināProjekta mērķis bija uzlabot veselības aprūpes kvalitāti un pieejamību. Eksperti sastapās ar daudzām problēmām, piemēram, neapmierinošu cilvēkresursu vadību veselības nozarē, kas izpaudās kā bieža pārcelšana citā darbā vai patvaļīga iecelšana amatā; tas grāva darbinieku motivāciju. Tika nokavēti daudzi termiņi, jo Veselības ministrija projektā iesaistījās minimāli, piemēram, Ministrija atteicās uzdot vietējiem darbiniekiem līdzdarboties projekta vadības grupā. Motivācijas nebija arī tiem darbiniekiem, kuriem bija uzticēts darboties kā kontaktpersonām starp Ministrijas dažādiem departamentiem un projektu, jo viņi to uzskatīja par papildu darbu, par kuru pienāktos papildu samaksa. Komisijas nostāja ir kategoriska – tā šādu samaksu nepiedāvā. |
| --- | --- |

17.

Saņēmējiestāžu un to darbinieku līdzdalība plānotajā iestādes darbības uzlabošanā ir būtisks faktors, kas veido tehniskās palīdzības vidi un kas var sekmēt administratīvās spējas pilnveidošanas plānu īstenošanu. Komisija to apzinājās un gandrīz vienmēr iesaistīja vietējās saņēmējiestādes projektu izstrādes posmā. Tomēr Komisija pietiekami nenovērtēja risku, ka saņēmējvaldība varētu nepildīt saistības. Fakts, ka saņēmējvaldība paraksta finansēšanas nolīgumu ar donoru, automātiski nenozīmē to pieņēmumu īstenošanos, kas attiecībā uz valdības apņemšanos veikt reformas izteikti vairumā projektu līgumu. Tāpat tas nenozīmē, ka projektu atbalstīs visi attiecīgās iestādes darbinieki vai vismaz tie, kurus projekts kādā veidā ietekmē, kā to vairākos gadījumos parādīja intereses trūkums no atbalsta saņēmējas iestādes darbinieku puses.

2. izcēlums.Piemērs par nepietiekamu līdzdalību vietējā līmenīVeselības nozares projekts BenināProjekta mērķis bija uzlabot veselības aprūpes kvalitāti un pieejamību. Eksperti sastapās ar daudzām problēmām, piemēram, neapmierinošu cilvēkresursu vadību veselības nozarē, kas izpaudās kā bieža pārcelšana citā darbā vai patvaļīga iecelšana amatā; tas grāva darbinieku motivāciju. Tika nokavēti daudzi termiņi, jo Veselības ministrija projektā iesaistījās minimāli, piemēram, Ministrija atteicās uzdot vietējiem darbiniekiem līdzdarboties projekta vadības grupā. Motivācijas nebija arī tiem darbiniekiem, kuriem bija uzticēts darboties kā kontaktpersonām starp Ministrijas dažādiem departamentiem un projektu, jo viņi to uzskatīja par papildu darbu, par kuru pienāktos papildu samaksa. Komisijas nostāja ir kategoriska – tā šādu samaksu nepiedāvā.

Vai tehniskās palīdzības pasākumus īsteno produktīvi?

| 18. | Lai vērtētu projektu īstenošanas produktivitāti, Palāta pārbaudīja, vai projekts sācies savlaicīgi un īstenots saskaņā ar plānu, vai tehniskās palīdzības iepirkšana un mobilizēšana noritējusi bez liekas kavēšanās, vai bijusi pienācīga koordinācija ar citiem saistītiem projektiem vai pasākumiem un vai projektu īstenošanas kārtība veicinājusi saņēmējiestāžu līdzdalību. |
| --- | --- |

18.

Lai vērtētu projektu īstenošanas produktivitāti, Palāta pārbaudīja, vai projekts sācies savlaicīgi un īstenots saskaņā ar plānu, vai tehniskās palīdzības iepirkšana un mobilizēšana noritējusi bez liekas kavēšanās, vai bijusi pienācīga koordinācija ar citiem saistītiem projektiem vai pasākumiem un vai projektu īstenošanas kārtība veicinājusi saņēmējiestāžu līdzdalību.

Sagatavošanas posma ieilgšanas dēļ sākotnējie projektu plāni bieži noveco

| 19. | Revidēto projektu sagatavošana pārsvarā ilga vienu vai divus gadus. Bija jāveic vairāki obligāti pasākumi, tostarp viens vai vairāki konsultantu apmeklējumi (ar mērķi izvēlēties un definēt projektus), Komisijas dienestu Kvalitātes atbalsta grupas (10) konsultāciju un komentāru divas kārtas un finansēšanas priekšlikuma iesniegšana attiecīgajai dalībvalstu padomdevējai komitejai. |
| --- | --- |

19.

Revidēto projektu sagatavošana pārsvarā ilga vienu vai divus gadus. Bija jāveic vairāki obligāti pasākumi, tostarp viens vai vairāki konsultantu apmeklējumi (ar mērķi izvēlēties un definēt projektus), Komisijas dienestu Kvalitātes atbalsta grupas (10) konsultāciju un komentāru divas kārtas un finansēšanas priekšlikuma iesniegšana attiecīgajai dalībvalstu padomdevējai komitejai.

| 20. | Kad priekšlikumu apstiprinājusi Komisija, seko iepirkuma procedūra (sk. 22.-26. punktu), lai slēgtu līgumus ar vajadzīgajiem ekspertiem. Eksperti ierodas uz vietas, lai projektu sāktu, vairumā gadījumu vismaz divus vai trīs gadus pēc plānošanas sākuma, un vietējie apstākļi – politika vai citi aspekti – bieži ir mainījušies (notikušas vēlēšanas, amatos iecelti citi cilvēki, valstī ieviesta jauna politika) vai projektus sākuši citi donori. Jaunajos apstākļos eksperti bieži atklāj, ka sākotnējā projekta informācija vai dažas no plānotajām darbībām vairs neder. Tas nozīmē, ka ekspertiem vispirms jāpārvērtē saņēmējvalsts vajadzības pēc iestāžu darbības uzlabošanas un attiecīgi jāpārskata projekta sākotnējais plāns. Tikai tad viņi var sākt pamatuzdevumu – izstrādāt projekta detalizēto darba plānu. |
| --- | --- |

20.

Kad priekšlikumu apstiprinājusi Komisija, seko iepirkuma procedūra (sk. 22.-26. punktu), lai slēgtu līgumus ar vajadzīgajiem ekspertiem. Eksperti ierodas uz vietas, lai projektu sāktu, vairumā gadījumu vismaz divus vai trīs gadus pēc plānošanas sākuma, un vietējie apstākļi – politika vai citi aspekti – bieži ir mainījušies (notikušas vēlēšanas, amatos iecelti citi cilvēki, valstī ieviesta jauna politika) vai projektus sākuši citi donori. Jaunajos apstākļos eksperti bieži atklāj, ka sākotnējā projekta informācija vai dažas no plānotajām darbībām vairs neder. Tas nozīmē, ka ekspertiem vispirms jāpārvērtē saņēmējvalsts vajadzības pēc iestāžu darbības uzlabošanas un attiecīgi jāpārskata projekta sākotnējais plāns. Tikai tad viņi var sākt pamatuzdevumu – izstrādāt projekta detalizēto darba plānu.

| 21. | Tomēr minētā pārskatīšana reti notiek projekta sākumā, jo finansēšanas nolīgumu grozīšana prasa apjomīgu administratīvo darbu un laiku. Parasti Komisija projektu sāk tādu, kāds tas ieplānots, gaida starpposma pārskatīšanu (to parasti veic kādus divus gadus pēc īstenošanas sākuma) un tikai tad lemj par izmaiņām. Tad izmaiņu ieviešanai praksē vairs neatliek daudz laika un ir apdraudēta vispārējā efektivitāte.

  3. izcēlums.Piemērs par to, kā sagatavošanas posma ieilgšana var izraisīt projekta plāna novecošanuEiropas programma tehniskās palīdzības sniegšanai Vjetnamā (ETV2)Projektu sagatavoja divos atsevišķos apmeklējumos 2000. gada oktobrī un 2002. gada jūlijā. Finansēšanas nolīgumu parakstīja 2003. gada aprīlī, bet dažādu iemeslu dēļ tehniskās palīdzības līgumu parakstīja tikai 2005. gada augustā. Projektu uzsāka 2006. gada janvārī, kam galvenais iemesls bija nepieciešamība aizstāt sākotnējo ekspertu grupas vadītāju, kurš vairs nebija pieejams. Kopš projekta definēšanas bija pagājuši trīs ar pusi gadi un, ņemot vērā pārmaiņu straujo tempu Vjetnamā, daudzi no paredzētajiem pasākumiem vairs nederēja. Tādējādi ekspertiem pirmais svarīgākais uzdevums bija projektu pārplānot, kā iznākumā projekta pasākumu īstenošanai atlika mazāk nekā puse sākotnēji plānotā laika. |
| --- | --- |

21.

Tomēr minētā pārskatīšana reti notiek projekta sākumā, jo finansēšanas nolīgumu grozīšana prasa apjomīgu administratīvo darbu un laiku. Parasti Komisija projektu sāk tādu, kāds tas ieplānots, gaida starpposma pārskatīšanu (to parasti veic kādus divus gadus pēc īstenošanas sākuma) un tikai tad lemj par izmaiņām. Tad izmaiņu ieviešanai praksē vairs neatliek daudz laika un ir apdraudēta vispārējā efektivitāte.

3. izcēlums.Piemērs par to, kā sagatavošanas posma ieilgšana var izraisīt projekta plāna novecošanuEiropas programma tehniskās palīdzības sniegšanai Vjetnamā (ETV2)Projektu sagatavoja divos atsevišķos apmeklējumos 2000. gada oktobrī un 2002. gada jūlijā. Finansēšanas nolīgumu parakstīja 2003. gada aprīlī, bet dažādu iemeslu dēļ tehniskās palīdzības līgumu parakstīja tikai 2005. gada augustā. Projektu uzsāka 2006. gada janvārī, kam galvenais iemesls bija nepieciešamība aizstāt sākotnējo ekspertu grupas vadītāju, kurš vairs nebija pieejams. Kopš projekta definēšanas bija pagājuši trīs ar pusi gadi un, ņemot vērā pārmaiņu straujo tempu Vjetnamā, daudzi no paredzētajiem pasākumiem vairs nederēja. Tādējādi ekspertiem pirmais svarīgākais uzdevums bija projektu pārplānot, kā iznākumā projekta pasākumu īstenošanai atlika mazāk nekā puse sākotnēji plānotā laika.

Problēmas saistībā ar iepirkumiem, kā arī projekta uzsākšanas posmā nozīmē to, ka mazāk laika atliek projektu īstenošanai

| 22. | Projektu īstenošanai vajadzīgo tehnisko palīdzību parasti iepērk, piemērojot starptautiska slēgta piedāvājumu konkursa procedūru (11), kura ilgst kādus sešus līdz astoņus mēnešus. Tā kā iepirkuma procedūra pārsvarā sākas tikai pēc finansēšanas nolīguma parakstīšanas, tad paiet vismaz desmit mēneši, līdz eksperti var sākt darbu uz vietas (astoņi mēneši iepirkumam, divi mēneši – ekspertu mobilizēšanai). Šo laiku ņem vērā, kad finansēšanas nolīgumā paredz oficiālo projekta īstenošanas posmu. |
| --- | --- |

22.

Projektu īstenošanai vajadzīgo tehnisko palīdzību parasti iepērk, piemērojot starptautiska slēgta piedāvājumu konkursa procedūru (11), kura ilgst kādus sešus līdz astoņus mēnešus. Tā kā iepirkuma procedūra pārsvarā sākas tikai pēc finansēšanas nolīguma parakstīšanas, tad paiet vismaz desmit mēneši, līdz eksperti var sākt darbu uz vietas (astoņi mēneši iepirkumam, divi mēneši – ekspertu mobilizēšanai). Šo laiku ņem vērā, kad finansēšanas nolīgumā paredz oficiālo projekta īstenošanas posmu.

| 23. | Tomēr, revidējot atlasītos 32 projektus, Palāta konstatēja, ka piedāvājumu konkursa gaitā vai projekta uzsākšanas posmā radās daudzas problēmas, kas kavēja projekta praktiskos pasākumus un saīsināja īstenošanai pieejamo laiku. Revidenti novēroja šādas tipiskas problēmas:






  a) | konkursi neizdodas, jo netiek iesniegts pietiekams skaits noteikumiem atbilstošu piedāvājumu, un tāpēc jārīko jauns konkurss; |
| --- | --- | --- |

23.

Tomēr, revidējot atlasītos 32 projektus, Palāta konstatēja, ka piedāvājumu konkursa gaitā vai projekta uzsākšanas posmā radās daudzas problēmas, kas kavēja projekta praktiskos pasākumus un saīsināja īstenošanai pieejamo laiku. Revidenti novēroja šādas tipiskas problēmas:

a)

konkursi neizdodas, jo netiek iesniegts pietiekams skaits noteikumiem atbilstošu piedāvājumu, un tāpēc jārīko jauns konkurss;

| b) | kavējas konkursa vērtēšanas komisijas izveide; |
| --- | --- |

b)

kavējas konkursa vērtēšanas komisijas izveide;

| c) | eksperti ierodas vēlu; |
| --- | --- |

c)

eksperti ierodas vēlu;

| d) | vēlu izraugās vietējos darbiniekus; |
| --- | --- |

d)

vēlu izraugās vietējos darbiniekus;

| e) | grūtības ar dažādu projekta atbalsta elementu nodrošinājumu, piemēram, biroja telpas, projekta bankas konti, projekta rokasgrāmatas un procedūras; |
| --- | --- |

e)

grūtības ar dažādu projekta atbalsta elementu nodrošinājumu, piemēram, biroja telpas, projekta bankas konti, projekta rokasgrāmatas un procedūras;

| f) | vispārējā darba plāna sagatavošana izrādās grūtāka, nekā domāts; |
| --- | --- |

f)

vispārējā darba plāna sagatavošana izrādās grūtāka, nekā domāts;

| g) | projekta galīgās izstrādes laikā jāpārskata sākotnējais plāns. |
| --- | --- |

g)

projekta galīgās izstrādes laikā jāpārskata sākotnējais plāns.

Iepriekš uzskaitītās problēmas kopā ņemot, gandrīz visiem revidētajiem projektiem reālais īstenošanas laiks atlika pārāk īss – vai pastāvēja risks, ka tas būs pārāk īss –, lai izpildītu visus plānotos pasākumus un sasniegtu rezultātus.

| 24. | Papildus vispārējam termiņam, kas noteikts projekta īstenošanai, jāievēro arī līgumslēgšanas termiņš (saskaņā ar tā dēvēto D + 3 formulu), ko ieviesa ar 2003. gada Finanšu regulu (12). Tāpēc visi kavējumi, kas gadās pēc finansēšanas lēmuma pieņemšanas, t. i., konkursā par galveno tehniskās palīdzības līgumu vai projekta uzsākšanas posmā, saīsina laiku, kas vēlāk pieejams, lai slēgtu turpmākos ar praktisko īstenošanu saistītos līgumus par darbiem, piegādēm vai pakalpojumiem. Iepriekšminētā formula jau ietekmējusi vai varētu ietekmēt vairākus projektus, kas izstrādāti pēc tās ieviešanas. 2007. gada 1. maijā stājās spēkā grozījums Finanšu regulā, ko piemēro vispārējam budžetam (13), kurš mazliet atvieglo D + 3 formulas ierobežojošo ietekmi un kurš paredz trīs gadu termiņu sākt skaitīt no dienas, kad parakstīts finansēšanas nolīgums. Taču, ja kavējumi rodas pēc šā termiņa, tie joprojām saīsinās projekta īstenošanas posmu un līgumslēgšanai pieejamo laiku. |
| --- | --- |

24.

Papildus vispārējam termiņam, kas noteikts projekta īstenošanai, jāievēro arī līgumslēgšanas termiņš (saskaņā ar tā dēvēto D + 3 formulu), ko ieviesa ar 2003. gada Finanšu regulu (12). Tāpēc visi kavējumi, kas gadās pēc finansēšanas lēmuma pieņemšanas, t. i., konkursā par galveno tehniskās palīdzības līgumu vai projekta uzsākšanas posmā, saīsina laiku, kas vēlāk pieejams, lai slēgtu turpmākos ar praktisko īstenošanu saistītos līgumus par darbiem, piegādēm vai pakalpojumiem. Iepriekšminētā formula jau ietekmējusi vai varētu ietekmēt vairākus projektus, kas izstrādāti pēc tās ieviešanas. 2007. gada 1. maijā stājās spēkā grozījums Finanšu regulā, ko piemēro vispārējam budžetam (13), kurš mazliet atvieglo D + 3 formulas ierobežojošo ietekmi un kurš paredz trīs gadu termiņu sākt skaitīt no dienas, kad parakstīts finansēšanas nolīgums. Taču, ja kavējumi rodas pēc šā termiņa, tie joprojām saīsinās projekta īstenošanas posmu un līgumslēgšanai pieejamo laiku.

| 25. | Tehniski ir iespējams iepirkuma procesu sākt agrāk, proti, pirms finansēšanas nolīguma parakstīšanas vai pat pirms finansēšanas lēmuma pieņemšanas, tikai tādā gadījumā paziņojums par iepirkumu jāpublicē ar “apturēšanas klauzulu” (14). Tas samazinātu laiku, kas parasti paiet no finansēšanas nolīguma parakstīšanas līdz projekta pasākumu uzsākšanai. Apturēšanas klauzulas izmantošana – vismaz attiecībā uz ĀKK valstīm – faktiski ir paredzēta vienā no pielikumiem ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumam (2000. gada 23. jūnija Kotonū nolīgums), “lai nodrošinātu projektu agru uzsākšanu” (15). |
| --- | --- |

25.

