# Jurnalul Oficial C 317/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 317 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5028 decembrie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 317

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5028 decembrie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Curtea de Conturi |
| 2007/C 317/01 | Raportul special nr. 7/2007 privind sistemele de control, de inspecție și de sancțiuni în ceea ce privește normele de conservare a resurselor halieutice comunitare, însoțit de răspunsurile Comisiei | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

2007/C 317/01

Raportul special nr. 7/2007 privind sistemele de control, de inspecție și de sancțiuni în ceea ce privește normele de conservare a resurselor halieutice comunitare, însoțit de răspunsurile Comisiei

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

| 28.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 317/1

---

RAPORTUL SPECIAL NR. 7/2007

privind sistemele de control, de inspecție și de sancțiuni în ceea ce privește normele de conservare a resurselor halieutice comunitare, însoțit de răspunsurile Comisiei

[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul CE]

(2007/C 317/01)

CUPRINS

LISTĂ DE ABREVIERI

| I-III | SINTEZĂ |
| --- | --- |

I-III

| 1-13 | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1-13

| 1-5 | Obiectivul și caracteristicile principale ale gestionării resurselor halieutice comunitare |
| --- | --- |

1-5

| 6-9 | Politici și măsuri principale |
| --- | --- |

6-9

| 10-11 | Sume implicate |
| --- | --- |

10-11

| 12-13 | Principalele regulamente |
| --- | --- |

12-13

| 14-17 | CARACTERISTICILE AUDITULUI |
| --- | --- |

14-17

| 14 | Subiectul și întrebările de audit |
| --- | --- |

14

| 15-17 | Abordarea și metodologia auditului |
| --- | --- |

15-17

| 18-120 | OBSERVAȚII |
| --- | --- |

18-120

| 18-51 | Datele privind rata de exploatare a cotelor sunt de o calitate îndoielnică, iar urmărirea lor este rudimentară |
| --- | --- |

18-51

| 19-43 | Sistemele naționale de înregistrare a capturilor prezintă numeroase neajunsuri |
| --- | --- |

19-43

| 44-51 | Urmărire insuficientă din partea Comisiei |
| --- | --- |

44-51

| 52-87 | O eficacitate limitată a inspecțiilor naționale |
| --- | --- |

52-87

| 53-58 | Absența unor standarde de control generale |
| --- | --- |

53-58

| 59-73 | Presiunea de control este dificil de evaluat și nu este întotdeauna suficientă |
| --- | --- |

59-73

| 74-87 | O lipsă de optimizare a activităților de control |
| --- | --- |

74-87

| 88-106 | Sistemele de urmărire a încălcărilor și de sancțiuni sunt adesea inadecvate |
| --- | --- |

88-106

| 89-94 | Per ansamblu, sistemele naționale sunt severe întro mică măsură |
| --- | --- |

89-94

| 95-106 | Mijloacele prin care se exercită presiune asupra statelor membre sunt numai în mod excepțional eficace |
| --- | --- |

95-106

| 107-120 | Contextul controalelor: capacitatea de pescuit excedentară constituie o amenințare pentru respectarea normelor și pentru eficacitatea controalelor |
| --- | --- |

107-120

| 108-112 | Capacitatea excedentară, un factor de risc major pentru eșecul acțiunii comunitare |
| --- | --- |

108-112

| 113-120 | O abordare fondată de acum înainte, în esență, pe limitarea efortului de pescuit |
| --- | --- |

113-120

| 121-136 | CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI |
| --- | --- |

121-136

| 127-128 | Calitatea datelor referitoare la capturi |
| --- | --- |

127-128

| 129-130 | Eficacitatea sistemelor de inspecție |
| --- | --- |

129-130

| 131-133 | Aplicarea de sancțiuni disuasive |
| --- | --- |

131-133

| 134-136 | Reducerea capacităților excedentare și măsuri aferente adecvate |
| --- | --- |

134-136

Anexă – Schemă simplificată de colectare și de urmărire a datelor referitoare la capturi

Răspunsurile Comisiei

LISTĂ DE ABREVIERI





  CIEM

| CIEM | Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (Conseil International pour l’Exploration de la Mer) |
| --- | --- |
| CSTEP | Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit |
| DG Pescuit | Direcția Generală pentru Pescuit și Afaceri Maritime |
| FEP | Fondul European pentru Pescuit |
| GT | Tonă brută (Gross Ton), unitate de măsură a tonajului navelor |
| ISO | Organizația Internațională pentru Standardizare (International Organisation for Standardization) |
| kW | Kilowatt, unitate de măsură a puterii navelor |
| PCP | Politica comună în domeniul pescuitului |
| POM | Program de orientare multianual |
| TAC | Capturi totale admisibile (Totaux admissibles de captures) |
| UE | Uniunea Europeană |
| VMS | Sistem de monitorizare a navelor prin satelit (Vessel Monitoring System) – sistem prin care navele își comunică poziția autorităților de control, la intervale regulate |
| ZEE | Zonă economică exclusivă |

Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (Conseil International pour l’Exploration de la Mer)

CSTEP

Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit

DG Pescuit

Direcția Generală pentru Pescuit și Afaceri Maritime

FEP

Fondul European pentru Pescuit

GT

Tonă brută (Gross Ton), unitate de măsură a tonajului navelor

ISO

Organizația Internațională pentru Standardizare (International Organisation for Standardization)

kW

Kilowatt, unitate de măsură a puterii navelor

PCP

Politica comună în domeniul pescuitului

POM

Program de orientare multianual

TAC

Capturi totale admisibile (Totaux admissibles de captures)

UE

Uniunea Europeană

VMS

Sistem de monitorizare a navelor prin satelit (Vessel Monitoring System) – sistem prin care navele își comunică poziția autorităților de control, la intervale regulate

ZEE

Zonă economică exclusivă

SINTEZĂ

| I. | Elaborată în 1983, politica comună în domeniul pescuitului are ca obiectiv exploatarea durabilă a resurselor acvatice vii. Limitarea volumelor capturilor prin stabilirea unor capturi totale admisibile (TAC) și a unor cote naționale constituie elementul de bază al acestei politici. Succesul unei astfel de abordări presupune existența unor date fiabile și exhaustive, precum și punerea în aplicare a unor sisteme eficace de inspecție și de sancțiuni. |
| --- | --- |

I.

Elaborată în 1983, politica comună în domeniul pescuitului are ca obiectiv exploatarea durabilă a resurselor acvatice vii. Limitarea volumelor capturilor prin stabilirea unor capturi totale admisibile (TAC) și a unor cote naționale constituie elementul de bază al acestei politici. Succesul unei astfel de abordări presupune existența unor date fiabile și exhaustive, precum și punerea în aplicare a unor sisteme eficace de inspecție și de sancțiuni.

| II. | Auditul a acoperit aceste trei elemente, iar rezultatele controalelor efectuate la nivelul Comisiei și în cele șase state membre (1) care prezintă importanță din punctul de vedere al pescuitului au condus la formularea următoarelor concluzii de către Curte:






  — | datele referitoare la capturi nu sunt nici complete și nici fiabile, ceea ce nu permite cunoașterea nivelului real al capturilor și, prin urmare, împiedică aplicarea corespunzătoare a sistemului de capturi totale admisibile și de cote; de fapt, în statele membre, cadrul de reglementare și procedurile în vigoare nu garantează exhaustivitatea colectării datelor și nici detectarea neconcordanțelor în momentul validării acestor date; în ceea ce privește Comisia, aceasta nu este în măsură să identifice, într-un mod satisfăcător, erorile și anomaliile privind datele transmise de statele membre și nici să ia, în timp util, toate deciziile necesare pentru protecția resursei respective (punctele 18-51); |
| --- | --- | --- |

II.

Auditul a acoperit aceste trei elemente, iar rezultatele controalelor efectuate la nivelul Comisiei și în cele șase state membre (1) care prezintă importanță din punctul de vedere al pescuitului au condus la formularea următoarelor concluzii de către Curte:

—

datele referitoare la capturi nu sunt nici complete și nici fiabile, ceea ce nu permite cunoașterea nivelului real al capturilor și, prin urmare, împiedică aplicarea corespunzătoare a sistemului de capturi totale admisibile și de cote; de fapt, în statele membre, cadrul de reglementare și procedurile în vigoare nu garantează exhaustivitatea colectării datelor și nici detectarea neconcordanțelor în momentul validării acestor date; în ceea ce privește Comisia, aceasta nu este în măsură să identifice, într-un mod satisfăcător, erorile și anomaliile privind datele transmise de statele membre și nici să ia, în timp util, toate deciziile necesare pentru protecția resursei respective (punctele 18-51);

| — | mecanismele de inspecție nu oferă nicio garanție referitoare la prevenirea și detectarea eficace a cazurilor de încălcare a legislației; absența unor norme de control generale împiedică asigurarea unei presiuni de control suficiente, precum și optimizarea activităților de inspecție în statele membre; mai mult decât atât, această absență limitează, de fapt, sfera și gradul de cuprindere al activităților de evaluare a mecanismelor naționale de către Comisie și, în consecință, capacitatea acesteia din urmă de a se pronunța asupra eficacității de ansamblu a sistemelor naționale (punctele 52-87); |
| --- | --- |

—

mecanismele de inspecție nu oferă nicio garanție referitoare la prevenirea și detectarea eficace a cazurilor de încălcare a legislației; absența unor norme de control generale împiedică asigurarea unei presiuni de control suficiente, precum și optimizarea activităților de inspecție în statele membre; mai mult decât atât, această absență limitează, de fapt, sfera și gradul de cuprindere al activităților de evaluare a mecanismelor naționale de către Comisie și, în consecință, capacitatea acesteia din urmă de a se pronunța asupra eficacității de ansamblu a sistemelor naționale (punctele 52-87);

| — | procedurile de tratare a cazurilor de încălcare a legislației constatate nu pot dovedi faptul că fiecare dintre aceste cazuri face obiectul unei urmăriri și, a fortiori, al unei sancțiuni; chiar și atunci când se aplică sancțiuni, acestea se dovedesc a avea un efect de descurajare slab, per ansamblu; în ceea ce privește încălcarea legislației comunitare de către un stat membru, singurul instrument de care dispune Comisia și care s-a dovedit eficace este acțiunea în neîndeplinirea obligațiilor, inițiată în fața Curții de Justiție; acesta prezintă totuși caracteristici care îi limitează utilitatea, fiind, astfel, un instrument cu putere prea mică de reacție (a se vedea punctele 88-106); |
| --- | --- |

—

procedurile de tratare a cazurilor de încălcare a legislației constatate nu pot dovedi faptul că fiecare dintre aceste cazuri face obiectul unei urmăriri și, a fortiori, al unei sancțiuni; chiar și atunci când se aplică sancțiuni, acestea se dovedesc a avea un efect de descurajare slab, per ansamblu; în ceea ce privește încălcarea legislației comunitare de către un stat membru, singurul instrument de care dispune Comisia și care s-a dovedit eficace este acțiunea în neîndeplinirea obligațiilor, inițiată în fața Curții de Justiție; acesta prezintă totuși caracteristici care îi limitează utilitatea, fiind, astfel, un instrument cu putere prea mică de reacție (a se vedea punctele 88-106);

| — | capacitatea excedentară diminuează profitabilitatea sectorului pescuitului și, pe fondul reducerii capturilor autorizate, aceasta încurajează nerespectarea acestor restricții, afectând calitatea datelor transmise; după eșecul programelor de adaptare a capacității de pescuit, este puțin probabil ca abordarea actuală fondată, în esență, pe diminuarea efortului de pescuit să rezolve problema capacității excedentare (punctele 107-120). |
| --- | --- |

—

capacitatea excedentară diminuează profitabilitatea sectorului pescuitului și, pe fondul reducerii capturilor autorizate, aceasta încurajează nerespectarea acestor restricții, afectând calitatea datelor transmise; după eșecul programelor de adaptare a capacității de pescuit, este puțin probabil ca abordarea actuală fondată, în esență, pe diminuarea efortului de pescuit să rezolve problema capacității excedentare (punctele 107-120).

În cazul în care situația persistă, aceasta ar putea avea grave consecințe nu numai asupra resursei în cauză, dar și asupra viitorului sectorului pescuitului și al teritoriilor asociate acestuia.

| III. | În cazul în care autoritățile politice doresc ca politica comună în domeniul pescuitului să își îndeplinească obiectivul de exploatare durabilă a resurselor halieutice, mecanismele actuale de control, de inspecție și de sancțiuni trebuie consolidate în mod semnificativ, în special prin punerea în aplicare a următoarelor recomandări:






  — | statele membre ar trebui să amelioreze calitatea informațiilor privind capturile, prin efectuarea de controale de conformitate sistematice, inclusiv controlul operațiunilor transfrontaliere, precum și prin validarea datelor de către un organism independent; |
| --- | --- | --- |

III.

În cazul în care autoritățile politice doresc ca politica comună în domeniul pescuitului să își îndeplinească obiectivul de exploatare durabilă a resurselor halieutice, mecanismele actuale de control, de inspecție și de sancțiuni trebuie consolidate în mod semnificativ, în special prin punerea în aplicare a următoarelor recomandări:

—

statele membre ar trebui să amelioreze calitatea informațiilor privind capturile, prin efectuarea de controale de conformitate sistematice, inclusiv controlul operațiunilor transfrontaliere, precum și prin validarea datelor de către un organism independent;

| — | Comisia ar trebui să se asigure de punerea în practică cât mai rapidă și extinsă a sistemului de înregistrare și de comunicare electronică a datelor privind activitățile de pescuit. De asemenea, aceasta trebuie să consolideze controlul asupra informațiilor primite, în special prin extinderea analizelor sale asupra datelor individuale; |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să se asigure de punerea în practică cât mai rapidă și extinsă a sistemului de înregistrare și de comunicare electronică a datelor privind activitățile de pescuit. De asemenea, aceasta trebuie să consolideze controlul asupra informațiilor primite, în special prin extinderea analizelor sale asupra datelor individuale;

| — | statele membre ar trebui să elaboreze instrumente de analiză, de programare și de urmărire a activităților acestora de inspecție, pentru a putea garanta existența unei presiuni de control globale suficiente și utilizarea optimă a resurselor; |
| --- | --- |

—

statele membre ar trebui să elaboreze instrumente de analiză, de programare și de urmărire a activităților acestora de inspecție, pentru a putea garanta existența unei presiuni de control globale suficiente și utilizarea optimă a resurselor;

| — | statele membre ar trebui să le reamintească autorităților competente necesitatea aplicării de sancțiuni disuasive; |
| --- | --- |

—

statele membre ar trebui să le reamintească autorităților competente necesitatea aplicării de sancțiuni disuasive;

| — | legislatorul comunitar ar trebui să specifice în regulamente diferitele elemente care sunt esențiale pentru un sistem eficace de inspecție și de sancțiuni; |
| --- | --- |

—

legislatorul comunitar ar trebui să specifice în regulamente diferitele elemente care sunt esențiale pentru un sistem eficace de inspecție și de sancțiuni;

| — | legislatorul comunitar ar trebui să întărească capacitatea Comisiei de a exercita presiuni asupra statelor membre care nu își respectă obligațiile; |
| --- | --- |

—

legislatorul comunitar ar trebui să întărească capacitatea Comisiei de a exercita presiuni asupra statelor membre care nu își respectă obligațiile;

| — | Comisia și statele membre ar trebui să adopte măsuri active în vederea reducerii capacităților de pescuit excedentare din punct de vedere structural. |
| --- | --- |

—

Comisia și statele membre ar trebui să adopte măsuri active în vederea reducerii capacităților de pescuit excedentare din punct de vedere structural.