Tehniski ir iespējams iepirkuma procesu sākt agrāk, proti, pirms finansēšanas nolīguma parakstīšanas vai pat pirms finansēšanas lēmuma pieņemšanas, tikai tādā gadījumā paziņojums par iepirkumu jāpublicē ar “apturēšanas klauzulu” (14). Tas samazinātu laiku, kas parasti paiet no finansēšanas nolīguma parakstīšanas līdz projekta pasākumu uzsākšanai. Apturēšanas klauzulas izmantošana – vismaz attiecībā uz ĀKK valstīm – faktiski ir paredzēta vienā no pielikumiem ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumam (2000. gada 23. jūnija Kotonū nolīgums), “lai nodrošinātu projektu agru uzsākšanu” (15).

| 26. | Saskaņā ar Komisijas iepirkuma konkursu iekšējo rokasgrāmatu šī iespēja izmantojama tikai izņēmuma kārtā, lai gan izņēmumi nav definēti. Komisija ir nobažījusies par risku, ka konkursus varētu nākties atcelt un, ja tas notiktu pārāk bieži, nākotnē varētu kristies potenciālo pakalpojumu sniedzēju interese par Komisijas finansētiem projektiem. Tāpēc apturēšanas klauzulu izmanto reti. Jāsaka gan, ka projekta pilnīgas atcelšanas risks pēc tam, kad ir pabeigta tā sagatavošana un pieņemts finansēšanas lēmums, praktiski ir neliels. Komisijai pamatnostādnēs jāpaskaidro, kādos apstākļos un ar kādiem nosacījumiem apturēšanas klauzulu var izmantot.

  4. izcēlums.Piemērs par saīsinātu projekta īstenošanas posmu kavējumu dēļCilvēkresursu attīstība veselības nozarē UgandāTehniskās palīdzības līgumu parakstīja 2003. gada septembrī, kas bija aptuveni pusotru gadu pēc finansēšanas nolīguma parakstīšanas, un pirmie eksperti ieradās uz vietas vēl pēc diviem mēnešiem. Konkursa procedūra tik ļoti ieilga vairāku faktoru kombinācijas rezultātā, cita starpā, veselības mācību iestāžu pakļautība mainījās no Veselības ministrijas uz Izglītības ministriju, un notika iekšējas pārmaiņas delegācijā: vairāki darbinieki pameta darbu, decentralizācija, ar to saistītā lietu nodošana un pārņemšana. Kaut arī finansēšanas nolīguma izpildes termiņš bija pieci gadi, un tehniskās palīdzības līguma izpildei paredzēti četri gadi, 20 mēnešu iekavējums sākumā nozīmēja, ka izpildei atlika tikai trīs gadi un trīs mēneši. |
| --- | --- |

26.

Saskaņā ar Komisijas iepirkuma konkursu iekšējo rokasgrāmatu šī iespēja izmantojama tikai izņēmuma kārtā, lai gan izņēmumi nav definēti. Komisija ir nobažījusies par risku, ka konkursus varētu nākties atcelt un, ja tas notiktu pārāk bieži, nākotnē varētu kristies potenciālo pakalpojumu sniedzēju interese par Komisijas finansētiem projektiem. Tāpēc apturēšanas klauzulu izmanto reti. Jāsaka gan, ka projekta pilnīgas atcelšanas risks pēc tam, kad ir pabeigta tā sagatavošana un pieņemts finansēšanas lēmums, praktiski ir neliels. Komisijai pamatnostādnēs jāpaskaidro, kādos apstākļos un ar kādiem nosacījumiem apturēšanas klauzulu var izmantot.

4. izcēlums.Piemērs par saīsinātu projekta īstenošanas posmu kavējumu dēļCilvēkresursu attīstība veselības nozarē UgandāTehniskās palīdzības līgumu parakstīja 2003. gada septembrī, kas bija aptuveni pusotru gadu pēc finansēšanas nolīguma parakstīšanas, un pirmie eksperti ieradās uz vietas vēl pēc diviem mēnešiem. Konkursa procedūra tik ļoti ieilga vairāku faktoru kombinācijas rezultātā, cita starpā, veselības mācību iestāžu pakļautība mainījās no Veselības ministrijas uz Izglītības ministriju, un notika iekšējas pārmaiņas delegācijā: vairāki darbinieki pameta darbu, decentralizācija, ar to saistītā lietu nodošana un pārņemšana. Kaut arī finansēšanas nolīguma izpildes termiņš bija pieci gadi, un tehniskās palīdzības līguma izpildei paredzēti četri gadi, 20 mēnešu iekavējums sākumā nozīmēja, ka izpildei atlika tikai trīs gadi un trīs mēneši.

Bieži mainīti eksperti pēc līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas

| 27. | Vienā trešdaļā pārbaudīto projektu gandrīz uzreiz pēc tam, kad bija izraudzīts sekmīgākais kandidāts, kuram piešķīra tiesības slēgt tehniskās palīdzības līgumu, izraudzītais konsultāciju uzņēmums informēja Komisiju, ka galvenie eksperti vairs nav pieejami. Reizēm par iemeslu bija novēlota konkursa vērtēšana un līgumslēgšanas tiesību piešķiršana, tātad bija jau izbeigušās ekspertu saistības būt pieejamiem (16), bet reizēm eksperti vairs nebija brīvi pat obligātajā nogaidīšanas termiņā. Pārsvarā attaisnojuma iemesls bija veselības problēmas. Pastāv risks, ka uzņēmumi ar nodomu piedāvā ekspertus ar labām autobiogrāfijām, lai uzvarētu konkursā, lai gan zina, ka eksperti reāli darbu nevarēs veikt. Jebkurā gadījumā aizstājēju meklēšana aizkavē projekta uzsākšanu.

  5. izcēlums.Piemērs par eksperta aizstāšanu pēc līgumslēgšanas tiesību piešķiršanasPēc raitas konkursa procedūras tiesības slēgt tehniskās palīdzības līgumu ieguva vairāku organizāciju konsorcijs, galvenokārt tāpēc, ka tas piedāvāja spēcīgu ekspertu grupas vadītāju. Taču šis vadītājs darbu neuzsāka, jo drīz pēc līguma parakstīšanas viņu atsauca: atklājās, ka viņš ir uzņēmīgs pret attiecīgajā valstī izplatītu slimību. To būtu bijis jāzina agrāk. Aizstājējs darbu projektā sāka teju trīs mēnešus vēlāk. |
| --- | --- |

27.

Vienā trešdaļā pārbaudīto projektu gandrīz uzreiz pēc tam, kad bija izraudzīts sekmīgākais kandidāts, kuram piešķīra tiesības slēgt tehniskās palīdzības līgumu, izraudzītais konsultāciju uzņēmums informēja Komisiju, ka galvenie eksperti vairs nav pieejami. Reizēm par iemeslu bija novēlota konkursa vērtēšana un līgumslēgšanas tiesību piešķiršana, tātad bija jau izbeigušās ekspertu saistības būt pieejamiem (16), bet reizēm eksperti vairs nebija brīvi pat obligātajā nogaidīšanas termiņā. Pārsvarā attaisnojuma iemesls bija veselības problēmas. Pastāv risks, ka uzņēmumi ar nodomu piedāvā ekspertus ar labām autobiogrāfijām, lai uzvarētu konkursā, lai gan zina, ka eksperti reāli darbu nevarēs veikt. Jebkurā gadījumā aizstājēju meklēšana aizkavē projekta uzsākšanu.

5. izcēlums.Piemērs par eksperta aizstāšanu pēc līgumslēgšanas tiesību piešķiršanasPēc raitas konkursa procedūras tiesības slēgt tehniskās palīdzības līgumu ieguva vairāku organizāciju konsorcijs, galvenokārt tāpēc, ka tas piedāvāja spēcīgu ekspertu grupas vadītāju. Taču šis vadītājs darbu neuzsāka, jo drīz pēc līguma parakstīšanas viņu atsauca: atklājās, ka viņš ir uzņēmīgs pret attiecīgajā valstī izplatītu slimību. To būtu bijis jāzina agrāk. Aizstājējs darbu projektā sāka teju trīs mēnešus vēlāk.

Neadekvāti tehniskās palīdzības atlases kritēriji

| 28. | Ņemot vērā galveno ekspertu regulāru atsaukšanu, jājautā, vai ir izvirzīti adekvāti piedāvājumu vērtēšanas kritēriji (17). Visnozīmīgākais kritērijs, ko piemēro pakalpojumu pieteikumu tehniskajā vērtēšanā, ir piedāvāto ilgtermiņa ekspertu, īpaši grupas vadītāja, CV piemērotība. Atlases sarunas ar ekspertiem rīko tikai reizēm. Citas potenciālās liecības par tehnisko kvalitāti neņem vērā, piemēram, nevērtē uzņēmuma kopējo jaudu un/vai Komisijas pieredzi ar attiecīgo uzņēmumu vai piedāvātajiem ekspertiem agrākos Komisijas finansētos līgumos. |
| --- | --- |

28.

Ņemot vērā galveno ekspertu regulāru atsaukšanu, jājautā, vai ir izvirzīti adekvāti piedāvājumu vērtēšanas kritēriji (17). Visnozīmīgākais kritērijs, ko piemēro pakalpojumu pieteikumu tehniskajā vērtēšanā, ir piedāvāto ilgtermiņa ekspertu, īpaši grupas vadītāja, CV piemērotība. Atlases sarunas ar ekspertiem rīko tikai reizēm. Citas potenciālās liecības par tehnisko kvalitāti neņem vērā, piemēram, nevērtē uzņēmuma kopējo jaudu un/vai Komisijas pieredzi ar attiecīgo uzņēmumu vai piedāvātajiem ekspertiem agrākos Komisijas finansētos līgumos.

Iepirkuma procedūru ierobežota izvēle

| 29. | Kas attiecas uz ekspertu piesaistīšanu iestāžu darbības uzlabošanas projektiem, ir ierobežoti avoti, no kuriem ekspertus izvēlēties. Pamatā ekspertu izvēlei ir divi veidi: izmantot ietvarlīgumu sistēmu (18) vai rīkot starptautisku slēgtu pakalpojumu piedāvājumu konkursu. (Sk. 22. punktu.) |
| --- | --- |

29.

Kas attiecas uz ekspertu piesaistīšanu iestāžu darbības uzlabošanas projektiem, ir ierobežoti avoti, no kuriem ekspertus izvēlēties. Pamatā ekspertu izvēlei ir divi veidi: izmantot ietvarlīgumu sistēmu (18) vai rīkot starptautisku slēgtu pakalpojumu piedāvājumu konkursu. (Sk. 22. punktu.)

| 30. | Abos gadījumos līgumu, saskaņā ar kuru eksperti sniegs savus pakalpojumus, paraksta ar konsultāciju uzņēmumu. Dažās jomās – tādās kā sabiedrisko finanšu pārvaldība vai valsts pārvalde – labāk kvalificētus ekspertus var atrast cita veida organizācijās, piemēram, dalībvalstu pārvaldes iestādēs. Sabiedrisko līdzekļu pārvaldību, piemēram, labāk pārzinās Valsts kase, Finanšu ministrija vai Centrālā banka; līdzīgi ir ar dvīņojumprojektiem pirmspievienošanās valstīs. Gadījumos, kad vajadzīgas ļoti specifiskas vietējās zināšanas, neviena no abām minētajām procedūrām nenodrošina tehnisko zināšanu meklēšanu vietējā vai reģiona tirgū. |
| --- | --- |

30.

Abos gadījumos līgumu, saskaņā ar kuru eksperti sniegs savus pakalpojumus, paraksta ar konsultāciju uzņēmumu. Dažās jomās – tādās kā sabiedrisko finanšu pārvaldība vai valsts pārvalde – labāk kvalificētus ekspertus var atrast cita veida organizācijās, piemēram, dalībvalstu pārvaldes iestādēs. Sabiedrisko līdzekļu pārvaldību, piemēram, labāk pārzinās Valsts kase, Finanšu ministrija vai Centrālā banka; līdzīgi ir ar dvīņojumprojektiem pirmspievienošanās valstīs. Gadījumos, kad vajadzīgas ļoti specifiskas vietējās zināšanas, neviena no abām minētajām procedūrām nenodrošina tehnisko zināšanu meklēšanu vietējā vai reģiona tirgū.

Tehniskās palīdzības neproduktīva izmantošana

| 31. | Starptautiskos ekspertus ne vienmēr izmantoja produktīvi, viņiem uzdeva plašu klāstu pienākumu. Lai gan pamatā ekspertus izraugās, pamatojoties uz viņu tehniskajām zināšanām, Komisija no viņiem sagaida arī līdzdarbošanos projektu vadībā un finanšu kontrolē. Saskaņā ar jauno Finanšu regulu starptautiskās tehniskās palīdzības ekspertu vadītājs vairs nav viens no projekta direktoriem ar paraksta tiesībām, kā tas bija saskaņā ar iepriekšējo Finanšu regulu. Tomēr praksē ekspertu vadītājs ne tikai pārbauda dažādos projekta dokumentus, bet piedalās arī to sagatavošanā. Tas attiecas uz tādiem dokumentiem kā darba plāni un budžeti, ziņojumi, konkursu lietas, līgumu projektvarianti un priekšlikumi veikt maksājumus no projekta konta. Dažos gadījumos šie administratīvie darbi aizņēma neproporcionāli daudz laika, tādējādi saīsinot to laiku, ko eksperti varēja veltīt iestāžu darbības uzlabošanas tehniskākiem pasākumiem. Tas arī izraisa neskaidrības par to, kam eksperti īsti ir atbildīgi, t. i., saņēmējiestādei vai delegācijai, kas apgrūtina viņu uzdevumus un var kaitēt uzticības gaisotnei starp ekspertiem un vietējiem partneriem. |
| --- | --- |

31.

Starptautiskos ekspertus ne vienmēr izmantoja produktīvi, viņiem uzdeva plašu klāstu pienākumu. Lai gan pamatā ekspertus izraugās, pamatojoties uz viņu tehniskajām zināšanām, Komisija no viņiem sagaida arī līdzdarbošanos projektu vadībā un finanšu kontrolē. Saskaņā ar jauno Finanšu regulu starptautiskās tehniskās palīdzības ekspertu vadītājs vairs nav viens no projekta direktoriem ar paraksta tiesībām, kā tas bija saskaņā ar iepriekšējo Finanšu regulu. Tomēr praksē ekspertu vadītājs ne tikai pārbauda dažādos projekta dokumentus, bet piedalās arī to sagatavošanā. Tas attiecas uz tādiem dokumentiem kā darba plāni un budžeti, ziņojumi, konkursu lietas, līgumu projektvarianti un priekšlikumi veikt maksājumus no projekta konta. Dažos gadījumos šie administratīvie darbi aizņēma neproporcionāli daudz laika, tādējādi saīsinot to laiku, ko eksperti varēja veltīt iestāžu darbības uzlabošanas tehniskākiem pasākumiem. Tas arī izraisa neskaidrības par to, kam eksperti īsti ir atbildīgi, t. i., saņēmējiestādei vai delegācijai, kas apgrūtina viņu uzdevumus un var kaitēt uzticības gaisotnei starp ekspertiem un vietējiem partneriem.

Donoru koordinācija dažādās valstīs ir dažāda

| 32. | Iestāžu darbības uzlabošanas programmu koordinācija dažādās valstīs vērā ņemami atšķiras, sākot ar neliela mēroga informācijas apmaiņu līdz daudz pārdomātākām sistēmas, kad visi aktīvie partneri sanāk kopā nozares un/vai attiecīgās tēmas darba grupā – tātad koordinācija ir augstā līmeni, un Komisija šajā ziņā parasti ir viens no aktīvākajiem donoriem. Gadījumos, kad bija ieviesta vispārējā budžeta atbalsta programma vai nozares politikas atbalsta programma, koordinācija bija labāk organizēta un intensīvāka. Bet arī tad tehnisko palīdzību bieži sniedza atsevišķos projektos, un katrs donors piemēroja savas procedūras. |
| --- | --- |

32.

Iestāžu darbības uzlabošanas programmu koordinācija dažādās valstīs vērā ņemami atšķiras, sākot ar neliela mēroga informācijas apmaiņu līdz daudz pārdomātākām sistēmas, kad visi aktīvie partneri sanāk kopā nozares un/vai attiecīgās tēmas darba grupā – tātad koordinācija ir augstā līmeni, un Komisija šajā ziņā parasti ir viens no aktīvākajiem donoriem. Gadījumos, kad bija ieviesta vispārējā budžeta atbalsta programma vai nozares politikas atbalsta programma, koordinācija bija labāk organizēta un intensīvāka. Bet arī tad tehnisko palīdzību bieži sniedza atsevišķos projektos, un katrs donors piemēroja savas procedūras.

Īstenošanas kārtība vēl neveicina vietējo līdzdalību

| 33. | Projektu īstenošanas vienības (jeb projektu atbalsta vienības) vairumā valstu joprojām izveido kā pagaidu struktūras tikai uz projekta laiku un paralēli valsts pārvaldes iestādēm, lai gan vairākos gadījumos tās jau ir diezgan dziļi integrētas saņēmējiestādes struktūrā. Nevienā no revidētajām valstīm Komisijas finansēto tehnisko palīdzību neiepirka un tās maksājumus neveica, izmantojot valsts sistēmas un procedūras, jo Komisija tās uzskatīja par neuzticamām un nepietiekami caurskatāmām. Taču dažas valstis (Benina, Čada, Maroka, Sjerraleone, Uganda un Vjetnama) no Komisijas saņem budžeta atbalstu, tātad saskaņā ar budžeta atbalsta noteikumiem līdzekļu izlietojumam piemēro valsts finanšu procedūras. Tas ilustrē Komisijas nekonsekvento attieksmi pret saņēmējvalsts finanšu pārvaldību un iepirkuma sistēmām, atkarībā no atbalsta instrumenta. |
| --- | --- |

33.