INTRODUCERE

Obiectivul și caracteristicile principale ale gestionării resurselor halieutice comunitare

| 1. | În fiecare an, peste 4,4 milioane de tone de pește și de crustacee, în valoare totală de 6 100 milioane de euro, sunt debarcate în porturile comunitare (2). Sectorul pescuitului furnizează 230 000 de locuri de muncă în Uniunea Europeană (UE), iar în anumite regiuni de coastă, acesta joacă un rol major și foarte greu de substituit. |
| --- | --- |

1.

În fiecare an, peste 4,4 milioane de tone de pește și de crustacee, în valoare totală de 6 100 milioane de euro, sunt debarcate în porturile comunitare (2). Sectorul pescuitului furnizează 230 000 de locuri de muncă în Uniunea Europeană (UE), iar în anumite regiuni de coastă, acesta joacă un rol major și foarte greu de substituit.

| 2. | Resursele halieutice comunitare (3) fac parte din patrimoniul comun. Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) este de a asigura „exploatarea resurselor acvatice vii care oferă condiții economice, de mediu și sociale durabile” (4). Deși era formulat altfel în acel moment, acest concept de pescuit durabil exista încă de la crearea PCP în 1983 (5). |
| --- | --- |

2.

Resursele halieutice comunitare (3) fac parte din patrimoniul comun. Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) este de a asigura „exploatarea resurselor acvatice vii care oferă condiții economice, de mediu și sociale durabile” (4). Deși era formulat altfel în acel moment, acest concept de pescuit durabil exista încă de la crearea PCP în 1983 (5).

| 3. | După aproape douăzeci de ani, Comisia a fost nevoită să prezinte un bilanț negativ al PCP, recunoscând faptul că politica nu și-a atins obiectivul fixat, și anume exploatarea durabilă a resurselor (6). Aceasta preciza că eșecul era legat atât de mediu („numeroase rezerve nu se mai încadrează, în prezent, ca volum, în limitele biologice sigure”), cât și de aspecte economice și sociale („sectorul pescuitului se caracterizează printr-o fragilitate economică cauzată de investiții excesive, creșterea rapidă a costurilor și diminuarea resurselor, ceea ce determină o profitabilitate mediocră și o scădere constantă a numărului de locuri de muncă”). |
| --- | --- |

3.

După aproape douăzeci de ani, Comisia a fost nevoită să prezinte un bilanț negativ al PCP, recunoscând faptul că politica nu și-a atins obiectivul fixat, și anume exploatarea durabilă a resurselor (6). Aceasta preciza că eșecul era legat atât de mediu („numeroase rezerve nu se mai încadrează, în prezent, ca volum, în limitele biologice sigure”), cât și de aspecte economice și sociale („sectorul pescuitului se caracterizează printr-o fragilitate economică cauzată de investiții excesive, creșterea rapidă a costurilor și diminuarea resurselor, ceea ce determină o profitabilitate mediocră și o scădere constantă a numărului de locuri de muncă”).

| 4. | Acest diagnostic este confirmat de ultimele date disponibile. Oamenii de știință din cadrul Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (CIEM), însărcinați cu evaluări biologice, au analizat cota de exploatare a unui anumit număr de rezerve de pește din zona de nord-est a Atlanticului, în care este concentrată cea mai mare parte a resurselor halieutice comunitare (7). Lucrările acestora au demonstrat că 81 % din rezervele evaluate sunt exploatate în mod excesiv (8). Din punct de vedere economic, acest eșec este evidențiat de cifrele furnizate de Eurostat, indicând o scădere continuă a volumului capturilor comunitare în Atlanticul de Nord-Est. În perioada 1995-2005, scăderea a fost, per ansamblu, de 30 %. |
| --- | --- |

4.

Acest diagnostic este confirmat de ultimele date disponibile. Oamenii de știință din cadrul Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (CIEM), însărcinați cu evaluări biologice, au analizat cota de exploatare a unui anumit număr de rezerve de pește din zona de nord-est a Atlanticului, în care este concentrată cea mai mare parte a resurselor halieutice comunitare (7). Lucrările acestora au demonstrat că 81 % din rezervele evaluate sunt exploatate în mod excesiv (8). Din punct de vedere economic, acest eșec este evidențiat de cifrele furnizate de Eurostat, indicând o scădere continuă a volumului capturilor comunitare în Atlanticul de Nord-Est. În perioada 1995-2005, scăderea a fost, per ansamblu, de 30 %.

| 5. | De altfel, cu ocazia summitului mondial privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002, Uniunea Europeană a subscris unui plan de acțiune, printre ale cărui obiective se numără refacerea, până cel târziu în 2015, a tuturor rezervelor de pește la nivelurile la care se poate obține un randament maxim durabil. |
| --- | --- |

5.

De altfel, cu ocazia summitului mondial privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002, Uniunea Europeană a subscris unui plan de acțiune, printre ale cărui obiective se numără refacerea, până cel târziu în 2015, a tuturor rezervelor de pește la nivelurile la care se poate obține un randament maxim durabil.

Politici și măsuri principale

| 6. | Peștele este o resursă naturală reînnoibilă, dificil de cuantificat, ai cărei factori de reproducere și de deplasare nu pot fi controlați în mod direct. Astfel, stabilirea unor limite de captură reprezintă singura metodă de a acționa asupra rezervei. În acest sens, activitatea de „conservare, control și execuție” joacă un rol-cheie, în măsura în care aceasta are ca scop, pe de o parte, definirea regimurilor de conservare și de gestionare a resurselor și, pe de altă parte, asigurarea faptului că reglementările relevante sunt aplicate corespunzător. |
| --- | --- |

6.

Peștele este o resursă naturală reînnoibilă, dificil de cuantificat, ai cărei factori de reproducere și de deplasare nu pot fi controlați în mod direct. Astfel, stabilirea unor limite de captură reprezintă singura metodă de a acționa asupra rezervei. În acest sens, activitatea de „conservare, control și execuție” joacă un rol-cheie, în măsura în care aceasta are ca scop, pe de o parte, definirea regimurilor de conservare și de gestionare a resurselor și, pe de altă parte, asigurarea faptului că reglementările relevante sunt aplicate corespunzător.

| 7. | În cadrul Uniunii Europene, principala măsură de gestionare a resurselor este limitarea volumului capturilor prin fixarea, pentru speciile principale, a unei capturi totale admisibile (TAC) repartizate sub formă de cote între diferitele state membre. Aceste TAC-uri sunt stabilite anual de către Consiliu pe baza propunerilor Comisiei, care sunt, la rândul lor, fundamentate pe avize științifice (9). Acestea din urmă precizează cantitățile de pește care pot fi capturate fără a pune în pericol reînnoirea rezervelor. Datele utilizate de oamenii de știință se bazează atât pe rezultatele activității acestora, cât și pe cantitățile de capturi declarate de către pescari. |
| --- | --- |

7.

În cadrul Uniunii Europene, principala măsură de gestionare a resurselor este limitarea volumului capturilor prin fixarea, pentru speciile principale, a unei capturi totale admisibile (TAC) repartizate sub formă de cote între diferitele state membre. Aceste TAC-uri sunt stabilite anual de către Consiliu pe baza propunerilor Comisiei, care sunt, la rândul lor, fundamentate pe avize științifice (9). Acestea din urmă precizează cantitățile de pește care pot fi capturate fără a pune în pericol reînnoirea rezervelor. Datele utilizate de oamenii de știință se bazează atât pe rezultatele activității acestora, cât și pe cantitățile de capturi declarate de către pescari.

| 8. | În trecut, limitarea capturilor autorizate era însoțită de o politică de reducere obligatorie a capacităților de pescuit ale flotei. Totuși, ca urmare a eșecului acestei politici, aceasta a fost abandonată cu ocazia reformei PCP din 2002. În prezent, măsurile comunitare nu fac decât să stabilească o limită superioară pentru capacitățile flotei și să pună accentul pe efortul de pescuit, și anume pe activitatea flotei de pescuit. Așa-numitele „măsuri tehnice” vin să completeze acest mecanism. Acestea constau, în esență, în precizarea caracteristicilor uneltelor de pescuit și/sau în stabilirea de dimensiuni minimale pentru anumite specii. |
| --- | --- |

8.

În trecut, limitarea capturilor autorizate era însoțită de o politică de reducere obligatorie a capacităților de pescuit ale flotei. Totuși, ca urmare a eșecului acestei politici, aceasta a fost abandonată cu ocazia reformei PCP din 2002. În prezent, măsurile comunitare nu fac decât să stabilească o limită superioară pentru capacitățile flotei și să pună accentul pe efortul de pescuit, și anume pe activitatea flotei de pescuit. Așa-numitele „măsuri tehnice” vin să completeze acest mecanism. Acestea constau, în esență, în precizarea caracteristicilor uneltelor de pescuit și/sau în stabilirea de dimensiuni minimale pentru anumite specii.

| 9. | Cu toate că definirea diverselor politici se face la nivel comunitar, statele membre (10) sunt cele cărora le revine responsabilitatea generală de a asigura punerea în aplicare eficace a controlului și a inspecției, precum și aplicarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului (11). Astfel, acestea dispun de o libertate totală privind modalitățile de gestionare a cotelor ce le revin și de organizare a inspecțiilor, precum și privind natura sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării legislației. În ceea ce privește Comisia, aceasta este responsabilă de evaluarea și controlul aplicării normelor PCP de către statele membre și de facilitarea coordonării și a cooperării dintre acestea. |
| --- | --- |

9.

Cu toate că definirea diverselor politici se face la nivel comunitar, statele membre (10) sunt cele cărora le revine responsabilitatea generală de a asigura punerea în aplicare eficace a controlului și a inspecției, precum și aplicarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului (11). Astfel, acestea dispun de o libertate totală privind modalitățile de gestionare a cotelor ce le revin și de organizare a inspecțiilor, precum și privind natura sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării legislației. În ceea ce privește Comisia, aceasta este responsabilă de evaluarea și controlul aplicării normelor PCP de către statele membre și de facilitarea coordonării și a cooperării dintre acestea.

Sume implicate

| 10. | Contribuția comunitară adusă activității de „control și execuție” nu depășește 46 milioane de euro, în cazul în care nu sunt luate în considerare decât creditele care îi sunt direct alocate (12). Sumele implicate sunt mult mai mari, dacă se ține seama de ansamblul activităților care vizează, cel puțin în parte, soluționarea consecințelor deficiențelor legate de politica de gestionare a resurselor, și anume, în special, ajutoarele structurale pentru pescuit (837 milioane de euro) și acordurile internaționale în domeniul pescuitului (156 milioane de euro). |
| --- | --- |

10.

Contribuția comunitară adusă activității de „control și execuție” nu depășește 46 milioane de euro, în cazul în care nu sunt luate în considerare decât creditele care îi sunt direct alocate (12). Sumele implicate sunt mult mai mari, dacă se ține seama de ansamblul activităților care vizează, cel puțin în parte, soluționarea consecințelor deficiențelor legate de politica de gestionare a resurselor, și anume, în special, ajutoarele structurale pentru pescuit (837 milioane de euro) și acordurile internaționale în domeniul pescuitului (156 milioane de euro).

| 11. | Mai mult, resursele piscicole reprezintă un activ care privește Uniunea Europeană în mod direct, în măsura în care aceasta este responsabilă de gestionarea lor. Dificultățile de evaluare a acestui activ în termeni monetari nu trebuie să pună în umbră realitatea și importanța acestuia. |
| --- | --- |

11.

Mai mult, resursele piscicole reprezintă un activ care privește Uniunea Europeană în mod direct, în măsura în care aceasta este responsabilă de gestionarea lor. Dificultățile de evaluare a acestui activ în termeni monetari nu trebuie să pună în umbră realitatea și importanța acestuia.

Principalele regulamente

| 12. | Regulamentul Consiliului privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor halieutice în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (13) constituie textul de bază. În capitolul V, sunt definite obiectivele și diversele mijloace de acțiune comunitare utilizate pentru îndeplinirea acestora. |
| --- | --- |

12.

Regulamentul Consiliului privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor halieutice în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (13) constituie textul de bază. În capitolul V, sunt definite obiectivele și diversele mijloace de acțiune comunitare utilizate pentru îndeplinirea acestora.

| 13. | Dispozițiile referitoare la sistemul de control (14), pe de o parte, și la colectarea datelor referitoare la capturi (15), pe de altă parte, fac parte din regulamentele specifice mai vechi. Alte obligații cu privire la control sunt introduse în anexele la așa-numitele regulamente „TAC și cote” (capturi totale admisibile și cote) anuale (16), precum și în regulamentele de instituire a unor măsuri de refacere sau în regulamentele de stabilire a unui plan multianual pentru exploatarea durabilă a anumitor rezerve (17). |
| --- | --- |

13.

Dispozițiile referitoare la sistemul de control (14), pe de o parte, și la colectarea datelor referitoare la capturi (15), pe de altă parte, fac parte din regulamentele specifice mai vechi. Alte obligații cu privire la control sunt introduse în anexele la așa-numitele regulamente „TAC și cote” (capturi totale admisibile și cote) anuale (16), precum și în regulamentele de instituire a unor măsuri de refacere sau în regulamentele de stabilire a unui plan multianual pentru exploatarea durabilă a anumitor rezerve (17).

CARACTERISTICILE AUDITULUI

Subiectul și întrebările de audit

| 14. | Limitarea volumelor capturilor prin stabilirea unor capturi totale admisibile (TAC) și a unor cote constituie elementul de bază al politicii comunitare de gestionare a resurselor halieutice. Succesul unei astfel de abordări presupune existența unor date fiabile și exhaustive, precum și punerea în aplicare a unor sisteme eficace de inspecție și de sancțiuni. Prin urmare, Curtea a considerat ca fiind oportună realizarea unui audit care să răspundă la următoarea întrebarea:
  „Comisia și statele membre întreprind acțiunile necesare pentru un sistem eficace de control, de inspecție și de sancțiuni în vederea conservării resurselor halieutice?”
  Au fost analizate patru obiective specifice de audit:






  (a) | Datele referitoare la capturi sunt fiabile și urmărite în mod eficace? (fără să fie exprimate opinii cu privire la calitatea declarațiilor individuale) |
| --- | --- | --- |

14.

Limitarea volumelor capturilor prin stabilirea unor capturi totale admisibile (TAC) și a unor cote constituie elementul de bază al politicii comunitare de gestionare a resurselor halieutice. Succesul unei astfel de abordări presupune existența unor date fiabile și exhaustive, precum și punerea în aplicare a unor sisteme eficace de inspecție și de sancțiuni. Prin urmare, Curtea a considerat ca fiind oportună realizarea unui audit care să răspundă la următoarea întrebarea:

„Comisia și statele membre întreprind acțiunile necesare pentru un sistem eficace de control, de inspecție și de sancțiuni în vederea conservării resurselor halieutice?”

Au fost analizate patru obiective specifice de audit:

(a)

Datele referitoare la capturi sunt fiabile și urmărite în mod eficace? (fără să fie exprimate opinii cu privire la calitatea declarațiilor individuale)

| (b) | Sistemele de inspecție sunt suficient de eficace? |
| --- | --- |

(b)

Sistemele de inspecție sunt suficient de eficace?

| (c) | Sistemele de urmărire a cazurilor de încălcare sunt adecvate și eficace? |
| --- | --- |

(c)

Sistemele de urmărire a cazurilor de încălcare sunt adecvate și eficace?

| (d) | În ce măsură este abordat cu adevărat riscul inerent reprezentat de capacitatea de pescuit excedentară? |
| --- | --- |

(d)

În ce măsură este abordat cu adevărat riscul inerent reprezentat de capacitatea de pescuit excedentară?

Abordarea și metodologia auditului

| 15. | Activitățile de audit s-au axat, în principal, pe analiza sistemelor de colectare a datelor, de inspecție și de sancțiuni atât la nivelul serviciilor centrale ale Comisiei, cât și în statele membre. Probele de audit au fost colectate și examinate prin intermediul interviurilor și al analizelor de documente și de date. Pentru a-și completa, testa și valida cunoștințele legate de sistem, auditorii au efectuat o serie de teste de control asupra înregistrărilor privind capturile, pe de o parte, și asupra rapoartelor de inspecție, pe de altă parte. În lipsa unor dispoziții de reglementare specifice, criteriile adoptate au fost standardele general aplicabile în acest domeniu și recunoscute de organismele internaționale (18). |
| --- | --- |

15.

Activitățile de audit s-au axat, în principal, pe analiza sistemelor de colectare a datelor, de inspecție și de sancțiuni atât la nivelul serviciilor centrale ale Comisiei, cât și în statele membre. Probele de audit au fost colectate și examinate prin intermediul interviurilor și al analizelor de documente și de date. Pentru a-și completa, testa și valida cunoștințele legate de sistem, auditorii au efectuat o serie de teste de control asupra înregistrărilor privind capturile, pe de o parte, și asupra rapoartelor de inspecție, pe de altă parte. În lipsa unor dispoziții de reglementare specifice, criteriile adoptate au fost standardele general aplicabile în acest domeniu și recunoscute de organismele internaționale (18).

| 16. | Pentru acest audit au fost selecționate șase state membre pe baza importanței volumului capturilor, precum și pe baza valorii debarcărilor acestora. Țările respective sunt: Danemarca, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos și Regatul Unit, acestea reprezentând aproape 70 % din volumele de captură și peste 80 % din valorile privind debarcările (19). Vizitele la fața locului au avut loc între aprilie și noiembrie 2006. |
| --- | --- |

16.

Pentru acest audit au fost selecționate șase state membre pe baza importanței volumului capturilor, precum și pe baza valorii debarcărilor acestora. Țările respective sunt: Danemarca, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos și Regatul Unit, acestea reprezentând aproape 70 % din volumele de captură și peste 80 % din valorile privind debarcările (19). Vizitele la fața locului au avut loc între aprilie și noiembrie 2006.

| 17. | Prezentul raport este publicat la aproape cinci ani de la publicarea ultimului regulament general privind PCP, în momentul în care Comisia se pregătește să înceapă reformularea regulamentului privind „controlul” în vederea prezentării unei propuneri de text către Consiliu în 2008. |
| --- | --- |

17.

Prezentul raport este publicat la aproape cinci ani de la publicarea ultimului regulament general privind PCP, în momentul în care Comisia se pregătește să înceapă reformularea regulamentului privind „controlul” în vederea prezentării unei propuneri de text către Consiliu în 2008.

OBSERVAȚII

Datele privind rata de exploatare a cotelor sunt de o calitate îndoielnică, iar urmărirea lor este rudimentară

| 18. | Regimul privind capturile totale admisibile și cotele se bazează pe limitarea cantitativă a capturilor. Calitatea punerii în aplicare a acestui regim depinde de existența unui sistem de înregistrare și de validare (a se vedea anexa) care să permită obținerea de date exhaustive și fiabile, precum și de existența unui sistem de urmărire eficace a acestor date cu scopul de a evita depășirea cotelor respective. Cu toate acestea, nici unul, nici altul dintre sistemele menționate nu îndeplinește, în mod global, aceste criterii. |
| --- | --- |

18.

Regimul privind capturile totale admisibile și cotele se bazează pe limitarea cantitativă a capturilor. Calitatea punerii în aplicare a acestui regim depinde de existența unui sistem de înregistrare și de validare (a se vedea anexa) care să permită obținerea de date exhaustive și fiabile, precum și de existența unui sistem de urmărire eficace a acestor date cu scopul de a evita depășirea cotelor respective. Cu toate acestea, nici unul, nici altul dintre sistemele menționate nu îndeplinește, în mod global, aceste criterii.

Sistemele naționale de înregistrare a capturilor prezintă numeroase neajunsuri

| 19. | Sistemele naționale de colectare, validare și compilare a datelor referitoare la capturi sunt afectate de numeroase neajunsuri, unele dintre acestea fiind grave. Acest lucru are drept consecință transmiterea către Comisie a unor date de o calitate îndoielnică. |
| --- | --- |

19.

Sistemele naționale de colectare, validare și compilare a datelor referitoare la capturi sunt afectate de numeroase neajunsuri, unele dintre acestea fiind grave. Acest lucru are drept consecință transmiterea către Comisie a unor date de o calitate îndoielnică.

Datele cuprinse în declarații sunt incomplete, iar sistemele de colectare naționale sunt vulnerabile la cazurile de încălcare

| 20. | Urmărirea ratei de exploatare a cotelor are la bază un sistem declarativ alimentat de trei tipuri majore de documente întocmite de pescari sau de primii cumpărători: jurnalul de bord (20), declarația de debarcare (numită și „de descărcare”) (21) și nota de vânzare (22). Aceste documente sau copiile acestora, după caz, trebuie transmise autorităților statului membru sub al cărui pavilion se află nava respectivă și/sau ale statului în care are loc debarcarea, și/sau ale statului în care este efectuată prima vânzare: este posibil, astfel, să fie implicate până la trei state membre. Statul membru responsabil de transmiterea către Comisie a datelor referitoare la capturi este întotdeauna cel al locului de debarcare; prin urmare, acesta poate fi diferit de statul din a cărui cotă sunt deduse capturile respective, și anume de cel sub al cărui pavilion se află nava respectivă. |
| --- | --- |

20.

Urmărirea ratei de exploatare a cotelor are la bază un sistem declarativ alimentat de trei tipuri majore de documente întocmite de pescari sau de primii cumpărători: jurnalul de bord (20), declarația de debarcare (numită și „de descărcare”) (21) și nota de vânzare (22). Aceste documente sau copiile acestora, după caz, trebuie transmise autorităților statului membru sub al cărui pavilion se află nava respectivă și/sau ale statului în care are loc debarcarea, și/sau ale statului în care este efectuată prima vânzare: este posibil, astfel, să fie implicate până la trei state membre. Statul membru responsabil de transmiterea către Comisie a datelor referitoare la capturi este întotdeauna cel al locului de debarcare; prin urmare, acesta poate fi diferit de statul din a cărui cotă sunt deduse capturile respective, și anume de cel sub al cărui pavilion se află nava respectivă.

Un cadru de reglementare, decis de către Consiliu, prea flexibil

| 21. | Condițiile în care se completează datele declarative, astfel cum sunt prevăzute în regulamentele comunitare, constituie o primă deficiență a sistemului. De fapt, aceste condiții nu oferă garanția faptului că datele obținute sunt cât mai exacte și mai precise posibil:






  (a) | termenul prevăzut în reglementările actuale pentru transmiterea jurnalelor de bord este de 48 de ore, calculat din momentul încheierii operațiunilor de debarcare (23), cu toate că toate informațiile ce se consemnează în acestea ar fi trebuit să fie introduse înainte de începerea operațiunilor de debarcare; în aceste condiții, pescarul are deseori posibilitatea de a ști, în momentul în care își finalizează declarațiile privind captura, dacă va avea sau nu loc o inspecție, ceea ce poate afecta calitatea cifrelor declarate. Activitățile de audit ale Comisiei au demonstrat că, atunci când toți ceilalți factori sunt egali, cantitățile declarate sunt mai mari în situația în care are loc o inspecție a debarcării (24); |
| --- | --- | --- |

21.

Condițiile în care se completează datele declarative, astfel cum sunt prevăzute în regulamentele comunitare, constituie o primă deficiență a sistemului. De fapt, aceste condiții nu oferă garanția faptului că datele obținute sunt cât mai exacte și mai precise posibil:

(a)

termenul prevăzut în reglementările actuale pentru transmiterea jurnalelor de bord este de 48 de ore, calculat din momentul încheierii operațiunilor de debarcare (23), cu toate că toate informațiile ce se consemnează în acestea ar fi trebuit să fie introduse înainte de începerea operațiunilor de debarcare; în aceste condiții, pescarul are deseori posibilitatea de a ști, în momentul în care își finalizează declarațiile privind captura, dacă va avea sau nu loc o inspecție, ceea ce poate afecta calitatea cifrelor declarate. Activitățile de audit ale Comisiei au demonstrat că, atunci când toți ceilalți factori sunt egali, cantitățile declarate sunt mai mari în situația în care are loc o inspecție a debarcării (24);

| (b) | cântărirea cantităților debarcate nu este o obligație comunitară generală. În anumite cazuri, cantitățile consemnate în declarațiile de debarcare nu sunt decât estimări, mai mult sau mai puțin adevărate și mai mult sau mai puțin precise; |
| --- | --- |

(b)

cântărirea cantităților debarcate nu este o obligație comunitară generală. În anumite cazuri, cantitățile consemnate în declarațiile de debarcare nu sunt decât estimări, mai mult sau mai puțin adevărate și mai mult sau mai puțin precise;

| (c) | nivelul marjei de toleranță în ceea ce privește estimările cantităților declarate în jurnalul de bord, stabilit la 20 %, nu permite sancționarea practicilor ce au ca rezultat declararea unor cantități mai mici, care ajung până la 36 % în lipsa unui control la debarcare (25); |
| --- | --- |

(c)

nivelul marjei de toleranță în ceea ce privește estimările cantităților declarate în jurnalul de bord, stabilit la 20 %, nu permite sancționarea practicilor ce au ca rezultat declararea unor cantități mai mici, care ajung până la 36 % în lipsa unui control la debarcare (25);

| (d) | în ceea ce privește notele de vânzare, conflictul de interese dintre cumpărător și vânzător ar trebui să garanteze calitatea informațiilor consemnate în aceste note, însă, în realitate, acest lucru nu se întâmplă întotdeauna. De fapt, în anumite tipuri de pescuit, anumiți operatori controlează atât activitatea de pescuit, cât și pe cea de prelucrare sau de distribuție. |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește notele de vânzare, conflictul de interese dintre cumpărător și vânzător ar trebui să garanteze calitatea informațiilor consemnate în aceste note, însă, în realitate, acest lucru nu se întâmplă întotdeauna. De fapt, în anumite tipuri de pescuit, anumiți operatori controlează atât activitatea de pescuit, cât și pe cea de prelucrare sau de distribuție.

| 22. | Conștientă de aceste deficiențe, Comisia a introdus, pentru anumite tipuri de pescuit specifice, dispoziții speciale menite să remedieze câteva dintre aceste neajunsuri. Astfel, în cadrul unor planuri de redresare, marja de toleranță a fost redusă la 8 % și au devenit obligatorii cântărirea în momentul licitației și transmiterea imediată, la intrarea în port, a copiei jurnalului de bord. Anumite state membre au mers mai departe, extinzând și generalizând acest tip de dispoziții. |
| --- | --- |

22.

Conștientă de aceste deficiențe, Comisia a introdus, pentru anumite tipuri de pescuit specifice, dispoziții speciale menite să remedieze câteva dintre aceste neajunsuri. Astfel, în cadrul unor planuri de redresare, marja de toleranță a fost redusă la 8 % și au devenit obligatorii cântărirea în momentul licitației și transmiterea imediată, la intrarea în port, a copiei jurnalului de bord. Anumite state membre au mers mai departe, extinzând și generalizând acest tip de dispoziții.

| 23. | În plus, un regulament publicat în decembrie 2006 (26) prevede înlocuirea parțială și treptată a declarațiilor pe hârtie cu un sistem de declarare electronic. Cu ajutorul acestuia, ar trebui să se câștige timp, să se îmbunătățească fiabilitatea și să se obțină avantaje în ceea ce privește costurile. Mai mult, obligația de a transmite datele din jurnalul de bord înainte de intrarea în port va elimina deficiența de control legată de termenul de 48 de ore acordat pentru depunerea documentului pe suport de hârtie. Totuși, această obligație va fi valabilă doar după 24 de luni de la intrarea în vigoare a normelor de aplicare, care încă nu au fost elaborate și aprobate. |
| --- | --- |

23.