Projektu īstenošanas vienības (jeb projektu atbalsta vienības) vairumā valstu joprojām izveido kā pagaidu struktūras tikai uz projekta laiku un paralēli valsts pārvaldes iestādēm, lai gan vairākos gadījumos tās jau ir diezgan dziļi integrētas saņēmējiestādes struktūrā. Nevienā no revidētajām valstīm Komisijas finansēto tehnisko palīdzību neiepirka un tās maksājumus neveica, izmantojot valsts sistēmas un procedūras, jo Komisija tās uzskatīja par neuzticamām un nepietiekami caurskatāmām. Taču dažas valstis (Benina, Čada, Maroka, Sjerraleone, Uganda un Vjetnama) no Komisijas saņem budžeta atbalstu, tātad saskaņā ar budžeta atbalsta noteikumiem līdzekļu izlietojumam piemēro valsts finanšu procedūras. Tas ilustrē Komisijas nekonsekvento attieksmi pret saņēmējvalsts finanšu pārvaldību un iepirkuma sistēmām, atkarībā no atbalsta instrumenta.

| 34. | Parīzes deklarācijā (sk. 5. punktu) donori uzņēmās vairākas saistības attiecībā uz atbalsta pieskaņošanu partnervalstu attīstības stratēģijām, iestādēm un procedūrām. Vairākas no šīm saistībām tieši attiecas uz iestāžu darbības uzlabošanu. Eiropas Savienība trīs jomās sev izvirzīja pat stingrākus mērķus: pirmkārt, visu palīdzību iestāžu darbības uzlabošanai sniegt, īstenojot koordinētas programmas, un aizvien plašāk izmantot vairāku donoru sadarbību; otrkārt, 50 % valdībām sniegtās palīdzības virzīt caur valstu sistēmām; treškārt, censties neveidot jaunas projektu īstenošanas vienības. Ņemot vērā iezīmes, kas raksturo vairumu pašreizējo iestāžu darbības uzlabošanas projektu, Komisijas uzdevums pildīt Parīzes deklarācijas saistības nav viegls. |
| --- | --- |

34.

Parīzes deklarācijā (sk. 5. punktu) donori uzņēmās vairākas saistības attiecībā uz atbalsta pieskaņošanu partnervalstu attīstības stratēģijām, iestādēm un procedūrām. Vairākas no šīm saistībām tieši attiecas uz iestāžu darbības uzlabošanu. Eiropas Savienība trīs jomās sev izvirzīja pat stingrākus mērķus: pirmkārt, visu palīdzību iestāžu darbības uzlabošanai sniegt, īstenojot koordinētas programmas, un aizvien plašāk izmantot vairāku donoru sadarbību; otrkārt, 50 % valdībām sniegtās palīdzības virzīt caur valstu sistēmām; treškārt, censties neveidot jaunas projektu īstenošanas vienības. Ņemot vērā iezīmes, kas raksturo vairumu pašreizējo iestāžu darbības uzlabošanas projektu, Komisijas uzdevums pildīt Parīzes deklarācijas saistības nav viegls.

Vai tehniskās palīdzības pasākumus un to rezultātus pienācīgi uzrauga un vērtē?

| 35. | Ekspertu ziņojumu kvalitāte un savlaicīgums kopumā bija apmierinošs, un projektus pārsvarā aktīvi uzrauga delegāciju darbinieki. Turklāt ir ieviestas divas galvenās sistēmas, pēc kurām notiek ārējā uzraudzība un projektu vērtēšana:






  a) | uz rezultātiem vērsta uzraudzība, ko veic konsultanti Komisijas pārziņā; |
| --- | --- | --- |

35.

Ekspertu ziņojumu kvalitāte un savlaicīgums kopumā bija apmierinošs, un projektus pārsvarā aktīvi uzrauga delegāciju darbinieki. Turklāt ir ieviestas divas galvenās sistēmas, pēc kurām notiek ārējā uzraudzība un projektu vērtēšana:

a)

uz rezultātiem vērsta uzraudzība, ko veic konsultanti Komisijas pārziņā;

| b) | projektu starpposma vērtēšana, kas paredzēta projekta finansēšanas nolīgumā un ko veic Komisijas un partnervalsts izraudzīti un/vai apstiprināti konsultanti. |
| --- | --- |

b)

projektu starpposma vērtēšana, kas paredzēta projekta finansēšanas nolīgumā un ko veic Komisijas un partnervalsts izraudzīti un/vai apstiprināti konsultanti.

| 36. | Abas sistēmas regulāri izmanto. Dažos gadījumos konsultanti, kuriem bija uzticēta uz rezultātiem vērstā uzraudzība, projektu apmeklēja īsi pēc pasākumu uzsākšanas, kad bija iespējams vērtēt tikai projekta plānu, bet ne izpildes vai rezultātu produktivitāti un efektivitāti. |
| --- | --- |

36.

Abas sistēmas regulāri izmanto. Dažos gadījumos konsultanti, kuriem bija uzticēta uz rezultātiem vērstā uzraudzība, projektu apmeklēja īsi pēc pasākumu uzsākšanas, kad bija iespējams vērtēt tikai projekta plānu, bet ne izpildes vai rezultātu produktivitāti un efektivitāti.

| 37. | Uz rezultātiem vērsta uzraudzība ir laba prakse, īpaši tāpēc, ka tā paredz regulārus projektu apmeklējumus to īstenošanas gaitā. Taču Palāta konstatēja, ka reizēm projektiem piešķirtie vērtējuma punkti bija nereāli vai neadekvāti, vai arī tie nesaderēja ar vēlākos uzraudzības apmeklējumos tam pašam projektam piešķirtiem punktiem. To varbūt ietekmē fakts, ka šāda veida apmeklējumi objektīvu iemeslu dēļ (projektu ir ļoti daudz) ir īsi, un bieži mainās par uzraudzību atbildīgie darbinieki. |
| --- | --- |

37.

Uz rezultātiem vērsta uzraudzība ir laba prakse, īpaši tāpēc, ka tā paredz regulārus projektu apmeklējumus to īstenošanas gaitā. Taču Palāta konstatēja, ka reizēm projektiem piešķirtie vērtējuma punkti bija nereāli vai neadekvāti, vai arī tie nesaderēja ar vēlākos uzraudzības apmeklējumos tam pašam projektam piešķirtiem punktiem. To varbūt ietekmē fakts, ka šāda veida apmeklējumi objektīvu iemeslu dēļ (projektu ir ļoti daudz) ir īsi, un bieži mainās par uzraudzību atbildīgie darbinieki.

| 38. | Lielāko daļu projektu starpposmā pārvērtē, un kopumā to uzskata par ļoti noderīgu līdzekli objektīva ārēja atzinuma saņemšanai par projektu. Starpposma novērtējuma ieteikumus delegācijas bieži izmanto, kad lemj, vai projektā izdarīt izmaiņas, pārorientēties uz citām prioritātēm vai projektu pagarināt. Taču, ņemot vēra tendenci, ka sarūk īstenošanai atlikušais laiks, kļūst aizvien grūtāk starpposma novērtēšanu ieplānot tā, lai projekts jau būtu pietiekami pavirzījies uz priekšu, bet vēl paliktu laiks ieteikumu izpildei un rezultātu sagaidīšanai. |
| --- | --- |

38.

Lielāko daļu projektu starpposmā pārvērtē, un kopumā to uzskata par ļoti noderīgu līdzekli objektīva ārēja atzinuma saņemšanai par projektu. Starpposma novērtējuma ieteikumus delegācijas bieži izmanto, kad lemj, vai projektā izdarīt izmaiņas, pārorientēties uz citām prioritātēm vai projektu pagarināt. Taču, ņemot vēra tendenci, ka sarūk īstenošanai atlikušais laiks, kļūst aizvien grūtāk starpposma novērtēšanu ieplānot tā, lai projekts jau būtu pietiekami pavirzījies uz priekšu, bet vēl paliktu laiks ieteikumu izpildei un rezultātu sagaidīšanai.

| 39. | Sistemātiski netiek vērtēti tehniskās palīdzības sniedzēju uzņēmumu un ekspertu rezultāti. Ja arī delegācijas vai vietējie saņēmēji (vai vietējā līgumslēdzēja iestāde – ja līdzekļi ir no EAF) šādu vērtēšanu veic, tad tā notiek spontāni un neformāli, bet Komisijai trūkst sistēmas, kas ļautu dalīties pat ar šo ierobežoto informāciju. Tas, ka trūkst pienācīgas vadības informācijas sistēmas par tehnisko palīdzību, neļauj izmantot vērtīgo pieredzi par sadarbību ar noteiktiem uzņēmumiem vai ekspertiem turpmāk, kad pieņem jaunus lēmumus par tehniskās palīdzības iepirkšanu. |
| --- | --- |

39.

Sistemātiski netiek vērtēti tehniskās palīdzības sniedzēju uzņēmumu un ekspertu rezultāti. Ja arī delegācijas vai vietējie saņēmēji (vai vietējā līgumslēdzēja iestāde – ja līdzekļi ir no EAF) šādu vērtēšanu veic, tad tā notiek spontāni un neformāli, bet Komisijai trūkst sistēmas, kas ļautu dalīties pat ar šo ierobežoto informāciju. Tas, ka trūkst pienācīgas vadības informācijas sistēmas par tehnisko palīdzību, neļauj izmantot vērtīgo pieredzi par sadarbību ar noteiktiem uzņēmumiem vai ekspertiem turpmāk, kad pieņem jaunus lēmumus par tehniskās palīdzības iepirkšanu.

Vai tehniskā palīdzība ir efektīvs instruments iestāžu darbības uzlabošanai?

Ieguldījums, ko dod tehniskā palīdzība, ir apmierinošs, bet projektu izdošanās nav garantēta

| 40. | Kopumā ņemot, 32 revidēto projektu faktiskie vai paredzamie rezultāti ievērojami atšķiras (sk. II. pielikumu). Desmit projekti vēl bija pārāk agrā īstenošanas stadijā, lai pietiekami paredzētu to rezultātus. Par pārējiem projektiem var izdarīt šādus konstatējumus:






  — | vienā trešdaļā projektu mērķi ir sasniegti – vai paredzams, ka mērķus sasniegs – sekmīgi (sk. 6. izcēlumu), |
| --- | --- | --- |

40.

Kopumā ņemot, 32 revidēto projektu faktiskie vai paredzamie rezultāti ievērojami atšķiras (sk. II. pielikumu). Desmit projekti vēl bija pārāk agrā īstenošanas stadijā, lai pietiekami paredzētu to rezultātus. Par pārējiem projektiem var izdarīt šādus konstatējumus:

—

vienā trešdaļā projektu mērķi ir sasniegti – vai paredzams, ka mērķus sasniegs – sekmīgi (sk. 6. izcēlumu),

| — | vienā trešdaļā projektu ir pieredzētas zināmas problēmas un tikai daļa mērķu ir sasniegti vai paredzama to sasniegšana (sk. 7. izcēlumu), |
| --- | --- |

—

vienā trešdaļā projektu ir pieredzētas zināmas problēmas un tikai daļa mērķu ir sasniegti vai paredzama to sasniegšana (sk. 7. izcēlumu),

| — | vienā trešdaļā projektu ir pieredzētas nopietnas problēmas un ir sasniegti – vai paredzams, ka sasniegs – tikai dažus no plānotajiem mērķiem (sk. 8. izcēlumu). |
| --- | --- |

—

vienā trešdaļā projektu ir pieredzētas nopietnas problēmas un ir sasniegti – vai paredzams, ka sasniegs – tikai dažus no plānotajiem mērķiem (sk. 8. izcēlumu).

6. izcēlums.Sekmīga projekta piemērsDecentralizācijas atbalsts BenināProjekta mērķis bija uzlabot pašvaldību administratīvo spēju sniegt iedzīvotājiem kvalitatīvākus sabiedriskos pakalpojumus.Tika izmantota novatoriska metode, saskaņā ar kuru viens starptautiskais eksperts atbildēja par projekta vadīšanu un koordinēšanu centrālajā līmenī, savukārt liela grupa vietējo ekspertu ar specifiskām vietējām zināšanām strādāja pašvaldību līmenī. Projekta sākumā starptautiskais eksperts rīkoja mācības vietējiem vadītājiem, lai nodrošinātu vienotu metodi un izstrādātu standarta līdzekļus. Projekta plānā bija definēti skaidri mērķi un rezultatīvie rādītāji, lai gan iesākumā tie nebija precizēti kvantitatīvā aspektā. Ekspertu piesaistīja sešus mēnešus pēc finansēšanas nolīguma parakstīšanas. Projekta sākumā eksperts precizēja projekta pamatloģiku un izveidoja uzraudzības un vērtēšanas datubāzi. Lai gan bija grūta darba vide – decentralizācijas procesam trūka nepārprotama politiska atbalsta –, projekta mērķi lielā mēra ir sasniegti. Komisija attīstību šajā jomā apsver ilgtermiņā un ir sagatavojusi projekta otro kārtu, lai atbalstītu pašvaldību attīstības plānu izpildi un pilnveidotu pārraudzības iestāžu spēju.

| 41. | Tā kā tehniskā palīdzība ir galvenais instruments, ko izmanto iestāžu darbības uzlabošanas projektos, tās kvalitāte neapšaubāmi atstāj nozīmīgu ietekmi uz projekta rezultātiem. Ekspertu darbu saņēmējiestādes un delegācijas pārsvarā vērtēja kā apmierinošu. Apmēram pusē revidēto projektu radās iemesli ekspertu nomaiņai, bet galvenais no šiem iemesliem bija cilvēku raksturu nesaderība, tikai reizēm – pienākumu slikta izpilde. Bijuši tikai daži gadījumi, kad slikti strādājusi visa ekspertu grupa un tā bijusi pilnībā jānomaina. Tomēr kvalitatīva tehniskā palīdzība vien negarantē projekta izdošanos, jo iznākumu ietekmē arī citi faktori. |
| --- | --- |

41.

Tā kā tehniskā palīdzība ir galvenais instruments, ko izmanto iestāžu darbības uzlabošanas projektos, tās kvalitāte neapšaubāmi atstāj nozīmīgu ietekmi uz projekta rezultātiem. Ekspertu darbu saņēmējiestādes un delegācijas pārsvarā vērtēja kā apmierinošu. Apmēram pusē revidēto projektu radās iemesli ekspertu nomaiņai, bet galvenais no šiem iemesliem bija cilvēku raksturu nesaderība, tikai reizēm – pienākumu slikta izpilde. Bijuši tikai daži gadījumi, kad slikti strādājusi visa ekspertu grupa un tā bijusi pilnībā jānomaina. Tomēr kvalitatīva tehniskā palīdzība vien negarantē projekta izdošanos, jo iznākumu ietekmē arī citi faktori.

| 42. | Lielā vairumā projektu par rezultātu nesasniegšanu finansēšanas nolīgumā paredzētajā termiņā var vainot nepietiekami garos īstenošanas posmus. Daudzu šādu projektu termiņš ir pagarināts vai to pagarinās, kā iznākumā vajadzētu sasniegt vairāk rezultātu. Bet termiņa pagarināšana vien negarantēs projektu veiksmīgu pabeigšanu. Projektu efektivitāti ietekmē arī citi nozīmīgi faktori, tostarp iestāžu vide saņēmējvalstī un saņēmējiestāžu līdzdalība projektu sagatavošanā un īstenošanā. Starp Palātas apmeklētajām valstīm šie faktori bija samērā pozitīvi Vjetnamā un Ugandā, mazāk – Alžīrijā un Beninā, bet ne Angolā. Tādas atšķirības vietējo iestāžu administratīvajā spējā un līdzdalībā izskaidro, kāpēc Palātas revidētajiem projektiem attiecīgajās valstīs ir tik atšķirīgi sasniegtie vai paredzamie rezultāti. Daži no šiem faktoriem nav Komisijas tiešā kontrolē, tomēr Komisija varētu tos labāk prognozēt.

  7. izcēlums.Piemērs par projektu ar daļēji sasniegtiem rezultātiem un neskaidru ilgtspējībuSākumskolu mācībspēku izglītības projekts AngolāVājas projekta sagatavošanas un kavējumu dēļ pusi plānoto pasākumu atcēla. Tāpēc netika sasniegti visi projekta mērķi: darbojas tikai četri izglītības centri, lai gan bija plānoti 16; mācībās piedalījās tikai 11 000 skolotāji, lai gan paredzētais skaits bija 14 250. Angolas valdība nav pildījusi apņemšanos finansēt šos provinču izglītības centrus. Tā kā to infrastruktūra bija pilnībā nepiemērota – netika izveidotas adekvātas klases, nebija ūdens un elektrības –, tad nodarbības notika sākumskolās, bet bērniem tajā laikā bija jāmācās rotaļlaukumos. Skolotājus sniegtās mācības kopumā apmierināja, bet viņi vēl nebija saņēmuši oficiālos sertifikātus no Izglītības ministrijas, tātad viņiem vēl nebija paaugstināta profesionālā pakāpe vai palielināta alga. Bija izveidota statistikas datu sistēma, bet tā nedarbojās, gluži tāpat kā citas projekta gaitā iegādātās iekārtas, jo tās netika uzturētas kārtībā un tām trūka rezerves daļu.


  8. izcēlums.Piemērs par projektu ar neapmierinošiem rezultātiemVeselības nozares atbalsta programma SjerraleonēProjektu plānoja grūtos apstākļos deviņdesmito gadu beigās, kad drošības stāvoklis joprojām bija nestabils. Projektam izvirzīja pārāk ambiciozus mērķus, ignorējot grūtos apstākļus un decentralizācijas procesa sarežģītību. Ekspertus darbā pieņēma ar kavēšanos, viņu veikums bija neapmierinošs, Veselības ministrija nesadarbojās, konkrēti, nenodrošināja vietējos darbiniekus, un tas viss ir būtiski ietekmējis projekta pasākumus. Projekta mērķi sasniegti tikai niecīgā apmērā. Komisijas dienesti 2006. gada beigās gatavoja papildinājumu finansēšanas nolīgumam, lai atceltu saistības par 13 miljoniem EUR (no sākotnējā ieguldījuma – 28 miljoniem EUR) un pagarinātu projektu par diviem ar pusi gadiem ar mērķi censties vismaz daļēji pabeigt divus veiksmīgākos komponentus, t. i., primāro veselības aprūpi decentralizētajā līmenī un farmācijas komponentu. |
| --- | --- |

42.