În plus, un regulament publicat în decembrie 2006 (26) prevede înlocuirea parțială și treptată a declarațiilor pe hârtie cu un sistem de declarare electronic. Cu ajutorul acestuia, ar trebui să se câștige timp, să se îmbunătățească fiabilitatea și să se obțină avantaje în ceea ce privește costurile. Mai mult, obligația de a transmite datele din jurnalul de bord înainte de intrarea în port va elimina deficiența de control legată de termenul de 48 de ore acordat pentru depunerea documentului pe suport de hârtie. Totuși, această obligație va fi valabilă doar după 24 de luni de la intrarea în vigoare a normelor de aplicare, care încă nu au fost elaborate și aprobate.

| 24. | Un stat terț, Norvegia, a pus în aplicare proceduri care controlează într-un mod mai riguros operațiunile de vânzare, oferind astfel o siguranță mai mare. Astfel, după efectuarea ultimei sale capturi, pescarul transmite unei organizații de vânzare o descriere detaliată a încărcăturii sale; ulterior, în cursul aceleiași zile, aceasta va fi vândută prin licitație electronică (27) înainte de a fi debarcată și supusă cântăririi obligatorii; nota de vânzare este întocmită și semnată de cumpărător și pescar înainte ca nava să părăsească cheiul; prezența în același loc și în același moment a încasărilor din vânzare și a documentului justificativ aferent înlesnește activitatea inspectorilor. |
| --- | --- |

24.

Un stat terț, Norvegia, a pus în aplicare proceduri care controlează într-un mod mai riguros operațiunile de vânzare, oferind astfel o siguranță mai mare. Astfel, după efectuarea ultimei sale capturi, pescarul transmite unei organizații de vânzare o descriere detaliată a încărcăturii sale; ulterior, în cursul aceleiași zile, aceasta va fi vândută prin licitație electronică (27) înainte de a fi debarcată și supusă cântăririi obligatorii; nota de vânzare este întocmită și semnată de cumpărător și pescar înainte ca nava să părăsească cheiul; prezența în același loc și în același moment a încasărilor din vânzare și a documentului justificativ aferent înlesnește activitatea inspectorilor.

Capturi neluate în calcul de sistemul de colectare a datelor: capturile aruncate înapoi în mare

| 25. | Fie din motive legate de reglementări (28), fie din motive economice (29), se aruncă peste bord cantități întregi de pește, majoritatea deja mort. Acest fenomen, estimat la 13 % pentru zona de nord-est a Atlanticului (30), înseamnă nu numai o risipă semnificativă a resursei respective, ci și o reducere a calității informației utilizate de oamenii de știință însărcinați cu evaluarea stării rezervelor de pește. |
| --- | --- |

25.

Fie din motive legate de reglementări (28), fie din motive economice (29), se aruncă peste bord cantități întregi de pește, majoritatea deja mort. Acest fenomen, estimat la 13 % pentru zona de nord-est a Atlanticului (30), înseamnă nu numai o risipă semnificativă a resursei respective, ci și o reducere a calității informației utilizate de oamenii de știință însărcinați cu evaluarea stării rezervelor de pește.

| 26. | În schimb, în Norvegia, atunci când un pescar capturează o anumită specie de pește pentru care nu deține autorizație, acestuia îi este interzis să o arunce în mare. Pentru ca această obligație să fie cât mai neutră posibil din punct de vedere al costurilor pentru pescar, acesta percepe un procent redus din suma încasată în urma vânzării acestor pești „ilegali” pentru a-și acoperi costurile, restul sumei fiind vărsat într-un fond public. |
| --- | --- |

26.

În schimb, în Norvegia, atunci când un pescar capturează o anumită specie de pește pentru care nu deține autorizație, acestuia îi este interzis să o arunce în mare. Pentru ca această obligație să fie cât mai neutră posibil din punct de vedere al costurilor pentru pescar, acesta percepe un procent redus din suma încasată în urma vânzării acestor pești „ilegali” pentru a-și acoperi costurile, restul sumei fiind vărsat într-un fond public.

O colectare incompletă sau tardivă a datelor

| 27. | În primul rând, în anumite state membre, anumite activități de pescuit sunt complet omise din procesul de colectare a datelor de declarare a capturilor:






  (a) | în Spania, niciuna dintre capturile navelor mai mici de 10 metri nu este luată în considerare în procesul de urmărire a cotelor, chiar dacă acest tip de nave reprezintă o parte semnificativă din flota națională (31); |
| --- | --- | --- |

27.

În primul rând, în anumite state membre, anumite activități de pescuit sunt complet omise din procesul de colectare a datelor de declarare a capturilor:

(a)

în Spania, niciuna dintre capturile navelor mai mici de 10 metri nu este luată în considerare în procesul de urmărire a cotelor, chiar dacă acest tip de nave reprezintă o parte semnificativă din flota națională (31);

| (b) | în Franța, activitățile din Marea Mediterană și din cadrul departamentelor de peste mări nu sunt deloc monitorizate de sistemul de procesare a statisticilor naționale. |
| --- | --- |

(b)

în Franța, activitățile din Marea Mediterană și din cadrul departamentelor de peste mări nu sunt deloc monitorizate de sistemul de procesare a statisticilor naționale.

| 28. | În al doilea rând, anumite state membre nu au inclus încă în sistemul lor informatic colectarea unuia sau a altuia dintre cele trei documente declarative cheie, chiar dacă aceasta este obligatorie, în unele cazuri, de mai mult de 20 de ani:






  (a) | în Franța, declarațiile de debarcare nu sunt solicitate de autoritățile naționale decât din 2005 și nu au fost întotdeauna luate în considerare în sistemul național de urmărire a datelor referitoare la capturi în 2006; |
| --- | --- | --- |

28.

În al doilea rând, anumite state membre nu au inclus încă în sistemul lor informatic colectarea unuia sau a altuia dintre cele trei documente declarative cheie, chiar dacă aceasta este obligatorie, în unele cazuri, de mai mult de 20 de ani:

(a)

în Franța, declarațiile de debarcare nu sunt solicitate de autoritățile naționale decât din 2005 și nu au fost întotdeauna luate în considerare în sistemul național de urmărire a datelor referitoare la capturi în 2006;

| (b) | în Italia și Spania, urmărirea ratei de exploatare a cotelor nu are loc decât pe baza unui singur tip de document; |
| --- | --- |

(b)

în Italia și Spania, urmărirea ratei de exploatare a cotelor nu are loc decât pe baza unui singur tip de document;

| (c) | în Spania și Franța nu sunt înregistrate notele de vânzare pentru produsele congelate, deși cantitățile pe care acestea le reprezintă sunt foarte importante (32); |
| --- | --- |

(c)

în Spania și Franța nu sunt înregistrate notele de vânzare pentru produsele congelate, deși cantitățile pe care acestea le reprezintă sunt foarte importante (32);

| (d) | în Regatul Unit, înregistrarea notelor de vânzare nu a devenit obligatorie decât în 2006. |
| --- | --- |

(d)

în Regatul Unit, înregistrarea notelor de vânzare nu a devenit obligatorie decât în 2006.

| 29. | În plus, sistemele de colectare existente în statele membre nu permit întotdeauna identificarea și solicitarea documentelor lipsă:






  (a) | în Franța, conform serviciului responsabil de centralizarea datelor referitoare la capturi, pentru 5 % din navele mai mari de 10 metri nu au fost înregistrate niciun fel de date pentru anul 2005; |
| --- | --- | --- |

29.

În plus, sistemele de colectare existente în statele membre nu permit întotdeauna identificarea și solicitarea documentelor lipsă:

(a)

în Franța, conform serviciului responsabil de centralizarea datelor referitoare la capturi, pentru 5 % din navele mai mari de 10 metri nu au fost înregistrate niciun fel de date pentru anul 2005;

| (b) | în Regatul Unit nu există niciun mecanism care să permită verificarea exhaustivității notelor de vânzare depuse pentru navele mai mici de 10 metri, deși acestea reprezintă singura sursă de informații pentru urmărirea capturilor acestei părți a flotei; |
| --- | --- |

(b)

în Regatul Unit nu există niciun mecanism care să permită verificarea exhaustivității notelor de vânzare depuse pentru navele mai mici de 10 metri, deși acestea reprezintă singura sursă de informații pentru urmărirea capturilor acestei părți a flotei;

| (c) | în Spania, Franța, Italia și în Regatul Unit nu există niciun sistem de verificare a urmăririi numerelor de serie ale documentelor declarative pentru a se asigura de faptul că seriile respective sunt complete; |
| --- | --- |

(c)

în Spania, Franța, Italia și în Regatul Unit nu există niciun sistem de verificare a urmăririi numerelor de serie ale documentelor declarative pentru a se asigura de faptul că seriile respective sunt complete;

| (d) | în Danemarca, Franța, Italia, Țările de Jos și în Regatul Unit nu există niciun control sistematic al concordanței dintre datele VMS (33) și cele din documentele declarative; în patru dintre aceste cinci țări în care a fost testat acest aspect Curtea a identificat anomalii evidente, pentru care autoritățile competente nu au fost în măsură să prezinte explicații satisfăcătoare. |
| --- | --- |

(d)

în Danemarca, Franța, Italia, Țările de Jos și în Regatul Unit nu există niciun control sistematic al concordanței dintre datele VMS (33) și cele din documentele declarative; în patru dintre aceste cinci țări în care a fost testat acest aspect Curtea a identificat anomalii evidente, pentru care autoritățile competente nu au fost în măsură să prezinte explicații satisfăcătoare.

| 30. | Nu în ultimul rând, întârzierile înregistrate în colectarea și validarea datelor pot, în egală măsură, să afecteze exhaustivitatea acestora. Acest lucru are loc atunci când capturile nu sunt validate înainte de termenul-limită de transmitere către Comisie a cifrelor finale pentru anul precedent. Au putut fi constatate mai multe astfel de anomalii:






  (a) | în Regatul Unit corecțiile efectuate după data-limită de 15 februarie 2006 (34) au avut ca efect evidențierea unei depășiri a cotei 2005 pentru 3 rezerve, precum și creșterea depășirilor deja constatate pentru alte 3 rezerve; |
| --- | --- | --- |

30.

Nu în ultimul rând, întârzierile înregistrate în colectarea și validarea datelor pot, în egală măsură, să afecteze exhaustivitatea acestora. Acest lucru are loc atunci când capturile nu sunt validate înainte de termenul-limită de transmitere către Comisie a cifrelor finale pentru anul precedent. Au putut fi constatate mai multe astfel de anomalii:

(a)

în Regatul Unit corecțiile efectuate după data-limită de 15 februarie 2006 (34) au avut ca efect evidențierea unei depășiri a cotei 2005 pentru 3 rezerve, precum și creșterea depășirilor deja constatate pentru alte 3 rezerve;

| (b) | în Italia, serviciul responsabil de urmărirea cotelor a primit opt declarații suplimentare pentru ton roșu după termenul-limită de transmitere a cifrelor finale; acestea fuseseră trimise de către un pescar care era surprins de faptul că autoritățile i-au redus cota individuală pentru noul an datorită volumului redus al capturilor declarate în 2005: luarea în considerare a acestor cantități suplimentare a scos la iveală o depășire a cotei naționale. |
| --- | --- |

(b)

în Italia, serviciul responsabil de urmărirea cotelor a primit opt declarații suplimentare pentru ton roșu după termenul-limită de transmitere a cifrelor finale; acestea fuseseră trimise de către un pescar care era surprins de faptul că autoritățile i-au redus cota individuală pentru noul an datorită volumului redus al capturilor declarate în 2005: luarea în considerare a acestor cantități suplimentare a scos la iveală o depășire a cotei naționale.

Controale de validare limitate ca sferă de aplicare și nu întotdeauna eficace

Niciun stat membru vizitat nu este în măsură să identifice toate anomaliile cuprinse în declarații

| 31. | Reglementările comunitare (35) prevăd obligația statelor membre de a institui un sistem de validare care să cuprindă în special verificări prin confruntare ale mărfurilor și un control al datelor care decurg din diferitele obligații de declarare, precum și al datelor VMS. Reglementările prevăd, de asemenea, ca fiecare stat membru să creeze o bază de date pentru a facilita aceste verificări, însă nu specifică nici natura și nici sfera de cuprindere a controalelor de validare ce urmează a fi efectuate. |
| --- | --- |

31.

Reglementările comunitare (35) prevăd obligația statelor membre de a institui un sistem de validare care să cuprindă în special verificări prin confruntare ale mărfurilor și un control al datelor care decurg din diferitele obligații de declarare, precum și al datelor VMS. Reglementările prevăd, de asemenea, ca fiecare stat membru să creeze o bază de date pentru a facilita aceste verificări, însă nu specifică nici natura și nici sfera de cuprindere a controalelor de validare ce urmează a fi efectuate.

| 32. | Niciun stat membru nu dispunea de un sistem de validare complet integrat, și anume un sistem care să permită un control automat și sistematic al tuturor datelor declarative de aceeași natură:






  (a) | în niciunul dintre statele membre vizitate nu există un control automat și sistematic care să confrunte datele din cele trei documente declarative principale sau aceste date cu datele VMS corespondente; |
| --- | --- | --- |

32.

Niciun stat membru nu dispunea de un sistem de validare complet integrat, și anume un sistem care să permită un control automat și sistematic al tuturor datelor declarative de aceeași natură:

(a)

în niciunul dintre statele membre vizitate nu există un control automat și sistematic care să confrunte datele din cele trei documente declarative principale sau aceste date cu datele VMS corespondente;

| (b) | în Franța, declarațiile de debarcare nefiind luate în considerare, sistemul de validare constă în completarea datelor insuficiente (36) și, uneori, irelevante (37) privind vânzarea cu datele estimative din jurnalele de bord; |
| --- | --- |

(b)

în Franța, declarațiile de debarcare nefiind luate în considerare, sistemul de validare constă în completarea datelor insuficiente (36) și, uneori, irelevante (37) privind vânzarea cu datele estimative din jurnalele de bord;

| (c) | în Italia, utilizarea unui singur document declarativ pentru urmărirea singurei specii care face obiectul unei cote nu permite reconcilierea datelor; mai mult decât atât, modelul utilizat în 2005 și parțial în 2006 nu era conform cu reglementările comunitare; |
| --- | --- |

(c)

în Italia, utilizarea unui singur document declarativ pentru urmărirea singurei specii care face obiectul unei cote nu permite reconcilierea datelor; mai mult decât atât, modelul utilizat în 2005 și parțial în 2006 nu era conform cu reglementările comunitare;

| (d) | în Danemarca și Spania, datele din declarațiile de debarcare nu sunt confruntate cu cele din notele de vânzare decât în cazul unui control fizic. |
| --- | --- |

(d)

în Danemarca și Spania, datele din declarațiile de debarcare nu sunt confruntate cu cele din notele de vânzare decât în cazul unui control fizic.

| 33. | De altfel, în toate statele membre vizitate, cu excepția Țărilor de Jos, cifrele obținute din numărările efectuate cu ocazia controalelor fizice nu sunt integrate în sistemul de validare a declarațiilor privind capturile, deși acestea sunt, a priori, mai fiabile decât cele cuprinse în declarații. |
| --- | --- |

33.