Lielā vairumā projektu par rezultātu nesasniegšanu finansēšanas nolīgumā paredzētajā termiņā var vainot nepietiekami garos īstenošanas posmus. Daudzu šādu projektu termiņš ir pagarināts vai to pagarinās, kā iznākumā vajadzētu sasniegt vairāk rezultātu. Bet termiņa pagarināšana vien negarantēs projektu veiksmīgu pabeigšanu. Projektu efektivitāti ietekmē arī citi nozīmīgi faktori, tostarp iestāžu vide saņēmējvalstī un saņēmējiestāžu līdzdalība projektu sagatavošanā un īstenošanā. Starp Palātas apmeklētajām valstīm šie faktori bija samērā pozitīvi Vjetnamā un Ugandā, mazāk – Alžīrijā un Beninā, bet ne Angolā. Tādas atšķirības vietējo iestāžu administratīvajā spējā un līdzdalībā izskaidro, kāpēc Palātas revidētajiem projektiem attiecīgajās valstīs ir tik atšķirīgi sasniegtie vai paredzamie rezultāti. Daži no šiem faktoriem nav Komisijas tiešā kontrolē, tomēr Komisija varētu tos labāk prognozēt.

7. izcēlums.Piemērs par projektu ar daļēji sasniegtiem rezultātiem un neskaidru ilgtspējībuSākumskolu mācībspēku izglītības projekts AngolāVājas projekta sagatavošanas un kavējumu dēļ pusi plānoto pasākumu atcēla. Tāpēc netika sasniegti visi projekta mērķi: darbojas tikai četri izglītības centri, lai gan bija plānoti 16; mācībās piedalījās tikai 11 000 skolotāji, lai gan paredzētais skaits bija 14 250. Angolas valdība nav pildījusi apņemšanos finansēt šos provinču izglītības centrus. Tā kā to infrastruktūra bija pilnībā nepiemērota – netika izveidotas adekvātas klases, nebija ūdens un elektrības –, tad nodarbības notika sākumskolās, bet bērniem tajā laikā bija jāmācās rotaļlaukumos. Skolotājus sniegtās mācības kopumā apmierināja, bet viņi vēl nebija saņēmuši oficiālos sertifikātus no Izglītības ministrijas, tātad viņiem vēl nebija paaugstināta profesionālā pakāpe vai palielināta alga. Bija izveidota statistikas datu sistēma, bet tā nedarbojās, gluži tāpat kā citas projekta gaitā iegādātās iekārtas, jo tās netika uzturētas kārtībā un tām trūka rezerves daļu.

8. izcēlums.Piemērs par projektu ar neapmierinošiem rezultātiemVeselības nozares atbalsta programma SjerraleonēProjektu plānoja grūtos apstākļos deviņdesmito gadu beigās, kad drošības stāvoklis joprojām bija nestabils. Projektam izvirzīja pārāk ambiciozus mērķus, ignorējot grūtos apstākļus un decentralizācijas procesa sarežģītību. Ekspertus darbā pieņēma ar kavēšanos, viņu veikums bija neapmierinošs, Veselības ministrija nesadarbojās, konkrēti, nenodrošināja vietējos darbiniekus, un tas viss ir būtiski ietekmējis projekta pasākumus. Projekta mērķi sasniegti tikai niecīgā apmērā. Komisijas dienesti 2006. gada beigās gatavoja papildinājumu finansēšanas nolīgumam, lai atceltu saistības par 13 miljoniem EUR (no sākotnējā ieguldījuma – 28 miljoniem EUR) un pagarinātu projektu par diviem ar pusi gadiem ar mērķi censties vismaz daļēji pabeigt divus veiksmīgākos komponentus, t. i., primāro veselības aprūpi decentralizētajā līmenī un farmācijas komponentu.

Nav pārliecības par ilgtspējību

| 43. | Bieži ir neskaidras izredzes, ka projektu rezultāti būs ilgtspējīgi, t. i., ka konkrētais iestādes darbības uzlabojums būs pastāvīgs (sk. II pielikumu). Daudzu projektu nepiemēroti īsais īstenošanas posms liek projekta pasākumus pabeigt pēc iespējas ātri, neradot pienācīgus apstākļus ārējās palīdzības pakāpeniskai pārtraukšanai. Ilgtspējība pamatā būs atkarīga no saņēmējvaldību un saņēmējiestāžu ieinteresētības un spējas turpināt reformu izstrādi un ieviešanu gan valsts centrālajā pārvaldē, gan citās pārvaldes iestādēs pēc tam, kad Komisija atbalstu vairs nesniegs. Vietējā atbalsta turpināšana nav tikai politiskas gribas jautājums, parasti tas ir arī finanšu jautājums: palielinās izdevumi no valsts un pašvaldību budžeta. Daudzās revidētajās valstīs tas ir pamats nopietnām bažām par daudzu reformu un administratīvās spējas uzlabošanas procesu turpināšanu bez nemitīgas tehniskās un/vai finansiālās palīdzības. |
| --- | --- |

43.

Bieži ir neskaidras izredzes, ka projektu rezultāti būs ilgtspējīgi, t. i., ka konkrētais iestādes darbības uzlabojums būs pastāvīgs (sk. II pielikumu). Daudzu projektu nepiemēroti īsais īstenošanas posms liek projekta pasākumus pabeigt pēc iespējas ātri, neradot pienācīgus apstākļus ārējās palīdzības pakāpeniskai pārtraukšanai. Ilgtspējība pamatā būs atkarīga no saņēmējvaldību un saņēmējiestāžu ieinteresētības un spējas turpināt reformu izstrādi un ieviešanu gan valsts centrālajā pārvaldē, gan citās pārvaldes iestādēs pēc tam, kad Komisija atbalstu vairs nesniegs. Vietējā atbalsta turpināšana nav tikai politiskas gribas jautājums, parasti tas ir arī finanšu jautājums: palielinās izdevumi no valsts un pašvaldību budžeta. Daudzās revidētajās valstīs tas ir pamats nopietnām bažām par daudzu reformu un administratīvās spējas uzlabošanas procesu turpināšanu bez nemitīgas tehniskās un/vai finansiālās palīdzības.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Vai Komisijai ir pienācīga stratēģija iestāžu darbības uzlabošanai, un vai tajā ir paredzēta arī tehniskās palīdzības izmantošana?

| 44. | Lai gan iestāžu darbības uzlabošana ir atzīta par Eiropas Kopienas attīstības politikas svarīgu elementu cīņā pret nabadzību, Komisija savās valsts stratēģijas koncepcijās nav iekļāvusi vispārēju novērtējumu par katras valsts iestāžu nepilnībām un prioritātēm, un šo informāciju neizmanto, lemjot par galvenajām nozarēm, kurām sniegt EK atbalstu. Tāpat arī Komisija nav sagatavojusi pamatnostādnes par tehniskās palīdzības uzdevumu šajā ziņā. (9. līdz 12. punkts.)

  1. ieteikumsValsts stratēģijas koncepcijās Komisijai visaptveroši un strukturēti jāanalizē iestāžu darbības nepilnības un vajadzība pēc administratīvās spējas pilnveidošanas.2. ieteikumsKomisijai jāizstrādā tehniskās palīdzības pamatnostādnes, kurās būtu definēts tehniskās palīdzības uzdevums iestāžu darbības uzlabošanas jomā un noteikta skaidra metode un paņēmieni, pēc kuriem apsvērt, kad un kā šo palīdzības veidu izmantot. |
| --- | --- |

44.

Lai gan iestāžu darbības uzlabošana ir atzīta par Eiropas Kopienas attīstības politikas svarīgu elementu cīņā pret nabadzību, Komisija savās valsts stratēģijas koncepcijās nav iekļāvusi vispārēju novērtējumu par katras valsts iestāžu nepilnībām un prioritātēm, un šo informāciju neizmanto, lemjot par galvenajām nozarēm, kurām sniegt EK atbalstu. Tāpat arī Komisija nav sagatavojusi pamatnostādnes par tehniskās palīdzības uzdevumu šajā ziņā. (9. līdz 12. punkts.)

1. ieteikumsValsts stratēģijas koncepcijās Komisijai visaptveroši un strukturēti jāanalizē iestāžu darbības nepilnības un vajadzība pēc administratīvās spējas pilnveidošanas.2. ieteikumsKomisijai jāizstrādā tehniskās palīdzības pamatnostādnes, kurās būtu definēts tehniskās palīdzības uzdevums iestāžu darbības uzlabošanas jomā un noteikta skaidra metode un paņēmieni, pēc kuriem apsvērt, kad un kā šo palīdzības veidu izmantot.

Vai ir labi izstrādāti tehniskās palīdzības pasākumi, kuri paredzēti iestāžu darbības uzlabošanas projektos?

| 45. | EK atbalstam izvēlētie iestāžu darbības uzlabošanas projekti, kuros izmanto tehnisko palīdzību, pārsvarā saskan ar attiecīgās valsts attīstības stratēģiju (kaut arī tās parasti ir formulētas ļoti vispārīgi), bet projektos bieži trūkst sīkāka pamatojuma par konkrētām vajadzībām pēc tehniskās palīdzības. Projektu mērķi bieži ir pārāk ambiciozi, lai tos sasniegtu īsajā termiņā, un nav pietiekami ņemtas vērā pastāvošās iestāžu nepilnības, vietējo partneru neiesaistīšanās projektā un nepietiekama interese par ierosinātajām izmaiņām. Tas traucē pienācīgi formulēt un izpildīt tehniskās palīdzības uzdevumus. (13. līdz 17. punkts.)

  3. ieteikumsJāpilnveido iestāžu darbības uzlabošanas projektu izstrāde: jāsekmē efektīvāka attiecīgās valsts līdzdalība un vadības uzņemšanās par valsts atbildībā esošo procesa daļu, labāk jādefinē konkrēti iestāžu darbības uzlabošanas mērķi un prasības ar to saistītajai tehniskajai palīdzībai, jāizvairās no pārāk sarežģītām īstenošanas struktūrām, reālāk jānovērtē iespējamie mērķi un jāplāno ilgāki īstenošanas posmi. |
| --- | --- |

45.

EK atbalstam izvēlētie iestāžu darbības uzlabošanas projekti, kuros izmanto tehnisko palīdzību, pārsvarā saskan ar attiecīgās valsts attīstības stratēģiju (kaut arī tās parasti ir formulētas ļoti vispārīgi), bet projektos bieži trūkst sīkāka pamatojuma par konkrētām vajadzībām pēc tehniskās palīdzības. Projektu mērķi bieži ir pārāk ambiciozi, lai tos sasniegtu īsajā termiņā, un nav pietiekami ņemtas vērā pastāvošās iestāžu nepilnības, vietējo partneru neiesaistīšanās projektā un nepietiekama interese par ierosinātajām izmaiņām. Tas traucē pienācīgi formulēt un izpildīt tehniskās palīdzības uzdevumus. (13. līdz 17. punkts.)

3. ieteikumsJāpilnveido iestāžu darbības uzlabošanas projektu izstrāde: jāsekmē efektīvāka attiecīgās valsts līdzdalība un vadības uzņemšanās par valsts atbildībā esošo procesa daļu, labāk jādefinē konkrēti iestāžu darbības uzlabošanas mērķi un prasības ar to saistītajai tehniskajai palīdzībai, jāizvairās no pārāk sarežģītām īstenošanas struktūrām, reālāk jānovērtē iespējamie mērķi un jāplāno ilgāki īstenošanas posmi.

Vai tehniskās palīdzības pasākumus īsteno produktīvi?

| 46. | Vairāku iemeslu dēļ projektu īstenošanas posmi pārsvarā ir pārāk īsi, lai realizētu visus projekta pasākumus un sasniegtu mērķus. Tādēļ bieži projekta termiņu nākas pagarināt. Galvenās problēmas, kas ietekmē projektu īstenošanu un tādējādi mazina tehniskās palīdzības efektivitāti un produktivitāti, ir šādas:






  — | sagatavošanas posma ieilgšanas dēļ tad, kad pienāk kārta praktiskajai īstenošanai, sākotnējie projektu plāni bieži ir novecojuši (19. līdz 21. punkts), |
| --- | --- | --- |

46.

Vairāku iemeslu dēļ projektu īstenošanas posmi pārsvarā ir pārāk īsi, lai realizētu visus projekta pasākumus un sasniegtu mērķus. Tādēļ bieži projekta termiņu nākas pagarināt. Galvenās problēmas, kas ietekmē projektu īstenošanu un tādējādi mazina tehniskās palīdzības efektivitāti un produktivitāti, ir šādas:

—

sagatavošanas posma ieilgšanas dēļ tad, kad pienāk kārta praktiskajai īstenošanai, sākotnējie projektu plāni bieži ir novecojuši (19. līdz 21. punkts),

| — | tehniskās palīdzības iepirkšanas un projektu uzsākšanas ieilguma dēļ vērā ņemami saīsinās īstenošanai atlikušais laiks (22. līdz 26. punkts), |
| --- | --- |

—

tehniskās palīdzības iepirkšanas un projektu uzsākšanas ieilguma dēļ vērā ņemami saīsinās īstenošanai atlikušais laiks (22. līdz 26. punkts),

| — | pēc līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas bieži vairs nav pieejami izraudzītie eksperti (27. līdz 28. punkts), |
| --- | --- |

—

pēc līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas bieži vairs nav pieejami izraudzītie eksperti (27. līdz 28. punkts),

| — | pašreizējās iepirkuma procedūras, ko piemēro līgumslēgšanai ar tehniskās palīdzības ekspertiem, neveicina valsts iestāžu iesaistīšanos (29. līdz 30. punkts), |
| --- | --- |

—

pašreizējās iepirkuma procedūras, ko piemēro līgumslēgšanai ar tehniskās palīdzības ekspertiem, neveicina valsts iestāžu iesaistīšanos (29. līdz 30. punkts),

| — | donoru koordinācija ir dažāda, bet daudzos gadījumos tehniskās palīdzības atbalstu joprojām sniedz atsevišķos nekoordinētos projektos, turklāt īstenošanas kārtība neveicina vietējo līdzdalību (32. līdz 34. punkts). |
| --- | --- |

—

donoru koordinācija ir dažāda, bet daudzos gadījumos tehniskās palīdzības atbalstu joprojām sniedz atsevišķos nekoordinētos projektos, turklāt īstenošanas kārtība neveicina vietējo līdzdalību (32. līdz 34. punkts).

4. ieteikumsJāpārskata procedūras, kas attiecas uz projektu sagatavošanas un uzsākšanas posmiem, tostarp uz tehniskās palīdzības iepirkumu, lai nodrošinātu vairāk laika projektu īstenošanai; projekta galīgās izstrādes posmā jāpieļauj lielāka elastība, lai projekta plānu un/vai tehniskās palīdzības uzdevumus pielāgotu apstākļu izmaiņām.5. ieteikumsJāpārskata tehniskās palīdzības konkursu vērtēšanas kritēriji, lai labāk ņemtu vērā ekspertu un konsultāciju uzņēmumu kvalitāti un iepriekšējas sadarbības pieredzi.6. ieteikumsJāapsver, kā paplašināt iepirkuma iespējas, lai varētu izvēlēties piemērotākās tehniskās zināšanas, tostarp tās, kas pieejamas valsts iestādēs un attiecīgajā saņēmējvalstī vai reģionā.7. ieteikumsSaskaņā ar Parīzes deklarācijā izteikto apņemšanos Komisijai tehniskā palīdzība vairāk jāsniedz koordinētās programmās un, ja iespējams, jāparedz tāda īstenošanas kārtība, kas sekmētu vietējo līdzdalību.

Vai tehniskās palīdzības pasākumus un to rezultātus pienācīgi uzrauga un vērtē?

| 47. | Palāta konstatēja, ka tehniskās palīdzības ziņojumi, uzraudzība un vērtēšana pārsvarā bija adekvāta. Ziņojumu sagatavošana, uzraudzība un vērtēšana notiek regulāri, un to izmanto, lai apzinātu un risinātu problēmas un, ja vajadzīgs, pielāgotu projektus vai mainītu prioritātes. Tomēr nav ieviesta sistēma tehniskajā palīdzībā iesaistīto uzņēmumu un ekspertu darba vērtēšanai un dokumentēšanai, kas noderētu, izvēloties ekspertus vai uzņēmumus turpmākiem Komisijas finansētiem projektiem. (35. līdz 39. punkts.)

  8. ieteikumsSistemātiski jāvērtē uzņēmumu un ekspertu rezultāti tehniskās palīdzības sniegšanā, un jāievieš vadības informācijas sistēma uzņēmumu un ekspertu darba dokumentēšanai un atskaišu apkopošanai, lai šī informācija būtu pieejama arī turpmāk. |
| --- | --- |

47.

Palāta konstatēja, ka tehniskās palīdzības ziņojumi, uzraudzība un vērtēšana pārsvarā bija adekvāta. Ziņojumu sagatavošana, uzraudzība un vērtēšana notiek regulāri, un to izmanto, lai apzinātu un risinātu problēmas un, ja vajadzīgs, pielāgotu projektus vai mainītu prioritātes. Tomēr nav ieviesta sistēma tehniskajā palīdzībā iesaistīto uzņēmumu un ekspertu darba vērtēšanai un dokumentēšanai, kas noderētu, izvēloties ekspertus vai uzņēmumus turpmākiem Komisijas finansētiem projektiem. (35. līdz 39. punkts.)

8. ieteikumsSistemātiski jāvērtē uzņēmumu un ekspertu rezultāti tehniskās palīdzības sniegšanā, un jāievieš vadības informācijas sistēma uzņēmumu un ekspertu darba dokumentēšanai un atskaišu apkopošanai, lai šī informācija būtu pieejama arī turpmāk.

Vai tehniskā palīdzība ir efektīvs instruments iestāžu darbības uzlabošanai?

| 48. | Ņemot vērā grūtos politiskos un iestāžu vides apstākļus, kopumā Komisijas finansēto iestāžu darbības uzlabošanas projektu rezultāti ir uzskatāmi par samērīgiem. Lai gan Palāta konstatēja, ka tehniskās palīdzības kvalitāte pārsvarā bija apmierinoša, tomēr sniegtā atbalsta efektivitāti mazinājuši citi svarīgi faktori. Iestāžu darbības uzlabošana ir grūts uzdevums, ko vēl vairāk apgrūtina daudzos revidētajos projektos novērotais – iestāžu administratīvā spēja sākotnēji ir vāja, un ne vienmēr jūtama pārliecinoša vietējā apņemšanās iestāžu darbību mainīt. |
| --- | --- |

48.