De altfel, în toate statele membre vizitate, cu excepția Țărilor de Jos, cifrele obținute din numărările efectuate cu ocazia controalelor fizice nu sunt integrate în sistemul de validare a declarațiilor privind capturile, deși acestea sunt, a priori, mai fiabile decât cele cuprinse în declarații.

Nu toate anomaliile identificate de statele membre fac obiectul unei urmăriri adecvate

| 34. | Controalele prin confruntare nu sunt suficient de documentate pentru a putea verifica dacă acestea au fost efectiv realizate și dacă anomaliile identificate au făcut obiectul unei urmăriri adecvate, și aceasta în toate țările vizitate. |
| --- | --- |

34.

Controalele prin confruntare nu sunt suficient de documentate pentru a putea verifica dacă acestea au fost efectiv realizate și dacă anomaliile identificate au făcut obiectul unei urmăriri adecvate, și aceasta în toate țările vizitate.

| 35. | În Franța, sistemul de validare este prejudiciat de unele considerente juridice. De fapt, în cadrul administrației naționale are loc o dezbatere cu privire la natura statistică (sau de alt fel) a datelor declarative. Din această cauză, în absența unei certitudini juridice, inspectorii nu sunt informați în mod sistematic cu privire la detectarea, de către serviciile responsabile de procesarea datelor referitoare la capturi, a diferențelor ce depășesc marja de toleranță. |
| --- | --- |

35.

În Franța, sistemul de validare este prejudiciat de unele considerente juridice. De fapt, în cadrul administrației naționale are loc o dezbatere cu privire la natura statistică (sau de alt fel) a datelor declarative. Din această cauză, în absența unei certitudini juridice, inspectorii nu sunt informați în mod sistematic cu privire la detectarea, de către serviciile responsabile de procesarea datelor referitoare la capturi, a diferențelor ce depășesc marja de toleranță.

| 36. | În cele din urmă, neajunsurile sistemelor de validare au oferit Curții posibilitatea de a identifica, în toate statele membre vizitate, anomalii legate de declarații (38) care nu fuseseră detectate sau soluționate. |
| --- | --- |

36.

În cele din urmă, neajunsurile sistemelor de validare au oferit Curții posibilitatea de a identifica, în toate statele membre vizitate, anomalii legate de declarații (38) care nu fuseseră detectate sau soluționate.

Lipsă de integrare și de armonizare la nivel comunitar

Interoperabilitatea foarte limitată între sistemele diferitelor state membre afectează în mod negativ exhaustivitatea controalelor

| 37. | Absența interoperabilității și a interconectării între diferitele sisteme naționale de colectare a datelor referitoare la capturi reduce posibilitățile de control și, în consecință, limitează eficacitatea sistemelor de validare. De exemplu, în cazul unei prime vânzări într-o țară diferită de statul de pavilion sau de statul în care se află locul de debarcare, este imposibil să se realizeze un control automat prin confruntarea datelor din nota de vânzare, pe de o parte, cu cele din jurnalul de bord și declarația de debarcare, pe de alta (39). |
| --- | --- |

37.

Absența interoperabilității și a interconectării între diferitele sisteme naționale de colectare a datelor referitoare la capturi reduce posibilitățile de control și, în consecință, limitează eficacitatea sistemelor de validare. De exemplu, în cazul unei prime vânzări într-o țară diferită de statul de pavilion sau de statul în care se află locul de debarcare, este imposibil să se realizeze un control automat prin confruntarea datelor din nota de vânzare, pe de o parte, cu cele din jurnalul de bord și declarația de debarcare, pe de alta (39).

Coeficienți de conversie naționali impreciși și inconsecvenți

| 38. | Capturile totale admisibile și cotele sunt fixate în tone greutate în viu, adică pești întregi și în momentul capturii. În schimb, în documentele declarative ce servesc ca referință pentru urmărirea capturilor (40) este utilizată greutatea netă. Diferența dintre cele două unități provine, în principal, din tranșarea peștilor la bordul navelor. Pentru transformarea dintr-o unitate în alta, se utilizează coeficienți de conversie. Acești coeficienți sunt derivați pe baza unor date obținute din practici anterioare (41) și care nu au fost niciodată validate în mod riguros, fiind deseori diferite de la un stat membru la altul. Rezultatul constă în lipsa de precizie a cifrelor validate referitoare la capturi, precum și în diferențe nejustificate și uneori semnificative între tonajele luate în considerare pentru urmărirea cotelor în funcție de țara locului de debarcare (42). |
| --- | --- |

38.

Capturile totale admisibile și cotele sunt fixate în tone greutate în viu, adică pești întregi și în momentul capturii. În schimb, în documentele declarative ce servesc ca referință pentru urmărirea capturilor (40) este utilizată greutatea netă. Diferența dintre cele două unități provine, în principal, din tranșarea peștilor la bordul navelor. Pentru transformarea dintr-o unitate în alta, se utilizează coeficienți de conversie. Acești coeficienți sunt derivați pe baza unor date obținute din practici anterioare (41) și care nu au fost niciodată validate în mod riguros, fiind deseori diferite de la un stat membru la altul. Rezultatul constă în lipsa de precizie a cifrelor validate referitoare la capturi, precum și în diferențe nejustificate și uneori semnificative între tonajele luate în considerare pentru urmărirea cotelor în funcție de țara locului de debarcare (42).

Probleme grave de trasabilitate în două dintre țările vizitate

| 39. | Trasabilitatea datelor nu este asigurată în două dintre țările vizitate, ceea ce înseamnă că nu a fost posibil să se verifice dacă datele consolidate transmise Comisiei corespundeau sumei datelor individuale validate. Aceasta este o anomalie majoră, deoarece este imposibil să se stabilească legătura între datele utilizate pentru urmărirea cotelor și cele cuprinse în declarațiile individuale:






  (a) | în Franța, pentru cele șase specii analizate, totalurile din situația detaliată întocmită de autoritățile naționale indicau diferențe semnificative față de cifrele finale comunicate Comisiei (a se vedea Tabelul 1); autoritățile franceze au oferit explicații cu privire la posibila origine a acestor diferențe, dar nu au fost în măsură să prezinte o situație în care datele să fie reconciliate;
  Tabelul 1 | Specii (în tone) |
| --- | --- | --- | --- |
| | ANF (pește-undițar) | BFT (ton roșu) | COD (cod) | HKE (merluciu) | SRX (vulpe-de-mare) | WHG (merlan) |
| Total din situația detaliată furnizată auditorilor | 19 910,5 | 1 683,1 | 5 537,7 | 13 167,4 | 56,9 | 13 391,4 |
| Date transmise DG Pescuit | 15 981,9 | 1 864,4 | 6 528,9 | 7 425,1 | 48,5 | 12 914,4 |
| Diferență (în tone) | 3 928,6 | – 181,3 | – 991,2 | 5 742,3 | 8,4 | 477,0 |
| Diferență în % | 24,6 % | –9,7 % | –15,2 % | 77,3 % | 17,3 % | 3,7 % |

39.

Trasabilitatea datelor nu este asigurată în două dintre țările vizitate, ceea ce înseamnă că nu a fost posibil să se verifice dacă datele consolidate transmise Comisiei corespundeau sumei datelor individuale validate. Aceasta este o anomalie majoră, deoarece este imposibil să se stabilească legătura între datele utilizate pentru urmărirea cotelor și cele cuprinse în declarațiile individuale:

(a)

în Franța, pentru cele șase specii analizate, totalurile din situația detaliată întocmită de autoritățile naționale indicau diferențe semnificative față de cifrele finale comunicate Comisiei (a se vedea Tabelul 1); autoritățile franceze au oferit explicații cu privire la posibila origine a acestor diferențe, dar nu au fost în măsură să prezinte o situație în care datele să fie reconciliate;

Tabelul 1

Specii (în tone)

ANF (pește-undițar)

BFT (ton roșu)

COD (cod)

HKE (merluciu)

SRX (vulpe-de-mare)

WHG (merlan)

Total din situația detaliată furnizată auditorilor

19 910,5

1 683,1

5 537,7

13 167,4

56,9

13 391,4

Date transmise DG Pescuit

15 981,9

1 864,4

6 528,9

7 425,1

48,5

12 914,4

Diferență (în tone)

3 928,6

– 181,3

– 991,2

5 742,3

8,4

477,0

Diferență în %

24,6 %

–9,7 %

–15,2 %

77,3 %

17,3 %

3,7 %

| (b) | în Spania, pentru 2005, datele declarate Direcției Generale pentru Pescuit și Afaceri Maritime (DG Pescuit) cu privire la debarcările din navele spaniole în Spania sunt mai mici cu aproximativ 40 % (43) față de cele înregistrate în bazele de date naționale; autoritățile spaniole au recunoscut omisiuni în declarațiile trimise DG Pescuit pentru 148,5 mii de tone, referitor la speciile care nu fac obiectul unor cote, nefiind însă în măsură să furnizeze explicații pentru restul de 20,5 mii de tone ce compun diferența respectivă; |
| --- | --- |

(b)

în Spania, pentru 2005, datele declarate Direcției Generale pentru Pescuit și Afaceri Maritime (DG Pescuit) cu privire la debarcările din navele spaniole în Spania sunt mai mici cu aproximativ 40 % (43) față de cele înregistrate în bazele de date naționale; autoritățile spaniole au recunoscut omisiuni în declarațiile trimise DG Pescuit pentru 148,5 mii de tone, referitor la speciile care nu fac obiectul unor cote, nefiind însă în măsură să furnizeze explicații pentru restul de 20,5 mii de tone ce compun diferența respectivă;

| (c) | pe de altă parte, în Italia, deși într-un document întocmit de serviciile centrale erau înregistrate debarcări de 97,5 tone de ton roșu în 2005 în zona de competență a orașului Salerno, în cursul vizitei la fața locului autoritățile de control responsabile susțineau că nu a avut loc nicio debarcare a acestei specii în anul respectiv. Din cele șapte declarații de capturi ce atestă cantitățile debarcate, două indicau un port din altă regiune. Analiza semnalelor VMS nu a furnizat nicio informație cu privire la poziția exactă a navelor respective în ziua în care a avut loc debarcarea indicată (44). |
| --- | --- |

(c)

pe de altă parte, în Italia, deși într-un document întocmit de serviciile centrale erau înregistrate debarcări de 97,5 tone de ton roșu în 2005 în zona de competență a orașului Salerno, în cursul vizitei la fața locului autoritățile de control responsabile susțineau că nu a avut loc nicio debarcare a acestei specii în anul respectiv. Din cele șapte declarații de capturi ce atestă cantitățile debarcate, două indicau un port din altă regiune. Analiza semnalelor VMS nu a furnizat nicio informație cu privire la poziția exactă a navelor respective în ziua în care a avut loc debarcarea indicată (44).

Date, în ultimă instanță, de o calitate îndoielnică în ceea ce privește urmărirea cotelor

Absența unui audit global și a unui sistem de certificare de către statele membre

| 40. | Niciunul dintre statele membre vizitate nu și-a supus sistemul de colectare și de validare a datelor referitoare la capturi unui audit global care să vizeze, în special, evaluarea calității aplicațiilor informatice. În mod similar, datele generate de aceste sisteme și transmise Comisiei nu au făcut niciodată obiectul vreunei proceduri de certificare de către un organism independent. |
| --- | --- |

40.

Niciunul dintre statele membre vizitate nu și-a supus sistemul de colectare și de validare a datelor referitoare la capturi unui audit global care să vizeze, în special, evaluarea calității aplicațiilor informatice. În mod similar, datele generate de aceste sisteme și transmise Comisiei nu au făcut niciodată obiectul vreunei proceduri de certificare de către un organism independent.

| 41. | Cu toate acestea, în versiunea inițială a regulamentului referitor la control (45), era prevăzut ca fiecare stat membru să înainteze Comisiei, în primul an de la intrarea în vigoare a regulamentului, un raport în care să se descrie modul de colectare și de verificare a datelor și în care să se precizeze gradul de fiabilitate a acestor date. Această obligație nu a fost reluată în regulamentul ulterior (46). |
| --- | --- |

41.

Cu toate acestea, în versiunea inițială a regulamentului referitor la control (45), era prevăzut ca fiecare stat membru să înainteze Comisiei, în primul an de la intrarea în vigoare a regulamentului, un raport în care să se descrie modul de colectare și de verificare a datelor și în care să se precizeze gradul de fiabilitate a acestor date. Această obligație nu a fost reluată în regulamentul ulterior (46).

Comisia este conștientă de această situație

| 42. | Comisia este conștientă de calitatea îndoielnică a datelor pe care le primește, lucru pe care l-a declarat deja în mod public (47). |
| --- | --- |

42.

Comisia este conștientă de calitatea îndoielnică a datelor pe care le primește, lucru pe care l-a declarat deja în mod public (47).

| 43. | Totuși, Comisia se bazează tocmai pe aceste date de o calitate îndoielnică în efortul său de a preveni și, după caz, de a sancționa depășirile cotelor. |
| --- | --- |

43.

Totuși, Comisia se bazează tocmai pe aceste date de o calitate îndoielnică în efortul său de a preveni și, după caz, de a sancționa depășirile cotelor.

Urmărire insuficientă din partea Comisiei

| 44. | Având în vedere că statele membre sunt primele responsabile de gestionarea și urmărirea propriilor cote, ele sunt cele care trebuie să întreprindă măsurile necesare pentru a evita depășirea acestora, în special prin interzicerea, acolo unde este necesar, a tipului de pescuit în cauză. În ceea ce privește Comisia, datoria ei este de a verifica dacă statele membre și-au respectat sau nu obligațiile. Aceasta are, în acest sens, posibilitatea de a interzice, din proprie inițiativă, pescuitul pentru o anumită rezervă (48). |
| --- | --- |

44.

Având în vedere că statele membre sunt primele responsabile de gestionarea și urmărirea propriilor cote, ele sunt cele care trebuie să întreprindă măsurile necesare pentru a evita depășirea acestora, în special prin interzicerea, acolo unde este necesar, a tipului de pescuit în cauză. În ceea ce privește Comisia, datoria ei este de a verifica dacă statele membre și-au respectat sau nu obligațiile. Aceasta are, în acest sens, posibilitatea de a interzice, din proprie inițiativă, pescuitul pentru o anumită rezervă (48).