Ņemot vērā grūtos politiskos un iestāžu vides apstākļus, kopumā Komisijas finansēto iestāžu darbības uzlabošanas projektu rezultāti ir uzskatāmi par samērīgiem. Lai gan Palāta konstatēja, ka tehniskās palīdzības kvalitāte pārsvarā bija apmierinoša, tomēr sniegtā atbalsta efektivitāti mazinājuši citi svarīgi faktori. Iestāžu darbības uzlabošana ir grūts uzdevums, ko vēl vairāk apgrūtina daudzos revidētajos projektos novērotais – iestāžu administratīvā spēja sākotnēji ir vāja, un ne vienmēr jūtama pārliecinoša vietējā apņemšanās iestāžu darbību mainīt.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2007. gada 17. oktobra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Šajā ziņojumā termins “eksperts” ietver visus minētos palīdzības sniedzējus.

1

(2)  Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Kopienas attīstības politiku, 26.4.2000. COM(2000) 212 galīgā redakcija.

2

Padomes un dalībvalstu valdības pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas sanāksmē pieņemtais kopīgais paziņojums “Eiropas konsenss par attīstību”, Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome, 2005. gada 22. novembris (14820/05).

(3)  ESAO Attīstības veicināšanas komitejas Pārvaldības tīkls: “Administratīvās spējas problēmas: labas prakses iedibināšana”, 2006. gada februāris.

3

(4)  Tūkstošgades attīstības mērķi: sk. www.un.org/millenniumgoals un glosāriju.

4

(5)  Sk. www.aidharmonization.org un glosāriju.

5

(6)  Šie līdzekļi gandrīz vienādās daļās ir piešķirti no EAF (visām ĀKK valstīm) un vispārējā budžeta (trīs galvenajām ģeogrāfiskajām programmām: Vidējiem Austrumiem un Vidusjūras dienvidvalstīm, Latīņamerikai un Āzijai).

6

(7)  Vai nu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, vai no Eiropas Attīstības fondiem.

7

(8)  Šīs 12 valstis ir: Alžīrija, Angola, Benina, Uganda, Vjetnama (apmeklējumi uz vietas) un Čada, Indonēzija, Meksika, Maroka, Nigērija, Peru un Sjerraleone (dokumentārās pārbaudes).

8

(9)  Revīzijas laikā kārtējās valsts stratēģijas koncepcijas (VSK) attiecās uz 2002.–2007. gadu (EAF valstīm) vai 2002.–2006. gadu (pārējām valstīm). Ja bija jau pieejami jauno VSK projekti 2007./8.–2013. gadam, izskatīja arī tos.

9

(10)  Kvalitātes atbalsta grupās darbojas pārstāvji no dažādiem Komisijas dienestiem. Šī grupa veic profesionālapskati to ārējās palīdzības pasākumu izvēles un definēšanas stadijā, kurus pārvalda EuropeAid.

10

EuropeAid

(11)  Rokasgrāmatā par piedāvājumu konkursu procedūrām EK ārējo darbību jomā ir noteikts, ka pakalpojumu līgumiem, kuru vērtība ir EUR 200 000 vai lielāka, obligāti jāpiemēro starptautiska slēgta piedāvājumu konkursa procedūra.

11

(12)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), 166. pants; un 2003. gada 27. marta Finanšu regula, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam (OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.), 53. un 54. pants. Saskaņā ar šo formulu līgumi par darbiem, piegādēm vai pakalpojumiem jāslēdz vēlākais trīs gadus pēc dienas, kad Komisija pieņēmusi konkrētā projekta finansēšanas lēmumu.

12

(13)  Padomes 2006. gada 13. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.), 1. panta 100. punkts. Finanšu regula, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam vēl nav attiecīgi grozīta.

13

(14)  Apturēšanas klauzulā ir noteikts, ka tiesības slēgt līgumu piešķirs tikai tad, ja tiks noslēgts finansēšanas nolīgums un piešķirts finansējums.

14

(15)  ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IV pielikuma “Īstenošanas un pārvaldības procedūras” 19. pants.

15

(16)  Ekspertiem ar parakstu ir jāapliecina, ka viņi būs pieejami piedāvājuma spēkā esamības laikā, kas parasti ir 90 dienas.

16

(17)  Atbilstīgi Komisijas instrukcijām pakalpojumu tehnisko aspektu (t. i., “kvalitātes”) īpatsvars kopvērtējumā ir 80 %. Finansiālie aspekti neaprobežojas tikai ar atlikušo īpatsvaru kopvērtējumā – 20 %, bet ietver arī prasību, ka neviens piedāvājums nedrīkst pārsniegt pieejamo budžetu.

17

(18)  Tā kā visa projektu cikla gaitā Komisija bieži slēdz īstermiņa līgumus par pakalpojumu sniegšanu, tā ar starptautiska konkursa metodi ir ieviesusi tā dēvētos ietvarlīgumus. Tie ir vispārēji līgumi, kuros definēti pamatnoteikumi (ilgums, priekšmeti, cenas un izpildes nosacījumi) un uz kuru pamata noteiktajā laika posmā var piešķirt tiesības slēgt konkrētus, atsevišķus līgumus.

18

---

I PIELIKUMS

REVIDĒTO PROJEKTU UN PROGRAMMU SARAKSTS

| (EUR) |
| --- |
| | Projekta summa | Tehniskās palīdzības summa |
| APMEKLĒTĀS VALSTIS |
| Alžīrija |
| Atbalsta programma telekomunikāciju un pasta pakalpojumu reformai un informācijas sabiedrības attīstībai | 17 000 000 | 13 750 742 |
| Programma ar mērķi modernizēt un atbalstīt administratīvās reformas | 25 000 000 | 10 899 900 |
| Izglītības reformas atbalsta programma (Izglītība) | 17 000 000 | 8 997 400 |
| Atbalsts tieslietu sistēmas reformai Alžīrijā (Tieslietas) | 15 000 000 | 6 175 960 |
| Angola |
| Sākumskolu mācībspēku izglītības projekts | 6 000 000 | 950 000 |
| Veselības nozares atbalsta programma | 25 000 000 | 7 150 000 |
| Atbalsts Valsts statistikas institūtam | 1 900 000 | 475 000 |
| Plānošanas un budžeta sagatavošanas procesu nostiprināšana | 13 500 000 | 6 500 000 |
| Benina |
| Veselības nozares projekts | 10 200 000 | 2 160 000 |
| Decentralizācijas atbalsts | 8 850 000 | 4 681 900 |
| Atbalsts tiesību un tieslietu sistēmu nostiprināšanas integrētajai programmai | 12 150 000 | 1 394 630 |
| Uganda |
| Atbalsts Valsts kredītrīkotāja birojam | 1 725 000 | 1 725 000 |
| Budžeta atbalsts nabadzības samazināšanai IV; tikai tehniskās palīdzības daļa | 1 190 000 | 921 540 |
| Cilvēkresursu attīstība veselības nozarē | 17 000 000 | 2 874 844 |
| Tehniskā palīdzība Ceļu aģentūras izveides vienībai | 1 999 500 | 1 746 788 |
| Vjetnama |
| Eiropas programma tehniskās palīdzības sniegšanai Vjetnamā | 11 034 800 | 5 850 560 |
| Atbalsts izglītības pārvaldes atjaunošanai | 12 000 000 | 2 979 620 |
| Iestāžu atbalsta projekts | 8 000 000 | 2 549 100 |
| Trešais kredīts nabadzības samazināšanai; tikai tehniskās palīdzības daļa | 4 500 000 | 4 100 000 |
| NEAPMEKLĒTĀS VALSTIS |
| Indonēzija |
| Tirdzniecības atbalsta programma | 8 500 000 | 5 488 682 |
| Meksika |
| Tieslietu pārvaldes nostiprināšana un modernizācija Meksikā | 4 600 000 | 2 071 825 |
| ES un Meksikas Brīvās tirdzniecības nolīguma veicināšana; ES ieguldījums | 8 000 000 | 4 249 580 |
| Maroka |
| Jurisdikciju modernizācija; ES ieguldījums | 27 671 000 | 4 634 720 |
| Atbalsts asociācijas nolīguma īstenošanai, I posms | 5 000 000 | 5 000 000 |
| Nigērija |
| Tautsaimniecības pārvaldības spējas uzlabošanas projekts | 12 000 000 | 939 300 |
| Atbalsts iestāžu reformas programmai | 27 600 000 | 10 780 409 |
| Peru |
| Atbalsts Peru arodizglītības un mācību sistēmai | 6 000 000 | 1 200 000 |
| Peru tieslietu sistēmas reformas atbalsta programma | 12 000 000 | 1 400 000 |
| Sjerraleone |
| Atbalsts Finanšu ministrijas darbības uzlabošanai | 4 500 000 | 1 262 016 |
| Veselības nozares atbalsta programma | 28 000 000 | 7 533 000 |
| Čada |
| Veselības politikas atbalsts | 42 084 965 | 9 757 541 |
| Budžeta atbalsts nabadzības samazināšanai un tautsaimniecības izaugsmei (2003.–2006.); tikai tehniskās palīdzības daļa | 4 000 000 | 4 000 000 |
| Kopā | 399 005 265 | 144 200 057 |
| NB! Budžeta atbalsta programmām minētā projekta summa ir tikai tehniskās palīdzības daļa. |

(EUR)

Projekta summa

Tehniskās palīdzības summa

APMEKLĒTĀS VALSTIS

Alžīrija

Atbalsta programma telekomunikāciju un pasta pakalpojumu reformai un informācijas sabiedrības attīstībai

17 000 000

13 750 742

Programma ar mērķi modernizēt un atbalstīt administratīvās reformas

25 000 000

10 899 900

Izglītības reformas atbalsta programma (Izglītība)

17 000 000

8 997 400

Atbalsts tieslietu sistēmas reformai Alžīrijā (Tieslietas)

15 000 000

6 175 960

Angola

Sākumskolu mācībspēku izglītības projekts

6 000 000

950 000

Veselības nozares atbalsta programma

25 000 000

7 150 000

Atbalsts Valsts statistikas institūtam

1 900 000

475 000

Plānošanas un budžeta sagatavošanas procesu nostiprināšana

13 500 000

6 500 000

Benina

Veselības nozares projekts

10 200 000

2 160 000

Decentralizācijas atbalsts

8 850 000

4 681 900

Atbalsts tiesību un tieslietu sistēmu nostiprināšanas integrētajai programmai

12 150 000

1 394 630

Uganda

Atbalsts Valsts kredītrīkotāja birojam

1 725 000

1 725 000

Budžeta atbalsts nabadzības samazināšanai IV; tikai tehniskās palīdzības daļa

1 190 000

921 540

Cilvēkresursu attīstība veselības nozarē

17 000 000

2 874 844

Tehniskā palīdzība Ceļu aģentūras izveides vienībai

1 999 500

1 746 788

Vjetnama

Eiropas programma tehniskās palīdzības sniegšanai Vjetnamā

11 034 800

5 850 560

Atbalsts izglītības pārvaldes atjaunošanai

12 000 000

2 979 620

Iestāžu atbalsta projekts

8 000 000

2 549 100

Trešais kredīts nabadzības samazināšanai; tikai tehniskās palīdzības daļa

4 500 000

4 100 000

NEAPMEKLĒTĀS VALSTIS

Indonēzija

Tirdzniecības atbalsta programma

8 500 000

5 488 682

Meksika

Tieslietu pārvaldes nostiprināšana un modernizācija Meksikā

4 600 000

2 071 825

ES un Meksikas Brīvās tirdzniecības nolīguma veicināšana; ES ieguldījums

8 000 000

4 249 580

Maroka

Jurisdikciju modernizācija; ES ieguldījums

27 671 000

4 634 720

Atbalsts asociācijas nolīguma īstenošanai, I posms

5 000 000

5 000 000

Nigērija

Tautsaimniecības pārvaldības spējas uzlabošanas projekts

12 000 000

939 300

Atbalsts iestāžu reformas programmai

27 600 000

10 780 409

Peru

Atbalsts Peru arodizglītības un mācību sistēmai

6 000 000

1 200 000

Peru tieslietu sistēmas reformas atbalsta programma

12 000 000

1 400 000

Sjerraleone

Atbalsts Finanšu ministrijas darbības uzlabošanai

4 500 000

1 262 016

Veselības nozares atbalsta programma

28 000 000

7 533 000

Čada

Veselības politikas atbalsts

42 084 965

9 757 541

Budžeta atbalsts nabadzības samazināšanai un tautsaimniecības izaugsmei (2003.–2006.); tikai tehniskās palīdzības daļa

4 000 000

4 000 000

Kopā

399 005 265

144 200 057

NB! Budžeta atbalsta programmām minētā projekta summa ir tikai tehniskās palīdzības daļa.

---

II PIELIKUMS

REVIDĒTO PROJEKTU UN PROGRAMMU EFEKTIVITĀTE UN ILGTSPĒJĪBAS IZREDZES

| | Efektivitāte | Ilgtspējības izredzes |
| --- | --- | --- |
| Sekmīga | Daļēji sekmīga | Nesekmīga | Pārāk agri vērtēt | Labas | Neskaidras | Apšaubāmas | Pārāk agri vērtēt |
| APMEKLĒTĀS VALSTIS |
| Alžīrija |
| Atbalsta programma telekomunikāciju un pasta pakalpojumu reformai un informācijas sabiedrības attīstībai | | × | | | | × | | |
| Programma ar mērķi modernizēt un atbalstīt administratīvās reformas | | | | × | | | | × |
| Izglītības reformas atbalsta programma (Izglītība) | | | | × | | | | × |
| Atbalsts tieslietu sistēmas reformai Alžīrijā (Tieslietas) | | | | × | | | | × |
| Angola |
| Sākumskolu mācībspēku izglītības projekts | | × | | | | × | | |
| Veselības nozares atbalsta programma | | × | | | | × | | |
| Atbalsts Valsts statistikas institūtam | | | × | | | | | × |
| Plānošanas un budžeta sagatavošanas procesu nostiprināšana | | | | × | | | | × |
| Benina |
| Veselības nozares projekts | × | | | | | × | | |
| Decentralizācijas atbalsts | × | | | | | × | | |
| Atbalsts tiesību un tieslietu sistēmu nostiprināšanas integrētajai programmai | | | | × | | | × | |
| Uganda |
| Atbalsts Valsts kredītrīkotāja birojam | × | | | | | × | | |
| Budžeta atbalsts nabadzības samazināšanai IV; tikai tehniskās palīdzības daļa | × | | | | × | | | |
| Cilvēkresursu attīstība veselības nozarē | | × | | | | × | | |
| Tehniskā palīdzība Ceļu aģentūras izveides vienībai | | × | | | | × | | |
| Vjetnama |
| Eiropas programma tehniskās palīdzības sniegšanai Vjetnamā | | | | × | × | | | |
| Atbalsts izglītības pārvaldes atjaunošanai | | | | × | | × | | |
| Iestāžu atbalsta projekts | | | | × | | | | × |
| Trešais kredīts nabadzības samazināšanai; tikai tehniskās palīdzības daļa | | | × | | | × | | |
| NEAPMEKLĒTĀS VALSTIS |
| Indonēzija |
| Tirdzniecības atbalsta programma | × | | | | × | | | |
| Meksika |
| Tieslietu pārvaldes nostiprināšana un modernizācija Meksikā | | × | | | | × | | |
| ES un Meksikas Brīvās tirdzniecības nolīguma veicināšana; ES ieguldījums | | | | × | | | | × |
| Maroka |
| Jurisdikciju modernizācija; ES ieguldījums | | | × | | | | | × |
| Atbalsts asociācijas nolīguma īstenošanai, I posms | × | | | | × | | | |
| Nigērija |
| Tautsaimniecības pārvaldības spējas uzlabošanas projekts | | × | | | | | × | |
| Atbalsts iestāžu reformas programmai | | | | × | | | | × |
| Peru |
| Atbalsts Peru arodizglītības un mācību sistēmai | | | × | | | | | × |
| Peru tieslietu sistēmas reformas atbalsta programma | | | × | | | × | | |
| Sjerraleone |
| Atbalsts Finanšu ministrijas darbības uzlabošanai | × | | | | | × | | |
| Veselības nozares atbalsta programma | | | × | | | | × | |
| Čada |
| Veselības politikas atbalsts | | | × | | | × | | |
| Budžeta atbalsts nabadzības samazināšanai un tautsaimniecības izaugsmei (2003.–2006.); tikai tehniskās palīdzības daļa | | × | | | | × | | |
| Kopā | 7 | 8 | 7 | 10 | 4 | 15 | 3 | 10 |

Efektivitāte

Ilgtspējības izredzes

Sekmīga

Daļēji sekmīga

Nesekmīga

Pārāk agri vērtēt

Labas

Neskaidras

Apšaubāmas

Pārāk agri vērtēt

APMEKLĒTĀS VALSTIS

Alžīrija

Atbalsta programma telekomunikāciju un pasta pakalpojumu reformai un informācijas sabiedrības attīstībai

×

×

Programma ar mērķi modernizēt un atbalstīt administratīvās reformas

×

×

Izglītības reformas atbalsta programma (Izglītība)

×

×

Atbalsts tieslietu sistēmas reformai Alžīrijā (Tieslietas)

×

×

Angola

Sākumskolu mācībspēku izglītības projekts

×

×

Veselības nozares atbalsta programma

×

×

Atbalsts Valsts statistikas institūtam

×

×

Plānošanas un budžeta sagatavošanas procesu nostiprināšana

×

×

Benina

Veselības nozares projekts

×

×

Decentralizācijas atbalsts

×

×

Atbalsts tiesību un tieslietu sistēmu nostiprināšanas integrētajai programmai

×

×

Uganda

Atbalsts Valsts kredītrīkotāja birojam

×

×

Budžeta atbalsts nabadzības samazināšanai IV; tikai tehniskās palīdzības daļa

×

×

Cilvēkresursu attīstība veselības nozarē

×

×

Tehniskā palīdzība Ceļu aģentūras izveides vienībai

×

×

Vjetnama

Eiropas programma tehniskās palīdzības sniegšanai Vjetnamā

×

×

Atbalsts izglītības pārvaldes atjaunošanai

×

×

Iestāžu atbalsta projekts

×

×

Trešais kredīts nabadzības samazināšanai; tikai tehniskās palīdzības daļa

×

×

NEAPMEKLĒTĀS VALSTIS

Indonēzija

Tirdzniecības atbalsta programma

×

×

Meksika

Tieslietu pārvaldes nostiprināšana un modernizācija Meksikā

×

×

ES un Meksikas Brīvās tirdzniecības nolīguma veicināšana; ES ieguldījums

×

×

Maroka

Jurisdikciju modernizācija; ES ieguldījums

×

×

Atbalsts asociācijas nolīguma īstenošanai, I posms

×

×

Nigērija

Tautsaimniecības pārvaldības spējas uzlabošanas projekts

×

×

Atbalsts iestāžu reformas programmai

×

×

Peru

Atbalsts Peru arodizglītības un mācību sistēmai

×

×

Peru tieslietu sistēmas reformas atbalsta programma

×

×

Sjerraleone

Atbalsts Finanšu ministrijas darbības uzlabošanai

×

×

Veselības nozares atbalsta programma

×

×

Čada

Veselības politikas atbalsts

×

×

Budžeta atbalsts nabadzības samazināšanai un tautsaimniecības izaugsmei (2003.–2006.); tikai tehniskās palīdzības daļa

×

×

Kopā

7

8

7

10

4

15

3

10

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I. | Pēdējos 3 līdz 4 gados ir būtiski attīstījies domāšanas veids par iestāžu darbības uzlabošanu un tehnisko palīdzību (atbilstīgi pārrunām par atbalsta efektivitāti), un 2005. un 2006. gadā donoru kopienā pakāpeniski ir panāktas vienošanās par labas prakses kopumu šajās jomās. Šis jaunais domāšanas veids oficiāli ir apstiprināts ar Parīzes deklarāciju, kurā ietvertas vairākas apņemšanās šajā jomā. Attīstības veicināšanas komitejas pirmā uzraudzības uzdevuma rezultāti par Parīzes rādītājiem (2007. gada jūlija ziņojums) liecina, ka tehniskās palīdzības reforma ir sarežģīts un ilgtermiņa process, kas ir rosinošs visiem donoriem un kurā galvenā loma ir arī partneru valdībām. |
| --- | --- |

I.