Un sistem informatic nesatisfăcător

| 45. | Sistemul informatic prin intermediul căruia Comisia primește lunar datele întocmite de statele membre referitoare la capturi prezintă mai multe neajunsuri. În primul rând, astfel cum a fost menționat mai sus, informațiile transmise sunt de o calitate îndoielnică. În al doilea rând, nu toate statele membre își transmit sistematic rapoartele la termenele prevăzute, ceea ce limitează capacitatea de reacție a Comisiei. De altfel, având în vedere că informațiile sunt cumulate pe parcursul anului, este imposibil să se efectueze teste care să verifice concordanța datelor aferente unui exercițiu dat cu cele aferente unui alt exercițiu, de-a lungul unei anumite perioade, sau să se identifice întârzierile în procesare. În final, absența anumitor teste logice simple împiedică identificarea imediată a anumitor anomalii în declarații, chiar și a celor foarte grave (49). |
| --- | --- |

45.

Sistemul informatic prin intermediul căruia Comisia primește lunar datele întocmite de statele membre referitoare la capturi prezintă mai multe neajunsuri. În primul rând, astfel cum a fost menționat mai sus, informațiile transmise sunt de o calitate îndoielnică. În al doilea rând, nu toate statele membre își transmit sistematic rapoartele la termenele prevăzute, ceea ce limitează capacitatea de reacție a Comisiei. De altfel, având în vedere că informațiile sunt cumulate pe parcursul anului, este imposibil să se efectueze teste care să verifice concordanța datelor aferente unui exercițiu dat cu cele aferente unui alt exercițiu, de-a lungul unei anumite perioade, sau să se identifice întârzierile în procesare. În final, absența anumitor teste logice simple împiedică identificarea imediată a anumitor anomalii în declarații, chiar și a celor foarte grave (49).

Absența evaluării calității datelor

| 46. | Comisia nu efectuează nicio reconciliere între datele transmise DG Pescuit în cadrul punerii în aplicare a politicii în domeniul pescuitului cu cele de aceeași natură primite de Eurostat (50) și care, în anumite cazuri, prezintă diferențe semnificative. |
| --- | --- |

46.

Comisia nu efectuează nicio reconciliere între datele transmise DG Pescuit în cadrul punerii în aplicare a politicii în domeniul pescuitului cu cele de aceeași natură primite de Eurostat (50) și care, în anumite cazuri, prezintă diferențe semnificative.

| 47. | Din 1999, Comisia are drept de acces la duplicatele fișierelor electronice naționale (51). Această posibilitate ar trebui să îi permită să evalueze calitatea datelor care îi sunt transmise. Totuși, în ceea ce privește datele referitoare la capturi, Comisia a adresat prima sa cerere în acest sens statelor membre doar în 2007. Comisia explică utilizarea redusă a acestei posibilități prin faptul că unitățile sale de control și de inspecție nu dispun de personal suficient cu competențe reale în ceea ce privește analiza, procesarea și controlul datelor. |
| --- | --- |

47.

Din 1999, Comisia are drept de acces la duplicatele fișierelor electronice naționale (51). Această posibilitate ar trebui să îi permită să evalueze calitatea datelor care îi sunt transmise. Totuși, în ceea ce privește datele referitoare la capturi, Comisia a adresat prima sa cerere în acest sens statelor membre doar în 2007. Comisia explică utilizarea redusă a acestei posibilități prin faptul că unitățile sale de control și de inspecție nu dispun de personal suficient cu competențe reale în ceea ce privește analiza, procesarea și controlul datelor.

Tabelul 2

Exemple de diferențe între datele DG Pescuit și datele Eurostat

| 2005 ton roșu (BFT) (în tone) |
| --- |
| Stat membru | Cotă | Date DG Pescuit | Date Eurostat | Diferență |
| tone | % |
| Franța | 6 983 | 8 936 | 9 726 | – 791 | –8,8 % |
| Italia | 4 888 | 4 879 | 4 272 | 607 | 12,4 % |
| Spania | 5 857 | 5 850 | 5 650 | 200 | 3,4 % |

2005 ton roșu (BFT) (în tone)

Stat membru

Cotă

Date DG Pescuit

Date Eurostat

Diferență

tone

%

Franța

6 983

8 936

9 726

– 791

–8,8 %

Italia

4 888

4 879

4 272

607

12,4 %

Spania

5 857

5 850

5 650

200

3,4 %

O urmărire limitată

| 48. | Pentru fiecare rezervă care face obiectul unei cote (52), sistemul de urmărire și de avertizare rapidă introdus de Comisie constă în efectuarea unei comparații automate între totalul cotelor și capturile declarate. Atunci când rata de exploatare a cotei atinge un prag prestabilit, este trimis un mesaj de avertizare statului membru în cauză, prin care acesta este invitat să comunice măsurile pe care intenționează să le întreprindă. |
| --- | --- |

48.

Pentru fiecare rezervă care face obiectul unei cote (52), sistemul de urmărire și de avertizare rapidă introdus de Comisie constă în efectuarea unei comparații automate între totalul cotelor și capturile declarate. Atunci când rata de exploatare a cotei atinge un prag prestabilit, este trimis un mesaj de avertizare statului membru în cauză, prin care acesta este invitat să comunice măsurile pe care intenționează să le întreprindă.

| 49. | Întârzierile în declararea capturilor și în urmărirea schimburilor de cote de pescuit între statele membre, la care se adaugă complexitatea determinată de existența unor condiții speciale (53), a unor posibilități de compensare, a reportărilor și a deducerilor proporționale în anul următor și în diferite condiții, totul combinat cu numărul redus de resurse umane alocate, prejudiciază eficacitatea acestei proceduri. În 2005, acest sistem nu a evitat depășirea oficială a 26 de cote, din care 11 au fost depășite în mod semnificativ (54). |
| --- | --- |

49.

Întârzierile în declararea capturilor și în urmărirea schimburilor de cote de pescuit între statele membre, la care se adaugă complexitatea determinată de existența unor condiții speciale (53), a unor posibilități de compensare, a reportărilor și a deducerilor proporționale în anul următor și în diferite condiții, totul combinat cu numărul redus de resurse umane alocate, prejudiciază eficacitatea acestei proceduri. În 2005, acest sistem nu a evitat depășirea oficială a 26 de cote, din care 11 au fost depășite în mod semnificativ (54).

Posibilități de acțiune limitate

| 50. | Comisia are dreptul de a interzice un anumit tip de pescuit din proprie inițiativă (55). Totuși, necesitatea de a colecta probe suficiente pentru a ajunge la certitudinea că o cotă a fost epuizată restrânge, în practică, sfera de aplicare a acestei dispoziții doar la rezervele care implică un număr redus de nave și de debarcări. Mai mult, dată fiind preocuparea de a evita orice risc juridic, Comisia solicită un nivel de încredere foarte ridicat înainte de a acționa, ceea ce conduce la amânarea datei de luare a deciziei și, prin urmare, la reducerea eficacității măsurii. |
| --- | --- |

50.

Comisia are dreptul de a interzice un anumit tip de pescuit din proprie inițiativă (55). Totuși, necesitatea de a colecta probe suficiente pentru a ajunge la certitudinea că o cotă a fost epuizată restrânge, în practică, sfera de aplicare a acestei dispoziții doar la rezervele care implică un număr redus de nave și de debarcări. Mai mult, dată fiind preocuparea de a evita orice risc juridic, Comisia solicită un nivel de încredere foarte ridicat înainte de a acționa, ceea ce conduce la amânarea datei de luare a deciziei și, prin urmare, la reducerea eficacității măsurii.

| 51. | În concluzie, urmărirea cotelor este deficitară, deoarece se bazează pe date de o calitate îndoielnică, nu face obiectul decât al unui control limitat din partea Comisiei, neavând nicio posibilitate reală de a aplica măsuri coercitive. În plus, controalele administrative, deși performante, nu garantează în toate cazurile veridicitatea informațiilor cuprinse în declarații. Acestea trebuie să fie completate de controale fizice. |
| --- | --- |

51.

În concluzie, urmărirea cotelor este deficitară, deoarece se bazează pe date de o calitate îndoielnică, nu face obiectul decât al unui control limitat din partea Comisiei, neavând nicio posibilitate reală de a aplica măsuri coercitive. În plus, controalele administrative, deși performante, nu garantează în toate cazurile veridicitatea informațiilor cuprinse în declarații. Acestea trebuie să fie completate de controale fizice.

O eficacitate limitată a inspecțiilor naționale

| 52. | Reușita politicii de gestionare durabilă a resurselor halieutice depinde de o aplicare eficace a diferitelor dispoziții de reglementare. Acest lucru presupune existența unor sisteme eficace de control și de inspecție, capabile să prevină și să detecteze încălcările. Aceasta necesită standarde de referință generale, o presiune de control suficientă și o optimizare a activităților de inspecție. Nu a putut fi verificată existența niciuneia dintre aceste trei condiții. |
| --- | --- |

52.

Reușita politicii de gestionare durabilă a resurselor halieutice depinde de o aplicare eficace a diferitelor dispoziții de reglementare. Acest lucru presupune existența unor sisteme eficace de control și de inspecție, capabile să prevină și să detecteze încălcările. Aceasta necesită standarde de referință generale, o presiune de control suficientă și o optimizare a activităților de inspecție. Nu a putut fi verificată existența niciuneia dintre aceste trei condiții.

Absența unor standarde de control generale

Absența unor standarde generale ...

| 53. | Legislația comunitară prevede obligația statelor membre de a lua măsurile necesare pentru a asigura punerea în practică eficace a controlului și a inspecției aplicării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (56). Cu toate acestea, nu există nicio linie directoare care să definească aceste concepte. |
| --- | --- |

53.

Legislația comunitară prevede obligația statelor membre de a lua măsurile necesare pentru a asigura punerea în practică eficace a controlului și a inspecției aplicării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (56). Cu toate acestea, nu există nicio linie directoare care să definească aceste concepte.

| 54. | În urma reformei politicii comune în domeniul pescuitului din 2002 și, în special, în cadrul planurilor de redresare, Comisia a introdus în legislație norme de inspecție, obiective de control cantitative și obligații privind existența unor programe de control la nivel național. Totuși, toate acestea sunt încă limitate la cazuri specifice și există riscul ca multiplicarea acestor cerințe să conducă la suprapunerea și complicarea obligațiilor, care devin dificil de gestionat și de respectat, fără să reducă în mod semnificativ nivelul de control asupra unor tipuri de pescuit care nu sunt vizate de aceste planuri. |
| --- | --- |

54.

În urma reformei politicii comune în domeniul pescuitului din 2002 și, în special, în cadrul planurilor de redresare, Comisia a introdus în legislație norme de inspecție, obiective de control cantitative și obligații privind existența unor programe de control la nivel național. Totuși, toate acestea sunt încă limitate la cazuri specifice și există riscul ca multiplicarea acestor cerințe să conducă la suprapunerea și complicarea obligațiilor, care devin dificil de gestionat și de respectat, fără să reducă în mod semnificativ nivelul de control asupra unor tipuri de pescuit care nu sunt vizate de aceste planuri.

... conduce la practici eterogene și prost acceptate ...

| 55. | În lipsa unor standarde comune, fiecare stat membru a instituit, în zona sa de competență, propriul său sistem cu propriile sale caracteristici. Aceste multiple demersuri naționale au avut ca rezultat proceduri și practici variate. Această diversitate oferă operatorilor posibilitatea de a critica practici pe care le consideră discriminatorii, de a se îndoi de caracterul pertinent al politicii comune în domeniul pescuitului, fiind, astfel, mai puțin predispuși să respecte normele. |
| --- | --- |

55.

În lipsa unor standarde comune, fiecare stat membru a instituit, în zona sa de competență, propriul său sistem cu propriile sale caracteristici. Aceste multiple demersuri naționale au avut ca rezultat proceduri și practici variate. Această diversitate oferă operatorilor posibilitatea de a critica practici pe care le consideră discriminatorii, de a se îndoi de caracterul pertinent al politicii comune în domeniul pescuitului, fiind, astfel, mai puțin predispuși să respecte normele.

... și limitează sfera evaluărilor Comisiei

| 56. | Misiunea Comisiei este de a evalua și de a controla aplicarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului de către statele membre (57) și, în special, modul în care acestea își îndeplinesc obligațiile de punere în aplicare a unui sistem eficace de control și de inspecție. Rezultatele activității sale sunt publicate în rapoarte trienale (58). |
| --- | --- |

56.

Misiunea Comisiei este de a evalua și de a controla aplicarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului de către statele membre (57) și, în special, modul în care acestea își îndeplinesc obligațiile de punere în aplicare a unui sistem eficace de control și de inspecție. Rezultatele activității sale sunt publicate în rapoarte trienale (58).

| 57. | Întrucât nu dispune de norme de reglementare și nu a elaborat standarde general acceptate, Comisia nu a efectuat evaluări generale ale sistemelor existente în statele membre. Aceasta are tendința de a-și concentra activitățile sale de inspecție asupra procedurilor din cadrul sistemelor naționale care fac obiectul unor norme de reglementare specifice. De fapt, acestea reprezintă singura modalitate prin care se poate ajunge la concluzii ce pot fi utilizate într-o procedură judiciară. Totuși, această abordare nu îi permite să se pronunțe cu privire la eficacitatea în ansamblu a sistemelor de inspecție și de control pe care fiecare stat membru este obligat să le instituie în conformitate cu legislația comunitară. |
| --- | --- |

57.

Întrucât nu dispune de norme de reglementare și nu a elaborat standarde general acceptate, Comisia nu a efectuat evaluări generale ale sistemelor existente în statele membre. Aceasta are tendința de a-și concentra activitățile sale de inspecție asupra procedurilor din cadrul sistemelor naționale care fac obiectul unor norme de reglementare specifice. De fapt, acestea reprezintă singura modalitate prin care se poate ajunge la concluzii ce pot fi utilizate într-o procedură judiciară. Totuși, această abordare nu îi permite să se pronunțe cu privire la eficacitatea în ansamblu a sistemelor de inspecție și de control pe care fiecare stat membru este obligat să le instituie în conformitate cu legislația comunitară.

| 58. | În ceea ce privește Curtea, aceasta a evaluat eficacitatea sistemelor de inspecție și de control din diferitele state membre vizitate, bazându-se pe standarde aplicabile oricărui sistem de control (59). Aceste standarde pot fi clasificate în două mari categorii, cele care asigură o presiune de control globală suficientă și cele care garantează o bună orientare a inspecțiilor. |
| --- | --- |

58.

În ceea ce privește Curtea, aceasta a evaluat eficacitatea sistemelor de inspecție și de control din diferitele state membre vizitate, bazându-se pe standarde aplicabile oricărui sistem de control (59). Aceste standarde pot fi clasificate în două mari categorii, cele care asigură o presiune de control globală suficientă și cele care garantează o bună orientare a inspecțiilor.