Pēdējos 3 līdz 4 gados ir būtiski attīstījies domāšanas veids par iestāžu darbības uzlabošanu un tehnisko palīdzību (atbilstīgi pārrunām par atbalsta efektivitāti), un 2005. un 2006. gadā donoru kopienā pakāpeniski ir panāktas vienošanās par labas prakses kopumu šajās jomās. Šis jaunais domāšanas veids oficiāli ir apstiprināts ar Parīzes deklarāciju, kurā ietvertas vairākas apņemšanās šajā jomā. Attīstības veicināšanas komitejas pirmā uzraudzības uzdevuma rezultāti par Parīzes rādītājiem (2007. gada jūlija ziņojums) liecina, ka tehniskās palīdzības reforma ir sarežģīts un ilgtermiņa process, kas ir rosinošs visiem donoriem un kurā galvenā loma ir arī partneru valdībām.

| III. | Visu valstu stratēģijas koncepciju valstu analīze sniedz pietiekamu informāciju, lai sagatavotu atbildes stratēģiju un izvēlētos galvenās nozares, kur ietverti iestāžu aspekti, īpaši, kur ir paredzēta nozares pieeja vai kur iestāžu darbības uzlabošana ir Komisijas intervences galvenā joma. Iestāžu darbības uzlabošanas un tehniskās palīdzības jautājumi risināti dažādās pamatnostādnēs. Tehniskās palīdzības izmantošanai iestāžu darbības uzlabošanā ir jāpievēršas elastīgi, ņemot vērā to, ka laba prakse valdību ārējai un vietējai tehniskai palīdzībai dažādās nozarēs un dažādās valstīs ir ļoti atšķirīga. |
| --- | --- |

III.

Visu valstu stratēģijas koncepciju valstu analīze sniedz pietiekamu informāciju, lai sagatavotu atbildes stratēģiju un izvēlētos galvenās nozares, kur ietverti iestāžu aspekti, īpaši, kur ir paredzēta nozares pieeja vai kur iestāžu darbības uzlabošana ir Komisijas intervences galvenā joma. Iestāžu darbības uzlabošanas un tehniskās palīdzības jautājumi risināti dažādās pamatnostādnēs. Tehniskās palīdzības izmantošanai iestāžu darbības uzlabošanā ir jāpievēršas elastīgi, ņemot vērā to, ka laba prakse valdību ārējai un vietējai tehniskai palīdzībai dažādās nozarēs un dažādās valstīs ir ļoti atšķirīga.

| IV. | Komisija piešķir īpašu nozīmi projektu izstrādes kvalitātei, un tai ir sistēma, lai nodrošinātu projektu izstrādes kvalitāti identifikācijas un formulēšanas līmenī. Sistēma tika pilnībā izstrādāta 2005. gadā. Vairums šajā ziņojumā apskatīto projektu tika sagatavoti pirms minētā datuma.
  Viens no galvenajiem sistēmas mērķiem ir novērst problēmas projekta sagatavošanas laikā, tostarp noteikt mērķus un novērtēt pašreizējo iestāžu vidi un vietējo līdzdalību projektos. |
| --- | --- |

IV.

Komisija piešķir īpašu nozīmi projektu izstrādes kvalitātei, un tai ir sistēma, lai nodrošinātu projektu izstrādes kvalitāti identifikācijas un formulēšanas līmenī. Sistēma tika pilnībā izstrādāta 2005. gadā. Vairums šajā ziņojumā apskatīto projektu tika sagatavoti pirms minētā datuma.

Viens no galvenajiem sistēmas mērķiem ir novērst problēmas projekta sagatavošanas laikā, tostarp noteikt mērķus un novērtēt pašreizējo iestāžu vidi un vietējo līdzdalību projektos.

| V. | Attiecībā uz donoru koordināciju Palātas apgalvojumam var piekrist saistībā ar revidētajiem projektiem. Tomēr pēdējos dažos gados jautājums regulāri ir risināts, un viens no galvenajiem pēdējā laika sasniegumiem ir Parīzes deklarācijas pieņemšana 2005. gada martā.
  Koordinētas tehniskās palīdzības izmantošana ir atkarīga arī no citu donoru politikas virzieniem un prakses un no parteru valdību vadības. Komisija turpinās veicināt šā veida sadarbību, vienlaikus atzīstot, ka šajos procesos iesaistās daudzi dalībnieki. |
| --- | --- |

V.

Attiecībā uz donoru koordināciju Palātas apgalvojumam var piekrist saistībā ar revidētajiem projektiem. Tomēr pēdējos dažos gados jautājums regulāri ir risināts, un viens no galvenajiem pēdējā laika sasniegumiem ir Parīzes deklarācijas pieņemšana 2005. gada martā.

Koordinētas tehniskās palīdzības izmantošana ir atkarīga arī no citu donoru politikas virzieniem un prakses un no parteru valdību vadības. Komisija turpinās veicināt šā veida sadarbību, vienlaikus atzīstot, ka šajos procesos iesaistās daudzi dalībnieki.

| VI. | Tehniskās palīdzības sniegšanu uzrauga projektu īstenošanas laikā, un Komisija veic vajadzīgos pasākumus, tostarp ekspertu aizstāšanu, ja šī palīdzības sniegšana neatbilst līgumsaistībām. Katram projekta vadītājam par katru pakalpojumu līgumu ir jāaizpilda “Darbuzņēmēja novērtēšanas veidlapa EK finansētiem pakalpojumu līgumiem” un jāpievieno nobeiguma ziņojumam. Pamatojoties uz to, projektu vadītājs novērtēs darbuzņēmēja un galveno ekspertu darbību.
  Attiecībā uz jaunu līgumu piešķiršanu kandidātuzņēmumu tehnisko spēju, tostarp iepriekšējās pieredzes līgumu vadībā, analīzi veic iepriekšējas atlases procedūras laikā, kad pieteikumu iesniedzējiem pieprasa atsauces uz līgumiem. Komisija, piemērojot objektīvus kritērijus, ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu pret kandidātiem. Sk. arī Komisijas atbildi uz 28. punktu. |
| --- | --- |

VI.

Tehniskās palīdzības sniegšanu uzrauga projektu īstenošanas laikā, un Komisija veic vajadzīgos pasākumus, tostarp ekspertu aizstāšanu, ja šī palīdzības sniegšana neatbilst līgumsaistībām. Katram projekta vadītājam par katru pakalpojumu līgumu ir jāaizpilda “Darbuzņēmēja novērtēšanas veidlapa EK finansētiem pakalpojumu līgumiem” un jāpievieno nobeiguma ziņojumam. Pamatojoties uz to, projektu vadītājs novērtēs darbuzņēmēja un galveno ekspertu darbību.

Attiecībā uz jaunu līgumu piešķiršanu kandidātuzņēmumu tehnisko spēju, tostarp iepriekšējās pieredzes līgumu vadībā, analīzi veic iepriekšējas atlases procedūras laikā, kad pieteikumu iesniedzējiem pieprasa atsauces uz līgumiem. Komisija, piemērojot objektīvus kritērijus, ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu pret kandidātiem. Sk. arī Komisijas atbildi uz 28. punktu.

| VIII. | Komisija 2007. gada jūlijā sāka procesu, lai izstrādātu stratēģiju atbalsta efektivitātes mērķu sasniegšanai attiecībā uz tehnisko sadarbību un Projektu īstenošanas vienībām. Apspriešanās ar dažādiem attiecīgiem Komisijas dienestiem, ES dalībvalstīm un partnervalstīm ir šīs stratēģijas galvenais komponents.
  Šīs stratēģijas mērķis faktiski ir strukturētas metodes izveide, ko ierosinājusi Palāta, pamatojoties uz plašu apspriešanos. Tajā risināti daudzi Palātas ziņojumā norādītie jautājumi un tiks ņemti vērā tās ieteikumi, lai nodrošinātu efektīvu atbalstu iestāžu darbības uzlabošanā atbilstīgi ES mērķiem šajā jomā. |
| --- | --- |

VIII.

Komisija 2007. gada jūlijā sāka procesu, lai izstrādātu stratēģiju atbalsta efektivitātes mērķu sasniegšanai attiecībā uz tehnisko sadarbību un Projektu īstenošanas vienībām. Apspriešanās ar dažādiem attiecīgiem Komisijas dienestiem, ES dalībvalstīm un partnervalstīm ir šīs stratēģijas galvenais komponents.

Šīs stratēģijas mērķis faktiski ir strukturētas metodes izveide, ko ierosinājusi Palāta, pamatojoties uz plašu apspriešanos. Tajā risināti daudzi Palātas ziņojumā norādītie jautājumi un tiks ņemti vērā tās ieteikumi, lai nodrošinātu efektīvu atbalstu iestāžu darbības uzlabošanā atbilstīgi ES mērķiem šajā jomā.

IEVADS

| 1. | Komisija uzsver vispārīgās un nozaru politikas dialoga kā “trešā” attīstības sadarbības veida aizvien pieaugošo nozīmi, īpaši attiecībā uz atbalstu nozaru programmām. Šajā sakarībā būs jāanalizē tehniskās palīdzības jaunā loma un jānosaka jaunas tehniskās palīdzības vajadzības un prasības. |
| --- | --- |

1.

Komisija uzsver vispārīgās un nozaru politikas dialoga kā “trešā” attīstības sadarbības veida aizvien pieaugošo nozīmi, īpaši attiecībā uz atbalstu nozaru programmām. Šajā sakarībā būs jāanalizē tehniskās palīdzības jaunā loma un jānosaka jaunas tehniskās palīdzības vajadzības un prasības.

| 5. | Komisija uzsver nozīmi, ko tā piešķir citām iestāžu darbības uzlabošanas dimensijām. |
| --- | --- |

5.

Komisija uzsver nozīmi, ko tā piešķir citām iestāžu darbības uzlabošanas dimensijām.

| 6. | Kopējā RELEX informācijas sistēmā (CRIS) ievēroti Attīstības veicināšanas komitejas nozaru kodeksi, bet ir jāveic pastāvīgi uzlabojumi atbilstīgi jaunām vadības vajadzībām. Tiek apsvērts, vai informācijas sistēmas jāmaina, lai varētu iegūt datus par tehniskās palīdzības komponentiem (kad tas ir svarīgi). |
| --- | --- |

6.

Kopējā RELEX informācijas sistēmā (CRIS) ievēroti Attīstības veicināšanas komitejas nozaru kodeksi, bet ir jāveic pastāvīgi uzlabojumi atbilstīgi jaunām vadības vajadzībām. Tiek apsvērts, vai informācijas sistēmas jāmaina, lai varētu iegūt datus par tehniskās palīdzības komponentiem (kad tas ir svarīgi).

APSVĒRUMI

| 10. | Komisija 2007. gada jūlijā sāka procesu, lai izstrādātu stratēģiju atbalsta efektivitātes mērķu sasniegšanai Tehniskās sadarbības un Projektu īstenošanas vienībās. Apspriešanās ar dažādiem attiecīgiem Komisijas dienestiem, ES dalībvalstīm un partnervalstīm ir šīs stratēģijas galvenais komponents.
  Komisija uzskata, ka valstu stratēģijas koncepciju analīze sniedz pietiekamu informāciju, lai sagatavotu atbildes stratēģiju un izvēlētos galvenās nozares, kur ietverti iestāžu aspekti, īpaši, kur ir paredzēta nozares pieeja vai kur iestāžu darbības uzlabošana ir Komisijas intervences galvenā joma. Komisijas pieeja, ko tā izvēlējusies, lai aizvien vairāk atzītu iestāžu darbības uzlabošanas nozīmi, paredz optimizēt iestāžu aspektus vienotā pieejā, nevis veikt iestāžu aspektu iepriekšēju un sistemātisku analīzi.
  Turklāt iestāžu aspektus papildus analizē programmu izstrādes posma laikā. Lai novērtētu, piemēram, budžeta atbalsta atbilstību, sistemātiski veic valsts finanšu pārvaldības sistēmas detalizētu novērtējumu. |
| --- | --- |

10.

Komisija 2007. gada jūlijā sāka procesu, lai izstrādātu stratēģiju atbalsta efektivitātes mērķu sasniegšanai Tehniskās sadarbības un Projektu īstenošanas vienībās. Apspriešanās ar dažādiem attiecīgiem Komisijas dienestiem, ES dalībvalstīm un partnervalstīm ir šīs stratēģijas galvenais komponents.

Komisija uzskata, ka valstu stratēģijas koncepciju analīze sniedz pietiekamu informāciju, lai sagatavotu atbildes stratēģiju un izvēlētos galvenās nozares, kur ietverti iestāžu aspekti, īpaši, kur ir paredzēta nozares pieeja vai kur iestāžu darbības uzlabošana ir Komisijas intervences galvenā joma. Komisijas pieeja, ko tā izvēlējusies, lai aizvien vairāk atzītu iestāžu darbības uzlabošanas nozīmi, paredz optimizēt iestāžu aspektus vienotā pieejā, nevis veikt iestāžu aspektu iepriekšēju un sistemātisku analīzi.

Turklāt iestāžu aspektus papildus analizē programmu izstrādes posma laikā. Lai novērtētu, piemēram, budžeta atbalsta atbilstību, sistemātiski veic valsts finanšu pārvaldības sistēmas detalizētu novērtējumu.

| 11. | Šī koncepcija sākotnēji bija iecerēta, lai atbalstītu iestāžu un administratīvās spējas analīzi nozaru līmenī, kā līdzeklis, lai veicinātu nozares mēroga pieejas izveidi un ieviešanu. Šis dokuments faktiski tika izstrādāts, lai pilnveidotu 2003. gadā izdotās Pamatnostādnes par EK atbalstu nozaru programmām. Tā saturu var viegli pielāgot, lai piemērotu apakšnozaru/tematiskai analīzei un projektu līmenī. Tomēr šo metodiku (kas ir balstīta uz nozares “priekšrocības punkta” noteikšanu) nevar pilnībā piemērot “valsts mēroga novērtējumiem”, kas ir ļoti sarežģīti un delikāti uzdevumi, kuriem ir nepieciešamas speciālas pieejas.
  Pamatojoties uz šo koncepciju, Komisija tālāk izstrādā savu metodiku iestāžu novērtēšanai nozaru līmenī. Jaunās Pamatnostādnes par EK atbalstu nozaru programmām (2007. gada jūlijs) sniedz papildu norādījumus par to. Tiek izmēģināti papildu mehānismi. Komisija organizē mācības par šiem jautājumiem arī valstu līmenī. |
| --- | --- |

11.

Šī koncepcija sākotnēji bija iecerēta, lai atbalstītu iestāžu un administratīvās spējas analīzi nozaru līmenī, kā līdzeklis, lai veicinātu nozares mēroga pieejas izveidi un ieviešanu. Šis dokuments faktiski tika izstrādāts, lai pilnveidotu 2003. gadā izdotās Pamatnostādnes par EK atbalstu nozaru programmām. Tā saturu var viegli pielāgot, lai piemērotu apakšnozaru/tematiskai analīzei un projektu līmenī. Tomēr šo metodiku (kas ir balstīta uz nozares “priekšrocības punkta” noteikšanu) nevar pilnībā piemērot “valsts mēroga novērtējumiem”, kas ir ļoti sarežģīti un delikāti uzdevumi, kuriem ir nepieciešamas speciālas pieejas.

Pamatojoties uz šo koncepciju, Komisija tālāk izstrādā savu metodiku iestāžu novērtēšanai nozaru līmenī. Jaunās Pamatnostādnes par EK atbalstu nozaru programmām (2007. gada jūlijs) sniedz papildu norādījumus par to. Tiek izmēģināti papildu mehānismi. Komisija organizē mācības par šiem jautājumiem arī valstu līmenī.

| 12. | Iestāžu darbības uzlabošanas un tehniskās palīdzības jautājumi risināti dažādās pamatnostādnēs, tostarp norādījumos par nozaru un budžeta atbalstu (nesen izdotajās 2007. gada jūlija Pamatnostādnēs par atbalstu nozaru programmām un 2007. gada janvāra Rokasgrāmatā par vispārējā budžeta atbalstu) un nozarēm specifiskos norādījumos. Visaptverošu pamatnostādņu sagatavošana delegācijām par tehniskās palīdzības potenciālo lomu specifiskajā un ļoti jutīgajā iestāžu darbības uzlabošanas jomā ir delikāts jautājums, kas ir jārisina elastīgā un kontekstam atbilstīgā veidā.
  Komisija ir nolēmusi sagatavot līdzdalības un visaptverošu stratēģiju saskaņā ar Parīzes apņemšanos un ES mērķiem. Mērķsadarbības projektus nevar sākt, pirms nav izveidotas saņēmējadministrāciju atbilstīgas struktūras un sagatavota maģistrāle. Paplašināšana uz citiem reģioniem ir rūpīgi jāapsver, lai nodrošinātu pienācīgu īstenošanu un atbildes reakciju no ES partneriem. |
| --- | --- |

12.

Iestāžu darbības uzlabošanas un tehniskās palīdzības jautājumi risināti dažādās pamatnostādnēs, tostarp norādījumos par nozaru un budžeta atbalstu (nesen izdotajās 2007. gada jūlija Pamatnostādnēs par atbalstu nozaru programmām un 2007. gada janvāra Rokasgrāmatā par vispārējā budžeta atbalstu) un nozarēm specifiskos norādījumos. Visaptverošu pamatnostādņu sagatavošana delegācijām par tehniskās palīdzības potenciālo lomu specifiskajā un ļoti jutīgajā iestāžu darbības uzlabošanas jomā ir delikāts jautājums, kas ir jārisina elastīgā un kontekstam atbilstīgā veidā.

Komisija ir nolēmusi sagatavot līdzdalības un visaptverošu stratēģiju saskaņā ar Parīzes apņemšanos un ES mērķiem. Mērķsadarbības projektus nevar sākt, pirms nav izveidotas saņēmējadministrāciju atbilstīgas struktūras un sagatavota maģistrāle. Paplašināšana uz citiem reģioniem ir rūpīgi jāapsver, lai nodrošinātu pienācīgu īstenošanu un atbildes reakciju no ES partneriem.

| 15. | Otrais ievilkums. Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumu jaunākajā pārskatītajā versijā ir ieviesti vairāki uzlabojumi. Tostarp tā dēvētās d + 3 formulas izmaiņām jāveicina projektu īstenošana, saistot līguma termiņu ar reālo projekta ilgumu.

  Trešais ievilkums. Atbildība ir viens no Parīzes deklarācijas par atbalsta efektivitāti pīlāriem. Novērtējamu, uz rezultātiem orientētu rādītāju nostiprināšana ir jaunā plānošanas cikla prioritāte.

  Ceturtais ievilkums. Iestāžu un administratīvās jaudas jautājumu labāka novērtēšana tiks veicināta ar norādījumiem un mācībām. |
| --- | --- |

15.

Otrais ievilkums. Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumu jaunākajā pārskatītajā versijā ir ieviesti vairāki uzlabojumi. Tostarp tā dēvētās d + 3 formulas izmaiņām jāveicina projektu īstenošana, saistot līguma termiņu ar reālo projekta ilgumu.

Trešais ievilkums. Atbildība ir viens no Parīzes deklarācijas par atbalsta efektivitāti pīlāriem. Novērtējamu, uz rezultātiem orientētu rādītāju nostiprināšana ir jaunā plānošanas cikla prioritāte.

Ceturtais ievilkums. Iestāžu un administratīvās jaudas jautājumu labāka novērtēšana tiks veicināta ar norādījumiem un mācībām.

| 16. | Tehniskās palīdzības līgumus galvenokārt izmanto, ja pakalpojumu sniedzēju uzaicina kā padomdevēju vadīt vai pārraudzīt projektu vai nodrošināt līgumā noteiktos ekspertus. Tomēr no 2006. gada 1. februāra ir likvidēta atšķirība starp starptautiskiem un vietējiem ekspertiem.
  Jaunās Pamatnostādnes par tehnisko palīdzību nodrošinās lielāku skaidrību par tehniskās palīdzības uzdevumiem, sākot no identifikācijas un formulēšanas posma. |
| --- | --- |

16.

Tehniskās palīdzības līgumus galvenokārt izmanto, ja pakalpojumu sniedzēju uzaicina kā padomdevēju vadīt vai pārraudzīt projektu vai nodrošināt līgumā noteiktos ekspertus. Tomēr no 2006. gada 1. februāra ir likvidēta atšķirība starp starptautiskiem un vietējiem ekspertiem.

Jaunās Pamatnostādnes par tehnisko palīdzību nodrošinās lielāku skaidrību par tehniskās palīdzības uzdevumiem, sākot no identifikācijas un formulēšanas posma.

1. izcēlums

Veselības aizsardzības nozares atbalsta programma turpināja atbalstu nozarēm, kas jau atbalstītas iepriekšējā projektā (7 ĀKK Angola 35); tā ir reāla apstākļos, kas joprojām ir ļoti sarežģīti (pēckonflikta situācija, iestāžu trūkumi, decentralizācijas process). Sākuma ziņojumā tiešām ir konstatēts programmas noteikto mērķu ļoti vērienīgais raksturs. Pamatojoties uz šā sākotnējā ziņojuma ieteikumiem, īstenībā ir noteikti rīcības plāni un programmu tāmes. Šodien programma ir aktīva, noderīga, un to atzinīgi vērtē Veselības aizsardzības ministrijas centrālie un provinciālie partneri.

| 17. | Iestāžu darbības uzlabošanas procesi būtībā ir politiski, kuros iesaistās daudzi valsts mēroga dalībnieki ar, iespējams, atšķirīgām interesēm un darba kārtību. Komisija atzīst vietējas apņemšanās nozīmīgo lomu, lai sekmīgi īstenotu tās atbalstu iestāžu darbības uzlabošanai, un piekrīt, ka apņemšanās un “reālā pieprasījuma” novērtēšanai jāvelta īpaša uzmanība. Šajā sakarībā tiek veikts metodoloģisks darbs, lai izveidotu analītisku mehānismu dažādajiem faktoriem, kas ietekmē reālu līdzdalību un atbalsta valsts apņemšanās/interešu reālu novērtējumu. Šis mehānisms un šīs pieejas būs uzmanīgi jāvada un pakāpeniski jāpiemēro, pievēršot uzmanību politiskajai dimensijai un jutīgumam.
  Tajā pašā laikā Komisijai ir iespēja nepieciešamības gadījumā apturēt finansēšanas nolīguma īstenošanu, ja saņēmējvalsts nepilda kādu no saviem pienākumiem. |
| --- | --- |

17.

Iestāžu darbības uzlabošanas procesi būtībā ir politiski, kuros iesaistās daudzi valsts mēroga dalībnieki ar, iespējams, atšķirīgām interesēm un darba kārtību. Komisija atzīst vietējas apņemšanās nozīmīgo lomu, lai sekmīgi īstenotu tās atbalstu iestāžu darbības uzlabošanai, un piekrīt, ka apņemšanās un “reālā pieprasījuma” novērtēšanai jāvelta īpaša uzmanība. Šajā sakarībā tiek veikts metodoloģisks darbs, lai izveidotu analītisku mehānismu dažādajiem faktoriem, kas ietekmē reālu līdzdalību un atbalsta valsts apņemšanās/interešu reālu novērtējumu. Šis mehānisms un šīs pieejas būs uzmanīgi jāvada un pakāpeniski jāpiemēro, pievēršot uzmanību politiskajai dimensijai un jutīgumam.

Tajā pašā laikā Komisijai ir iespēja nepieciešamības gadījumā apturēt finansēšanas nolīguma īstenošanu, ja saņēmējvalsts nepilda kādu no saviem pienākumiem.

| 19. | Palātas minētais ilgums ir klasisks sadarbības pasākumos neatkarīgi no donora (Pasaules Banka, ANO aģentūras, divpusējas sadarbības aģentūras). Tas lielā mērā izriet no projekta cikla. |
| --- | --- |

19.

Palātas minētais ilgums ir klasisks sadarbības pasākumos neatkarīgi no donora (Pasaules Banka, ANO aģentūras, divpusējas sadarbības aģentūras). Tas lielā mērā izriet no projekta cikla.

| 20. | Pārbaudes un atjaunināšanas uzdevumu parasti pieprasa tehniskajai palīdzībai sākuma posma laikā to darba uzdevuma ietvaros. |
| --- | --- |

20.

Pārbaudes un atjaunināšanas uzdevumu parasti pieprasa tehniskajai palīdzībai sākuma posma laikā to darba uzdevuma ietvaros.

| 21. | Sākotnējā loģiskā satvara matrica dažreiz var būt nepilnīga vai novecojusi līdz projekta sākuma brīdim, tādēļ tā ir jāpārskata un attiecīgā gadījumā jāuzlabo un/vai jāatjaunina projekta īstenošanas laikā. Finansēšanas nolīgumu un konsultantu darba uzdevumu grozījumi ir ierasta prakse. |
| --- | --- |

21.

Sākotnējā loģiskā satvara matrica dažreiz var būt nepilnīga vai novecojusi līdz projekta sākuma brīdim, tādēļ tā ir jāpārskata un attiecīgā gadījumā jāuzlabo un/vai jāatjaunina projekta īstenošanas laikā. Finansēšanas nolīgumu un konsultantu darba uzdevumu grozījumi ir ierasta prakse.

3. izcēlums

Ņemot vērā novēloto sākšanu, Komisija pašlaik apstrādā grozījumu finansēšanas nolīgumā, lai piešķirtu projektam pietiekamu īstenošanas laiku un pilnībā pielāgotu projektu Vjetnamas aktuālajām vajadzībām. Starpposma novērtēšana apstiprināja Komisijas pieeju un atbalsta finansēšanas nolīguma grozījumu.

| 22. | Pastāv stingri noteikumi, kas reglamentē veidu, kā tiek piešķirti līgumi. Tie palīdz nodrošināt, lai objektīvi tiktu izvēlēti atbilstīgi kvalificēti darbuzņēmēji un iegūta vislabākā cenas un vērtības attiecība, ar pilnīgu pārredzamību, kas ir piemērota valsts līdzekļu izlietojumam. Starptautiskas ierobežotas konkursa procedūras izmantošana ir paredzēta Finanšu regulas (Budžets) īstenošanas noteikumos un pamatregulā (EAF), un to parasti var pabeigt sešos vai septiņos mēnešos. |
| --- | --- |

22.

Pastāv stingri noteikumi, kas reglamentē veidu, kā tiek piešķirti līgumi. Tie palīdz nodrošināt, lai objektīvi tiktu izvēlēti atbilstīgi kvalificēti darbuzņēmēji un iegūta vislabākā cenas un vērtības attiecība, ar pilnīgu pārredzamību, kas ir piemērota valsts līdzekļu izlietojumam. Starptautiskas ierobežotas konkursa procedūras izmantošana ir paredzēta Finanšu regulas (Budžets) īstenošanas noteikumos un pamatregulā (EAF), un to parasti var pabeigt sešos vai septiņos mēnešos.

| 24. | Tā dēvētās d+3 formulas jaunais sākuma datums ar jaunāko Finanšu regulas pārskatīto versiju jau ir uzlabojums (sk. arī Komisijas atbildi uz 15. punktu). Likumdevējs d + 3 formulu ieviesa 2003. gadā, lai atrastu līdzsvaru starp nepieciešamību kontrolēt nesamaksātās summas, par kurām jānoslēdz līgumi (RAC), un grūtībām, kas var rasties sarežģītu projektu vadībā. Tā ir paredzēta arī kā stimuls saņēmējam īstenot finansēšanas lēmumus īsākā laikposmā. |
| --- | --- |

24.

Tā dēvētās d+3 formulas jaunais sākuma datums ar jaunāko Finanšu regulas pārskatīto versiju jau ir uzlabojums (sk. arī Komisijas atbildi uz 15. punktu). Likumdevējs d + 3 formulu ieviesa 2003. gadā, lai atrastu līdzsvaru starp nepieciešamību kontrolēt nesamaksātās summas, par kurām jānoslēdz līgumi (RAC), un grūtībām, kas var rasties sarežģītu projektu vadībā. Tā ir paredzēta arī kā stimuls saņēmējam īstenot finansēšanas lēmumus īsākā laikposmā.

| 25–26. | To noteikumu sistēmas loģikai, kas reglamentē EK vispārējo budžetu, ir nepieciešams Komisijas pieņemts finansēšanas lēmums pirms apņemšanās (1) un piedāvājumu vai priekšlikumu konkurss. Ārkārtas apstākļi varētu rasties, ja varētu būt attaisnota novirze no parastā lēmumu pieņemšanas procesa. Parasti tam ir nepieciešams, lai nosacījumi, kas attaisnotu apturēšanas klauzulu, būtu ārpus Komisijas kontroles.
  Noteikumi par Eiropas Attīstības fondu paredz iespēju ĀKK valstīm izmantot apturēšanas klauzulu visos pienācīgi pamatotos gadījumos un vienojoties ar Komisiju, lai nodrošinātu projektu drīzu sākšanu. Apvienotajā ĀKK/ES Padomes Lēmumā Nr. 2/2002 ir paredzēta apturēšanas klauzulas izmantošana konkursos izņēmuma un pienācīgi attaisnotos gadījumos (tā pielikuma 5. punkts). |
| --- | --- |

25–26.

To noteikumu sistēmas loģikai, kas reglamentē EK vispārējo budžetu, ir nepieciešams Komisijas pieņemts finansēšanas lēmums pirms apņemšanās (1) un piedāvājumu vai priekšlikumu konkurss. Ārkārtas apstākļi varētu rasties, ja varētu būt attaisnota novirze no parastā lēmumu pieņemšanas procesa. Parasti tam ir nepieciešams, lai nosacījumi, kas attaisnotu apturēšanas klauzulu, būtu ārpus Komisijas kontroles.

Noteikumi par Eiropas Attīstības fondu paredz iespēju ĀKK valstīm izmantot apturēšanas klauzulu visos pienācīgi pamatotos gadījumos un vienojoties ar Komisiju, lai nodrošinātu projektu drīzu sākšanu. Apvienotajā ĀKK/ES Padomes Lēmumā Nr. 2/2002 ir paredzēta apturēšanas klauzulas izmantošana konkursos izņēmuma un pienācīgi attaisnotos gadījumos (tā pielikuma 5. punkts).

| 27. | Lai pievērstos šiem gadījumiem, ir pieejami pasākumi, kuru diapazons ir no iespējas atcelt piešķiršanas lēmumu (ja anulēšana notiek pirms līguma parakstīšanas) līdz iespējai noteikt sodanaudu vai izslēgt uzņēmumu no turpmākiem līgumiem.
  Komisija rūpīgi analizē katru gadījumu un nodrošina, lai attiecīgā gadījumā ekspertu aizstāšana notiktu ar līdzvērtīgas kvalitātes ekspertiem. |
| --- | --- |

27.

Lai pievērstos šiem gadījumiem, ir pieejami pasākumi, kuru diapazons ir no iespējas atcelt piešķiršanas lēmumu (ja anulēšana notiek pirms līguma parakstīšanas) līdz iespējai noteikt sodanaudu vai izslēgt uzņēmumu no turpmākiem līgumiem.

Komisija rūpīgi analizē katru gadījumu un nodrošina, lai attiecīgā gadījumā ekspertu aizstāšana notiktu ar līdzvērtīgas kvalitātes ekspertiem.

5. izcēlums

Eksperta aizstāšana veikta apmierinoši.

| 28. | Projektiem, kas ietver augsta līmeņa saziņu, atlases sarunas ar grupu vadītājiem tiek organizētas sistemātiskāk.
  Iepriekšējas atlases procedūras laikā veic kandidātuzņēmumu tehniskās spējas, kā arī to iepriekšējās līgumu vadības pieredzes analīzi, kuras rezultātā tiek izveidots īss saraksts. No pieteikumu iesniedzējiem tiek pieprasītas atsauces uz līgumiem (līdz 15). Komisija pārbauda to apmierinošu iznākumu, ja ir minēti EK finansēti līgumi.
  Piešķiršanas kritēriju izveide ir jāveic rūpīgi, lai tos nesajauktu ar atlases kritērijiem. Tiesas pastāvīgā tiesu prakse atgādina, cik svarīgi ir nodalīt atlases kritēriju novērtēšanas viedokli no piešķiršanas kritēriju novērtēšanas. “Uzņēmuma kopējo jaudu” parasti novērtē pirmajā procedūras posmā, kad nosaka, vai uzņēmums spēj īstenot projektu vai ne (atlases kritēriji), un to nevar novērtēt otrreiz otrajā procedūras posmā, kad novērtē piedāvājuma kvalitāti (novērtēšanas/piešķiršanas kritēriji). Komisija, piemērojot objektīvus kritērijus, ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu pret kandidātiem. |
| --- | --- |

28.

Projektiem, kas ietver augsta līmeņa saziņu, atlases sarunas ar grupu vadītājiem tiek organizētas sistemātiskāk.

Iepriekšējas atlases procedūras laikā veic kandidātuzņēmumu tehniskās spējas, kā arī to iepriekšējās līgumu vadības pieredzes analīzi, kuras rezultātā tiek izveidots īss saraksts. No pieteikumu iesniedzējiem tiek pieprasītas atsauces uz līgumiem (līdz 15). Komisija pārbauda to apmierinošu iznākumu, ja ir minēti EK finansēti līgumi.