Presiunea de control este dificil de evaluat și nu este întotdeauna suficientă

| 59. | Pentru a fi eficace, orice sistem de control are nevoie de un nivel minim de control fizic, rolul acestuia fiind de a verifica pe teren dacă sunt respectate sau nu reglementările. Acest nivel trebuie evaluat dintr-un punct de vedere nu numai cantitativ, ci și calitativ. Acest lucru necesită definirea caracteristicilor minime ale unei inspecții, urmărirea activității de control, precum și verificarea realității și a calității operațiunilor de control. |
| --- | --- |

59.

Pentru a fi eficace, orice sistem de control are nevoie de un nivel minim de control fizic, rolul acestuia fiind de a verifica pe teren dacă sunt respectate sau nu reglementările. Acest nivel trebuie evaluat dintr-un punct de vedere nu numai cantitativ, ci și calitativ. Acest lucru necesită definirea caracteristicilor minime ale unei inspecții, urmărirea activității de control, precum și verificarea realității și a calității operațiunilor de control.

Absența unor standarde de reglementare generale în ceea ce privește inspecțiile

| 60. | După cum este menționat mai sus, conceptul de inspecție nu este definit în legislația comunitară. Termenul de „inspecție” poate să desemneze atât un control de câteva minute care se limitează la verificarea autorizației de pescuit, cât și o operațiune care se desfășoară pe durata mai multor zile, mobilizând un număr mare de inspectori și implicând un control exhaustiv al încărcăturii, al uneltelor de pescuit și al documentelor. Mai mult decât atât, această situație permite anumitor state membre să includă în statisticile lor de control inspecții care nu privesc în mod direct respectarea dispozițiilor referitoare la conservarea resurselor, ci se referă, de exemplu, la condițiile sanitare și de siguranță. |
| --- | --- |

60.

După cum este menționat mai sus, conceptul de inspecție nu este definit în legislația comunitară. Termenul de „inspecție” poate să desemneze atât un control de câteva minute care se limitează la verificarea autorizației de pescuit, cât și o operațiune care se desfășoară pe durata mai multor zile, mobilizând un număr mare de inspectori și implicând un control exhaustiv al încărcăturii, al uneltelor de pescuit și al documentelor. Mai mult decât atât, această situație permite anumitor state membre să includă în statisticile lor de control inspecții care nu privesc în mod direct respectarea dispozițiilor referitoare la conservarea resurselor, ci se referă, de exemplu, la condițiile sanitare și de siguranță.

| 61. | Nu este nevoie ca fiecare control să fie exhaustiv pentru a fi util. Totuși, pentru a fi eficace, fiecare inspecție trebuie să prezinte anumite caracteristici, în funcție de natura sa. De exemplu, un control de debarcare, la care inspectorii nu sunt prezenți de la începutul până la sfârșitul operațiunilor și nu controlează conținutul calei la sfârșitul activității lor, nu permite formarea unei opinii cu privire la exactitatea cantităților de capturi declarate. |
| --- | --- |

61.

Nu este nevoie ca fiecare control să fie exhaustiv pentru a fi util. Totuși, pentru a fi eficace, fiecare inspecție trebuie să prezinte anumite caracteristici, în funcție de natura sa. De exemplu, un control de debarcare, la care inspectorii nu sunt prezenți de la începutul până la sfârșitul operațiunilor și nu controlează conținutul calei la sfârșitul activității lor, nu permite formarea unei opinii cu privire la exactitatea cantităților de capturi declarate.

| 62. | Totuși, nu toate statele membre au definit criteriile de eficacitate necesare pentru principalele tipuri de inspecție. Abia în 2007 Comisia a întreprins un astfel de demers, când a definit criteriile pe care trebuie să le îndeplinească inspecțiile naționale pentru a putea fi luate în considerare ca atare în rapoartele sale de evaluare trienale. Cu toate acestea, deficiențele care caracterizează sistemele informatice existente în statele membre pot cauza probleme în identificarea și recenzarea inspecțiilor care corespund acestor criterii. |
| --- | --- |

62.

Totuși, nu toate statele membre au definit criteriile de eficacitate necesare pentru principalele tipuri de inspecție. Abia în 2007 Comisia a întreprins un astfel de demers, când a definit criteriile pe care trebuie să le îndeplinească inspecțiile naționale pentru a putea fi luate în considerare ca atare în rapoartele sale de evaluare trienale. Cu toate acestea, deficiențele care caracterizează sistemele informatice existente în statele membre pot cauza probleme în identificarea și recenzarea inspecțiilor care corespund acestor criterii.

Proasta documentare a inspecțiilor ...

| 63. | Documentarea corespunzătoare a fiecărei inspecții este primordială. În primul rând, aceasta permite verificarea calității individuale și a sferei de cuprindere a controalelor efectuate, constituind, ulterior, un element indispensabil pentru eficacitatea acțiunilor în justiție care pot fi inițiate în cazul încălcării legislației. |
| --- | --- |

63.

Documentarea corespunzătoare a fiecărei inspecții este primordială. În primul rând, aceasta permite verificarea calității individuale și a sferei de cuprindere a controalelor efectuate, constituind, ulterior, un element indispensabil pentru eficacitatea acțiunilor în justiție care pot fi inițiate în cazul încălcării legislației.

| 64. | Normele comunitare nu prevăd formulare-tip de control care să fie utilizate de toate organismele de control (60). Având în vedere că nu există o armonizare a practicilor, astfel de documente-tip ar permite obținerea unei mai mari transparențe și ar facilita cooperarea dintre diferitele organisme de control din toate statele membre. |
| --- | --- |

64.

Normele comunitare nu prevăd formulare-tip de control care să fie utilizate de toate organismele de control (60). Având în vedere că nu există o armonizare a practicilor, astfel de documente-tip ar permite obținerea unei mai mari transparențe și ar facilita cooperarea dintre diferitele organisme de control din toate statele membre.

| 65. | În statele membre, activitățile Curții au relevat următoarele neajunsuri legate de documentarea activităților de inspecție:






  (a) | în Italia, doar inspecțiile în urma cărora a fost constatată o încălcare a legislației fac obiectul unui raport, iar acesta din urmă nu prezintă în detaliu decât faptele incriminate; |
| --- | --- | --- |

65.

În statele membre, activitățile Curții au relevat următoarele neajunsuri legate de documentarea activităților de inspecție:

(a)

în Italia, doar inspecțiile în urma cărora a fost constatată o încălcare a legislației fac obiectul unui raport, iar acesta din urmă nu prezintă în detaliu decât faptele incriminate;

| (b) | în Franța, Italia, Țările de Jos și Regatul Unit, rapoartele de control ori nu permit verificarea respectării anumitor condiții esențiale pentru asigurarea eficacității unei inspecții (61), ori conțin informații contradictorii. |
| --- | --- |

(b)

în Franța, Italia, Țările de Jos și Regatul Unit, rapoartele de control ori nu permit verificarea respectării anumitor condiții esențiale pentru asigurarea eficacității unei inspecții (61), ori conțin informații contradictorii.

... care nu sunt întotdeauna reunite în baze de date centralizate

| 66. | Înregistrarea centralizată a tuturor rapoartelor de inspecție într-o bază de date informatizată este esențială. Facilitând trasabilitatea și exploatarea datelor, aceasta este singura metodă prin care se poate realiza o evaluare globală a activității de inspecție și, în special, a volumului și a rezultatelor sale. |
| --- | --- |

66.

Înregistrarea centralizată a tuturor rapoartelor de inspecție într-o bază de date informatizată este esențială. Facilitând trasabilitatea și exploatarea datelor, aceasta este singura metodă prin care se poate realiza o evaluare globală a activității de inspecție și, în special, a volumului și a rezultatelor sale.

| 67. | Nici în acest domeniu legislația comunitară nu a definit vreo obligație sau vreun standard, lăsând la latitudinea fiecărui stat membru opțiunea de a elabora sau nu sistemul preferat. |
| --- | --- |

67.

Nici în acest domeniu legislația comunitară nu a definit vreo obligație sau vreun standard, lăsând la latitudinea fiecărui stat membru opțiunea de a elabora sau nu sistemul preferat.

| 68. | În momentul efectuării controalelor de către Curte, nici Spania, nici Franța, nici Italia și nici Regatul Unit nu dispuneau de vreun sistem centralizat de înregistrare a rapoartelor de inspecție. |
| --- | --- |

68.

În momentul efectuării controalelor de către Curte, nici Spania, nici Franța, nici Italia și nici Regatul Unit nu dispuneau de vreun sistem centralizat de înregistrare a rapoartelor de inspecție.

Un control al calității limitat

| 69. | Un sistem de control eficace depinde de existența unui control al calității care să poată garanta că activitățile efectuate sunt conforme cu standardele aplicabile din domeniu. Deși în toate țările vizitate activitățile de control care conduc la o propunere de sancționare fac obiectul unei examinări, celelalte rapoarte de inspecție nu sunt deloc analizate, ceea ce împiedică identificarea anumitor anomalii legate de control, precum și luarea de măsuri corespunzătoare. |
| --- | --- |

69.

Un sistem de control eficace depinde de existența unui control al calității care să poată garanta că activitățile efectuate sunt conforme cu standardele aplicabile din domeniu. Deși în toate țările vizitate activitățile de control care conduc la o propunere de sancționare fac obiectul unei examinări, celelalte rapoarte de inspecție nu sunt deloc analizate, ceea ce împiedică identificarea anumitor anomalii legate de control, precum și luarea de măsuri corespunzătoare.

| 70. | În cinci din cele șase state membre vizitate, Curtea a identificat cazuri în care încălcările constatate nu făcuseră obiectul niciunei acțiuni de urmărire prevăzute de proceduri, motivele acestei decizii nefiind documentate. Însă în Italia, cea de-a șasea țară vizitată, nu au existat asemenea cazuri, deoarece doar inspecțiile în urma cărora este constatată o încălcare sunt documentate. |
| --- | --- |

70.

În cinci din cele șase state membre vizitate, Curtea a identificat cazuri în care încălcările constatate nu făcuseră obiectul niciunei acțiuni de urmărire prevăzute de proceduri, motivele acestei decizii nefiind documentate. Însă în Italia, cea de-a șasea țară vizitată, nu au existat asemenea cazuri, deoarece doar inspecțiile în urma cărora este constatată o încălcare sunt documentate.

Număr de inspectori uneori insuficient

| 71. | Numărul de inspectori și partea din activitatea acestora consacrată controlului în domeniul pescuitului trebuie să fie suficiente pentru a asigura un volum de controale satisfăcător, precum și o prezență disuasivă. Cu toate acestea, diversitatea situațiilor locale (62) nu permite stabilirea de norme universale în acest sens. |
| --- | --- |

71.

Numărul de inspectori și partea din activitatea acestora consacrată controlului în domeniul pescuitului trebuie să fie suficiente pentru a asigura un volum de controale satisfăcător, precum și o prezență disuasivă. Cu toate acestea, diversitatea situațiilor locale (62) nu permite stabilirea de norme universale în acest sens.

| 72. | Totuși, la încheierea auditului, volumul insuficient de activități de control a fost recunoscut sau relevat în mai multe state membre:






  (a) | în Spania, în urma studiilor desfășurate în 2003 de către autoritățile naționale, numărul necesar de inspectori a fost estimat la 139, însă în 2006 numărul lor nu depășea 91; |
| --- | --- | --- |

72.

Totuși, la încheierea auditului, volumul insuficient de activități de control a fost recunoscut sau relevat în mai multe state membre:

(a)

în Spania, în urma studiilor desfășurate în 2003 de către autoritățile naționale, numărul necesar de inspectori a fost estimat la 139, însă în 2006 numărul lor nu depășea 91;

| (b) | în Danemarca și în Regatul Unit (în Anglia și în Țara Galilor), rata de prezență a inspectorilor s-a dovedit a fi, în mod evident, insuficientă, fiecare echipă de doi inspectori fiind, în medie, responsabilă de 11, respectiv 10 locuri de debarcare utilizate de mai multe ori pe zi. |
| --- | --- |

(b)

în Danemarca și în Regatul Unit (în Anglia și în Țara Galilor), rata de prezență a inspectorilor s-a dovedit a fi, în mod evident, insuficientă, fiecare echipă de doi inspectori fiind, în medie, responsabilă de 11, respectiv 10 locuri de debarcare utilizate de mai multe ori pe zi.

| 73. | De altfel, în Franța și în Italia, este imposibilă formarea unei opinii cu privire la volumul de activitate consacrat controlului în domeniul pescuitului din partea anumitor organisme de inspecție. De fapt, deoarece realizează misiuni de control în alte domenii și nu dispun de niciun instrument analitic adecvat, aceste organisme nu sunt în măsură să furnizeze informații precise și verificabile cu privire la activitatea lor de control în domeniul pescuitului (a se vedea punctul 83). |
| --- | --- |

73.

De altfel, în Franța și în Italia, este imposibilă formarea unei opinii cu privire la volumul de activitate consacrat controlului în domeniul pescuitului din partea anumitor organisme de inspecție. De fapt, deoarece realizează misiuni de control în alte domenii și nu dispun de niciun instrument analitic adecvat, aceste organisme nu sunt în măsură să furnizeze informații precise și verificabile cu privire la activitatea lor de control în domeniul pescuitului (a se vedea punctul 83).

O lipsă de optimizare a activităților de control

| 74. | Pe lângă o presiune globală de control suficientă, eficacitatea unui sistem de control necesită o utilizare optimă a resurselor disponibile. |
| --- | --- |

74.

Pe lângă o presiune globală de control suficientă, eficacitatea unui sistem de control necesită o utilizare optimă a resurselor disponibile.

Un acces prea restrâns la datele utile pentru programarea și selectarea obiectivelor de control

| 75. | O bună cunoaștere a diferitelor activități de pescuit, a actorilor implicați și a încălcărilor constatate, precum și a sancțiunilor impuse în trecut este indispensabilă pentru elaborarea unei bune analize a riscurilor, pentru definirea unei strategii de control adaptate și pentru pregătirea unui program relevant. |
| --- | --- |

75.

O bună cunoaștere a diferitelor activități de pescuit, a actorilor implicați și a încălcărilor constatate, precum și a sancțiunilor impuse în trecut este indispensabilă pentru elaborarea unei bune analize a riscurilor, pentru definirea unei strategii de control adaptate și pentru pregătirea unui program relevant.

| 76. | În mod asemănător, la nivel operațional, eficacitatea controalelor depinde de capacitatea inspectorilor de a selecta dintre diferitele obiective de control potențiale pe cel mai interesant din punct de vedere al caracteristicilor sale (63). Pentru a obține acest lucru, este esențial ca aceste tipuri diferite de informații să fie reunite în baze de date, să fie fiabile, exhaustive și actualizate și, nu în cele din urmă, fiecare inspector să aibă acces direct și imediat la acestea din locul în care efectuează controlul. |
| --- | --- |

76.