Piešķiršanas kritēriju izveide ir jāveic rūpīgi, lai tos nesajauktu ar atlases kritērijiem. Tiesas pastāvīgā tiesu prakse atgādina, cik svarīgi ir nodalīt atlases kritēriju novērtēšanas viedokli no piešķiršanas kritēriju novērtēšanas. “Uzņēmuma kopējo jaudu” parasti novērtē pirmajā procedūras posmā, kad nosaka, vai uzņēmums spēj īstenot projektu vai ne (atlases kritēriji), un to nevar novērtēt otrreiz otrajā procedūras posmā, kad novērtē piedāvājuma kvalitāti (novērtēšanas/piešķiršanas kritēriji). Komisija, piemērojot objektīvus kritērijus, ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu pret kandidātiem.

| 30. | Attiecībā uz valsts iestāžu (no ES dalībvalstīm) dalību tehniskajā palīdzībā pastāv būtiski šķēršļi šīs tehniskās palīdzības izmantošanā, jo īpaši nepieciešamība pēc iepriekšējas profesionālas pieredzes valstīs ar maziem ienākumiem (tikai pavisam nedaudz personu) un iestāžu nevēlēšanās deleģēt augsti kvalificētus un labus darbiniekus darbam ārvalstīs.
  Konkurss parasti ir atklāts visām fiziskām un juridiskām personām tiesīgajās valstīs, tostarp valsts iestādēm. Dalībvalstu eksperti un vietējie eksperti nav izslēgti. Iespējama konkursa paziņojumu publicēšana vietējos plašsaziņas līdzekļos.
  Var izpētīt jaunus veidus piemērotu ekspertu atrašanai, ja tie atbilst piemērojamiem noteikumiem (Finanšu regulai, Īstenošanas noteikumiem utt.). |
| --- | --- |

30.

Attiecībā uz valsts iestāžu (no ES dalībvalstīm) dalību tehniskajā palīdzībā pastāv būtiski šķēršļi šīs tehniskās palīdzības izmantošanā, jo īpaši nepieciešamība pēc iepriekšējas profesionālas pieredzes valstīs ar maziem ienākumiem (tikai pavisam nedaudz personu) un iestāžu nevēlēšanās deleģēt augsti kvalificētus un labus darbiniekus darbam ārvalstīs.

Konkurss parasti ir atklāts visām fiziskām un juridiskām personām tiesīgajās valstīs, tostarp valsts iestādēm. Dalībvalstu eksperti un vietējie eksperti nav izslēgti. Iespējama konkursa paziņojumu publicēšana vietējos plašsaziņas līdzekļos.

Var izpētīt jaunus veidus piemērotu ekspertu atrašanai, ja tie atbilst piemērojamiem noteikumiem (Finanšu regulai, Īstenošanas noteikumiem utt.).

| 31. | Grupu vadītāju vadības prasmes ir svarīgas, lai konsekventi un efektīvi organizētu tehnisko palīdzību un nodrošinātu tehniskās palīdzības sniegšanas atbilstīgu uzraudzību.
  Attiecībā uz atbildību darbuzņēmējs vienmēr ir atbildīgs līgumslēdzējai iestādei (ja līgumu decentralizētās vadības ietvaros parakstījusi saņēmējvalsts, darbuzņēmējs vienmēr ir atbildīgs attiecīgajai vietējai iestādei; ja līgumu ir noslēgusi Komisija, viņš būs atbildīgs delegācijai). Standarta daba uzdevumu veidlapā nav paredzēts, ka ekspertiem ir jāpiešķir loma projektu vadībā un finanšu kontrolē.
  Komisija atzīst, ka tehniskai palīdzības ir dažādas lomas (tostarp administratīvi pienākumi), un tā pārbauda šo jautājumu, sagatavojot turpmāko stratēģiju par tehnisko sadarbību, lai nodrošinātu lielāku skaidrību un lielāku atbildību partneru valdībām. |
| --- | --- |

31.

Grupu vadītāju vadības prasmes ir svarīgas, lai konsekventi un efektīvi organizētu tehnisko palīdzību un nodrošinātu tehniskās palīdzības sniegšanas atbilstīgu uzraudzību.

Attiecībā uz atbildību darbuzņēmējs vienmēr ir atbildīgs līgumslēdzējai iestādei (ja līgumu decentralizētās vadības ietvaros parakstījusi saņēmējvalsts, darbuzņēmējs vienmēr ir atbildīgs attiecīgajai vietējai iestādei; ja līgumu ir noslēgusi Komisija, viņš būs atbildīgs delegācijai). Standarta daba uzdevumu veidlapā nav paredzēts, ka ekspertiem ir jāpiešķir loma projektu vadībā un finanšu kontrolē.

Komisija atzīst, ka tehniskai palīdzības ir dažādas lomas (tostarp administratīvi pienākumi), un tā pārbauda šo jautājumu, sagatavojot turpmāko stratēģiju par tehnisko sadarbību, lai nodrošinātu lielāku skaidrību un lielāku atbildību partneru valdībām.

| 32. | Donoru koordinācija vienmēr ir bijis Komisijas galvenais jautājums, un kopš 2005. gada ir izvērsti svarīgi centieni veicināt strukturētas koordinētas darbības, tostarp tehnisko palīdzību, iestāžu darbības uzlabošanas jomā. Koordinācija, pielāgošana, līdzdalība tagad ir atbalsta efektivitātes darba kartības galvenie elementi, un Komisija ir stingri apņēmusies turpmāk uzlabot tās īstenošanu. Pašreizējais konteksts sekmē koordinētu tehnisko palīdzību (2). |
| --- | --- |

32.

Donoru koordinācija vienmēr ir bijis Komisijas galvenais jautājums, un kopš 2005. gada ir izvērsti svarīgi centieni veicināt strukturētas koordinētas darbības, tostarp tehnisko palīdzību, iestāžu darbības uzlabošanas jomā. Koordinācija, pielāgošana, līdzdalība tagad ir atbalsta efektivitātes darba kartības galvenie elementi, un Komisija ir stingri apņēmusies turpmāk uzlabot tās īstenošanu. Pašreizējais konteksts sekmē koordinētu tehnisko palīdzību (2).

| 33. | Atbalsta efektivitātes darba kartībā ietverta programmu vadības labāka integrācija vietējās administrācijās un Projektu vadības vienību pakāpeniska samazināšana. Kopš 2003. gada visas EK finansētās Projektu īstenošanas vienības ir formāli integrētas valsts administrācijās:






  — | EK finansēto tehnisko palīdzību saņem un pārvalda ar EK procedūrām attiecībā uz visiem iespējamiem komponentiem/darbībām, kas īstenotas ar projekta veida starpniecību. Visās valstīs, kas saņem budžeta atbalstu, budžeta atbalsts pastāv līdzās EK finansētiem projektiem. Tas atbilst arī nepieciešamībai dažādot atbalsta instrumentus un saistīto risku. Budžeta atbalstu neizmanto, lai finansētu konkrētu darbību; maksājumi ir atkarīgi no saskaņoto mērķu sasniegšanas ietekmes un rezultātu izteiksmē. Saskaņā ar Finanšu regulu maksājumus Komisija veic, izmantojot EK procedūras. Šo resursu (kuri apvienoti ar saņēmējvalsts budžetu un vairs nav EK līdzekļi) turpmākajam izlietojumam piemēro valsts finanšu procedūras, |
| --- | --- | --- |

33.

Atbalsta efektivitātes darba kartībā ietverta programmu vadības labāka integrācija vietējās administrācijās un Projektu vadības vienību pakāpeniska samazināšana. Kopš 2003. gada visas EK finansētās Projektu īstenošanas vienības ir formāli integrētas valsts administrācijās:

—

EK finansēto tehnisko palīdzību saņem un pārvalda ar EK procedūrām attiecībā uz visiem iespējamiem komponentiem/darbībām, kas īstenotas ar projekta veida starpniecību. Visās valstīs, kas saņem budžeta atbalstu, budžeta atbalsts pastāv līdzās EK finansētiem projektiem. Tas atbilst arī nepieciešamībai dažādot atbalsta instrumentus un saistīto risku. Budžeta atbalstu neizmanto, lai finansētu konkrētu darbību; maksājumi ir atkarīgi no saskaņoto mērķu sasniegšanas ietekmes un rezultātu izteiksmē. Saskaņā ar Finanšu regulu maksājumus Komisija veic, izmantojot EK procedūras. Šo resursu (kuri apvienoti ar saņēmējvalsts budžetu un vairs nav EK līdzekļi) turpmākajam izlietojumam piemēro valsts finanšu procedūras,

| — | jo īpaši attiecībā uz starptautisko tehnisko palīdzību daudzos gadījumos partnervalstis nevēlas nodrošināt iepirkumu un vadību dažādu iemeslu dēļ, tostarp, no vienas puses, starptautisku ekspertu lielās izmaksas, darba slodze saistībā ar atlases un iepirkuma procedūrām. |
| --- | --- |

—

jo īpaši attiecībā uz starptautisko tehnisko palīdzību daudzos gadījumos partnervalstis nevēlas nodrošināt iepirkumu un vadību dažādu iemeslu dēļ, tostarp, no vienas puses, starptautisku ekspertu lielās izmaksas, darba slodze saistībā ar atlases un iepirkuma procedūrām.

Komisija uzskata, ka Komisijas attieksme tādēļ nav nekonsekventa.

| 34. | Nesen pārskatītā Finanšu regula par EK vispārējo budžetu un EK ārējās palīdzības jaunie instrumenti (aizsardzības spēju ierosme, Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments), kā arī 10. EAF īstenošanas regula palielina koordinēšanas iespēju ar donoriem (līdzfinansēšanas noteikumi jaunajos instrumentos un jauni pārvaldības veidi Finanšu regulas 53. līdz 57. pantā).
  Komisija piekrīt, ka Parīzes deklarācijas mērķu sasniegšana ir sarežģīts uzdevums. Šā iemesla dēļ tās stratēģija par tehnisko palīdzību un Projektu īstenošanas vienībām paredz visaptverošu dokumentāru darbu, kā arī plašu apspriešanās posmu. Nesenais Attīstības veicināšanas komitejas apskats par Parīzes rādītāju uzraudzību Projektu īstenošanas vienībās un tehniskajā sadarbībā (2007. gada jūlija ziņojums) liecina, ka visiem donoriem ir tāds pats sarežģīts uzdevums. |
| --- | --- |

34.

Nesen pārskatītā Finanšu regula par EK vispārējo budžetu un EK ārējās palīdzības jaunie instrumenti (aizsardzības spēju ierosme, Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments), kā arī 10. EAF īstenošanas regula palielina koordinēšanas iespēju ar donoriem (līdzfinansēšanas noteikumi jaunajos instrumentos un jauni pārvaldības veidi Finanšu regulas 53. līdz 57. pantā).

Komisija piekrīt, ka Parīzes deklarācijas mērķu sasniegšana ir sarežģīts uzdevums. Šā iemesla dēļ tās stratēģija par tehnisko palīdzību un Projektu īstenošanas vienībām paredz visaptverošu dokumentāru darbu, kā arī plašu apspriešanās posmu. Nesenais Attīstības veicināšanas komitejas apskats par Parīzes rādītāju uzraudzību Projektu īstenošanas vienībās un tehniskajā sadarbībā (2007. gada jūlija ziņojums) liecina, ka visiem donoriem ir tāds pats sarežģīts uzdevums.

| 37. | Uz rezultātiem vērsta uzraudzība gadu gaitā ir sīki saskaņota, un tagad visi Komisijas dienesti (galvenais birojs un delegācijas) to plaši atzīst par efektīvu mehānismu, lai iegūtu objektīvu priekšstatu par projektu vispārējo statusu un atbalstītu regulāros uzraudzības mehānismus. |
| --- | --- |

37.

Uz rezultātiem vērsta uzraudzība gadu gaitā ir sīki saskaņota, un tagad visi Komisijas dienesti (galvenais birojs un delegācijas) to plaši atzīst par efektīvu mehānismu, lai iegūtu objektīvu priekšstatu par projektu vispārējo statusu un atbalstītu regulāros uzraudzības mehānismus.

| 39. | Sk. Komisijas atbildi uz 28. punktu. |
| --- | --- |

39.

Sk. Komisijas atbildi uz 28. punktu.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

1. ieteikums

Komisija uzskata, ka pašreizējā pieejā jau pienācīgi ņemti vērā attiecīgie iestāžu aspekti plānošanas dokumentu izstrādē. Komisija īpašu uzmanību pievērš iestāžu aspektiem. Tos ņem vērā visā darbību ciklā, sākot no plānošanas posma.

Kopējā satvara pašreizējais formāts valsts stratēģijas koncepciju sagatavošanai (pamatojoties uz Padomes 2006. gada 11. aprīļa secinājumiem) skaidri nosaka, ka šajā dokumentā jāiekļauj valsts situācijas kopēja analīze, ietverot iestāžu aspektus. Pamatojoties uz šo novērtējumu, tiek veikta galvenās nozares izvēle.

2. ieteikums

Komisija piekrīt šim ieteikumam. Faktiski, lai sasniegtu ar ES saistītos mērķus, jau ir nolemts izstrādāt stratēģiju, lai uzlabotu tehniskās sadarbības efektivitāti un risinātu Projektu īstenošanas vienības jautājumus. Šī 2007. gada jūlija sākumā sāktā uzdevuma vispārīgais mērķis ir uzlabot tehniskās sadarbības kvalitāti, koncentrējot uzmanību uz tehniskās palīdzības personālu atbilstīgi iestāžu darbības uzlabošanas jautājumiem un labai praksei šajā jomā. Pamatnostādņu izstrādāšana par tehnisko palīdzību būs daļa no šī procesa, kas gūst labumu no plašās apspriešanās ar delegācijām, galvenā biroja dienestiem, dalībvalstīm un partneru valdībām. Pamatnostādnes par tehnisko palīdzību būs svarīgas, lai veicinātu strukturētāku un stratēģiskāku pieeju. Tomēr, ņemot vērā šāda veida intervences komplicētību, Komisija uzskata, ka šīm pamatnostādnēm jāatbalsta elastīga un kontekstam atbilstīga pieeja (kas pielāgojama valsts un nozares situācijām), nodrošinot mehānismus labākai izpratnei par konteksta specifiskumu.

3. ieteikums

Komisija piekrīt šim ieteikumam. Lietotāju norādījumi par tehnisko palīdzību atbalstīs iestāžu darbības uzlabošanas projektu labāku izstrādi, tostarp tehniskās palīdzības vajadzību atbilstīgu apsvēršanu. Kvalitātes atbalsta grupas atbalstīs šīs pieejas īstenošanu.

| 46. | Sk. Komisijas atbildi uz 19. līdz 21. punktu.

  Otrais ievilkums. Sk. Komisijas atbildi uz 22. līdz 26. punktu.

  Trešais ievilkums. Sk. Komisijas atbildi uz 27. līdz 28. punktu.

  Ceturtais ievilkums. Sk. Komisijas atbildi uz 29. līdz 30. punktu.

  Piektais ievilkums. Sk. Komisijas atbildi uz 32. līdz 34. punktu. |
| --- | --- |

46.

Sk. Komisijas atbildi uz 19. līdz 21. punktu.

Otrais ievilkums. Sk. Komisijas atbildi uz 22. līdz 26. punktu.

Trešais ievilkums. Sk. Komisijas atbildi uz 27. līdz 28. punktu.

Ceturtais ievilkums. Sk. Komisijas atbildi uz 29. līdz 30. punktu.

Piektais ievilkums. Sk. Komisijas atbildi uz 32. līdz 34. punktu.

4. ieteikums

Komisija jau ir ieviesusi vai ievieš vairākus pasākumus piemērojamā tiesiskā regulējuma ietvaros, lai ievērotu šo ieteikumu (sk. 24. punktu). Komisija arī pārbauda pašreizējās procedūras pret labu praksi un atbalsta efektivitātes principiem tehniskās palīdzības jomā (EuropeAid stratēģijas par tehnisko sadarbību un Projektu īstenošanas vienībām dokumentārais posms).

5. ieteikums

Komisija uzskata, ka esošie vērtēšanas kritēriji nodrošina, ka, piemērojot objektīvus kritērijus, tiek ievērots vienlīdzīgas attieksmes princips pret kandidātiem. Sk. arī Komisijas atbildi uz 28. punktu.

6. ieteikums

Parasti valsts iepirkuma noteikumi palīdz nodrošināt, lai tiktu izvēlēti atbilstīgi kvalificēti uzņēmumi un iegūta vislabākā cenas un vērtības attiecība, ar pilnīgu pārredzamību, kas ir piemērota valsts līdzekļu izlietojumam. Valsts iestāžu ekspertu piedalīšanās jāapsver, ņemot vērā kompetenci un pieredzi, kas ir nepieciešama tehniskās palīdzības īstenošanai. Sk. arī Komisijas atbildi uz 30. punktu.

7. ieteikums

Komisija izstrādā stratēģiju par tehniskās palīdzības izmantošanu un tehnisko sadarbību, lai palielinātu atbalsta efektivitāti saskaņā ar Parīzes deklarāciju. Stratēģija turpmāk atbalstīs koordinētas darbības ar partnervalsti un citiem donoriem partnervalsts vadībā.

Tomēr koordinētas tehniskās palīdzības izmantošana ir atkarīga arī no citu donoru politikas virzieniem un prakses un no parteru valdību vadības.

8. ieteikums

Tehniskās palīdzības sniegšanu uzrauga projektu īstenošanas laikā, un Komisija veic vajadzīgos pasākumus, tostarp ekspertu aizstāšanu, ja šī sniegšana neatbilst līgumsaistībām. Katram projekta vadītājam par katru pakalpojumu līgumu ir jāaizpilda “Darbuzņēmēja novērtēšanas veidlapa EK finansētiem pakalpojumu līgumiem” un jāpievieno nobeiguma ziņojumam. Pamatojoties uz to, projektu vadītājs novērtēs darbuzņēmēja un galveno ekspertu darbību.

Attiecībā uz jaunu līgumu piešķiršanu kandidātuzņēmumu tehnisko spēju, tostarp iepriekšējās līgumu vadības pieredzes, analīzi veic iepriekšējas atlases procedūras laikā, kad pieteikumu iesniedzējiem pieprasa atsauces uz līgumiem. Komisija, piemērojot objektīvus kritērijus, ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu pret kandidātiem. Sk. arī Komisijas atbildi uz 28. punktu.

---

(1)  75. pants Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

(2)  Parīzes deklarācija par atbalsta efektivitāti, 2005. gada marts; Atbalsta efektivitātes pakete, 2006. gada marts; 10. EAF plānošanas pamatnostādnes un kopējais satvars kopīgai plānošanai; Padomes secinājumi par rīcības kodeksu attiecībā uz papildināmību un darba sadali attīstības politikā, 2007. gada maijs.

---