În mod asemănător, la nivel operațional, eficacitatea controalelor depinde de capacitatea inspectorilor de a selecta dintre diferitele obiective de control potențiale pe cel mai interesant din punct de vedere al caracteristicilor sale (63). Pentru a obține acest lucru, este esențial ca aceste tipuri diferite de informații să fie reunite în baze de date, să fie fiabile, exhaustive și actualizate și, nu în cele din urmă, fiecare inspector să aibă acces direct și imediat la acestea din locul în care efectuează controlul.

| 77. | În anumite cazuri, statele membre nu dispun de un sistem informatic care să le permită să colecteze, să arhiveze și să extragă date:






  (a) | în Italia nu există nicio bază de date privind inspecțiile, iar în Franța aceasta este prea parțială; |
| --- | --- | --- |

77.

În anumite cazuri, statele membre nu dispun de un sistem informatic care să le permită să colecteze, să arhiveze și să extragă date:

(a)

în Italia nu există nicio bază de date privind inspecțiile, iar în Franța aceasta este prea parțială;

| (b) | sistemul de înregistrare a capturilor nu permite furnizarea de informații relevante; în Franța, de exemplu, nu este posibilă obținerea de informații cu privire la volumele de debarcare pentru fiecare port în parte. |
| --- | --- |

(b)

sistemul de înregistrare a capturilor nu permite furnizarea de informații relevante; în Franța, de exemplu, nu este posibilă obținerea de informații cu privire la volumele de debarcare pentru fiecare port în parte.

| 78. | În alte cazuri, aceste sisteme nu sunt accesibile întregului personal care ar putea avea nevoie de ele:






  (a) | în Spania, Franța, Italia și Regatul Unit, nu toți inspectorii au acces direct la datele referitoare la capturi și/sau la datele VMS din bazele lor de intervenție; |
| --- | --- | --- |

78.

În alte cazuri, aceste sisteme nu sunt accesibile întregului personal care ar putea avea nevoie de ele:

(a)

în Spania, Franța, Italia și Regatul Unit, nu toți inspectorii au acces direct la datele referitoare la capturi și/sau la datele VMS din bazele lor de intervenție;

| (b) | în niciuna din țări inspectorii nu au acces operațional direct la datele înregistrate de celelalte state membre (date referitoare la capturi debarcate într-o altă țară, poziții VMS ale navelor străine înainte ca acestea să intre în apele aflate sub jurisdicția țării din care provine inspectorul, ...). |
| --- | --- |

(b)

în niciuna din țări inspectorii nu au acces operațional direct la datele înregistrate de celelalte state membre (date referitoare la capturi debarcate într-o altă țară, poziții VMS ale navelor străine înainte ca acestea să intre în apele aflate sub jurisdicția țării din care provine inspectorul, ...).

Programări strategice și orientare tactică inadecvate

| 79. | Majoritatea statelor membre nu efectuează nicio analiză a riscurilor în urma căreia să se elaboreze un document strategic formal în care să fie stabilite prioritățile de control și care să constituie punctul de plecare pentru o alocare rațională a resurselor, în special pe baza unei analize a raportului costuri/eficacitate al controalelor. Chiar și atunci când acestea există, programele de control generale nu specifică întotdeauna în mod explicit mijloacele de punere în aplicare și nici obiectivele cuantificate ce trebuie respectate. |
| --- | --- |

79.

Majoritatea statelor membre nu efectuează nicio analiză a riscurilor în urma căreia să se elaboreze un document strategic formal în care să fie stabilite prioritățile de control și care să constituie punctul de plecare pentru o alocare rațională a resurselor, în special pe baza unei analize a raportului costuri/eficacitate al controalelor. Chiar și atunci când acestea există, programele de control generale nu specifică întotdeauna în mod explicit mijloacele de punere în aplicare și nici obiectivele cuantificate ce trebuie respectate.

| 80. | În această situație, este imposibilă garantarea unei adecvări între caracteristicile resurselor mobilizate, acțiunile de control programate și principalele riscuri inerente activităților de pescuit practicate în zona de competență a statului membru în cauză. În Spania, în cele două regiuni vizitate, s-a putut constata că o mare parte a inspecțiilor vizau activități de pescuit cu o rată de încălcări relativ scăzută. |
| --- | --- |

80.

În această situație, este imposibilă garantarea unei adecvări între caracteristicile resurselor mobilizate, acțiunile de control programate și principalele riscuri inerente activităților de pescuit practicate în zona de competență a statului membru în cauză. În Spania, în cele două regiuni vizitate, s-a putut constata că o mare parte a inspecțiilor vizau activități de pescuit cu o rată de încălcări relativ scăzută.

| 81. | Pe plan operațional, lipsa unei orientări relevante a inspecțiilor afectează eficiența controalelor. Astfel, în Regatul Unit, s-a observat că inspectorii multiplicaseră controalele asupra navelor pentru care nu s-a putut constata nicio încălcare, în timp ce alte nave, deși active și de dimensiuni semnificative, nu erau niciodată inspectate. |
| --- | --- |

81.

Pe plan operațional, lipsa unei orientări relevante a inspecțiilor afectează eficiența controalelor. Astfel, în Regatul Unit, s-a observat că inspectorii multiplicaseră controalele asupra navelor pentru care nu s-a putut constata nicio încălcare, în timp ce alte nave, deși active și de dimensiuni semnificative, nu erau niciodată inspectate.

| 82. | Pe de altă parte, în mai multe țări, cum ar fi Danemarca, Țările de Jos sau Regatul Unit, a fost demonstrată eficacitatea controalelor ce încorporează și verificarea datelor contabile ale întreprinderilor, de exemplu, cu ocazia controalelor efectuate în comun cu administrațiile fiscale. De fapt, aceste inspecții permit scoaterea în evidență a neconcordanțelor între datele transmise administrațiilor de pescuit și informațiile de gestiune, în special în întreprinderile ce desfășoară atât activități de pescuit, cât și de prim cumpărător. Cu toate acestea, în absența unor obligații reglementate, această abordare rămâne marginală. |
| --- | --- |

82.

Pe de altă parte, în mai multe țări, cum ar fi Danemarca, Țările de Jos sau Regatul Unit, a fost demonstrată eficacitatea controalelor ce încorporează și verificarea datelor contabile ale întreprinderilor, de exemplu, cu ocazia controalelor efectuate în comun cu administrațiile fiscale. De fapt, aceste inspecții permit scoaterea în evidență a neconcordanțelor între datele transmise administrațiilor de pescuit și informațiile de gestiune, în special în întreprinderile ce desfășoară atât activități de pescuit, cât și de prim cumpărător. Cu toate acestea, în absența unor obligații reglementate, această abordare rămâne marginală.

... complicate uneori prin participarea mai multor organisme de inspecție

| 83. | Participarea mai multor organisme de inspecție poate spori riscul de suprapunere sau de „unghi mort” în alocarea câmpurilor de acțiune, ceea ce poate conduce la inflexibilități care limitează capacitatea de redistribuire a mijloacelor de control în funcție de schimbarea priorităților:






  (a) | în Franța, opt direcții ministeriale din cadrul a cinci ministere sunt implicate în sistemul de inspecție și de execuție fără ca autoritatea responsabilă, ministrul pescuitului, să dispună de mijloace de control direct asupra entităților pe care aceasta se sprijină și ale căror activități și resurse trebuie să le coordoneze; |
| --- | --- | --- |

83.

Participarea mai multor organisme de inspecție poate spori riscul de suprapunere sau de „unghi mort” în alocarea câmpurilor de acțiune, ceea ce poate conduce la inflexibilități care limitează capacitatea de redistribuire a mijloacelor de control în funcție de schimbarea priorităților:

(a)

în Franța, opt direcții ministeriale din cadrul a cinci ministere sunt implicate în sistemul de inspecție și de execuție fără ca autoritatea responsabilă, ministrul pescuitului, să dispună de mijloace de control direct asupra entităților pe care aceasta se sprijină și ale căror activități și resurse trebuie să le coordoneze;

| (b) | în Spania, există o suprapunere de competențe privind controlul activităților de pescuit ale navelor care operează atât în apele interioare (64), cât și în cele exterioare; în plus, una și aceeași încărcătură debarcată de o navă care operează în apele exterioare poate fi controlată de două ori în același loc și în același moment, pe de o parte de către inspectori naționali, din perspectiva operațiunilor de debarcare, și, pe de altă parte, de inspectori regionali, din perspectiva primei vânzări; |
| --- | --- |

(b)

în Spania, există o suprapunere de competențe privind controlul activităților de pescuit ale navelor care operează atât în apele interioare (64), cât și în cele exterioare; în plus, una și aceeași încărcătură debarcată de o navă care operează în apele exterioare poate fi controlată de două ori în același loc și în același moment, pe de o parte de către inspectori naționali, din perspectiva operațiunilor de debarcare, și, pe de altă parte, de inspectori regionali, din perspectiva primei vânzări;

| (c) | în Franța și în Italia, autoritățile naționale nu sunt în măsură să evalueze în mod exact resursele financiare, umane și materiale alocate controlului pescuitului; necunoașterea acestor informații limitează, de fapt, capacitățile de realocare a resurselor. |
| --- | --- |

(c)

în Franța și în Italia, autoritățile naționale nu sunt în măsură să evalueze în mod exact resursele financiare, umane și materiale alocate controlului pescuitului; necunoașterea acestor informații limitează, de fapt, capacitățile de realocare a resurselor.

Performanța controalelor nu este urmărită

| 84. | Măsurarea performanței reprezintă unul dintre elementele de bază ale unui sistem eficace de inspecție. Evaluarea calității unui sistem de control în ansamblul său, precum și a valabilității abordărilor utilizate în anumite domenii necesită stabilirea unor indicatori. |
| --- | --- |

84.

Măsurarea performanței reprezintă unul dintre elementele de bază ale unui sistem eficace de inspecție. Evaluarea calității unui sistem de control în ansamblul său, precum și a valabilității abordărilor utilizate în anumite domenii necesită stabilirea unor indicatori.

| 85. | Cu toate acestea, dintre toate statele membre cuprinse în studiu, doar unul singur a elaborat un indicator de performanță veritabil. Totuși, calitatea acestuia este compromisă de deficiența sistemului de urmărire a inspecțiilor (65). În celelalte cazuri, indicatorii de evaluare utilizați nu măsoară decât activitatea operațională globală (66), neoferind informații cu privire la o anumită regiune sau la un anumit tip de pescuit. Astfel, aceștia nu permit formarea unei opinii cu privire la eficacitatea activității de control și de inspecție. |
| --- | --- |

85.

Cu toate acestea, dintre toate statele membre cuprinse în studiu, doar unul singur a elaborat un indicator de performanță veritabil. Totuși, calitatea acestuia este compromisă de deficiența sistemului de urmărire a inspecțiilor (65). În celelalte cazuri, indicatorii de evaluare utilizați nu măsoară decât activitatea operațională globală (66), neoferind informații cu privire la o anumită regiune sau la un anumit tip de pescuit. Astfel, aceștia nu permit formarea unei opinii cu privire la eficacitatea activității de control și de inspecție.

Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului (Vigo), instrument de coordonare cu competențe limitate

| 86. | Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului, cu sediul la Vigo (Spania), s-a instituit cu scopul de a „organiza coordonarea operațională a activităților de control și inspecție ale statelor membre în conformitate cu normele politicii comune în domeniul pescuitului pentru a asigura aplicarea sa efectivă și uniformă” (67). Contrar impresiei pe care ar putea să o sugereze denumirea, agenția nu se bucură de competențe proprii în ceea ce privește controlul pescuitului. |
| --- | --- |

86.

Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului, cu sediul la Vigo (Spania), s-a instituit cu scopul de a „organiza coordonarea operațională a activităților de control și inspecție ale statelor membre în conformitate cu normele politicii comune în domeniul pescuitului pentru a asigura aplicarea sa efectivă și uniformă” (67). Contrar impresiei pe care ar putea să o sugereze denumirea, agenția nu se bucură de competențe proprii în ceea ce privește controlul pescuitului.

| 87. | Având în vedere că primul program de lucru adoptat este cel pentru anul 2007, este încă prea devreme pentru a se pronunța cu privire la eventualul impact al activităților sale asupra diverselor deficiențe identificate pe parcursul auditului. Cu toate acestea, se poate regreta deja faptul că puterea de acțiune a inspectorilor așa-numiți comunitari (68) este limitată numai la acțiunile pe mare, precum și acela că domeniul de competență al agenției nu include cooperarea în ceea ce privește urmărirea încălcărilor și sancționarea acestora. |
| --- | --- |

87.

Având în vedere că primul program de lucru adoptat este cel pentru anul 2007, este încă prea devreme pentru a se pronunța cu privire la eventualul impact al activităților sale asupra diverselor deficiențe identificate pe parcursul auditului. Cu toate acestea, se poate regreta deja faptul că puterea de acțiune a inspectorilor așa-numiți comunitari (68) este limitată numai la acțiunile pe mare, precum și acela că domeniul de competență al agenției nu include cooperarea în ceea ce privește urmărirea încălcărilor și sancționarea acestora.

Sistemele de urmărire a încălcărilor și de sancțiuni sunt adesea inadecvate

| 88. | Eficacitatea unui sistem de urmărire a încălcărilor și de sancțiuni se bazează pe faptul că fiecare presupusă încălcare este soluționată, iar atunci când este aplicată o sancțiune, aceasta este disuasivă. Acest lucru este valabil atât pentru încălcările comise de operatorii economici aflați sub jurisdicția autorităților naționale, cât și pentru statele membre identificate de Comisie ca nerespectându-și obligațiile. |
| --- | --- |

88.

Eficacitatea unui sistem de urmărire a încălcărilor și de sancțiuni se bazează pe faptul că fiecare presupusă încălcare este soluționată, iar atunci când este aplicată o sancțiune, aceasta este disuasivă. Acest lucru este valabil atât pentru încălcările comise de operatorii economici aflați sub jurisdicția autorităților naționale, cât și pentru statele membre identificate de Comisie ca nerespectându-și obligațiile.

Per ansamblu, sistemele naționale sunt severe într-o mică măsură

| 89. | Conform reglementărilor comunitare, sistemele naționale de urmărire și de sancțiuni trebuie să vegheze la faptul ca fiecare încălcare să facă obiectul unor măsuri de urmărire adecvată, care să conducă, acolo unde este cazul, la o sancțiune disuasivă (69). Deficiențele atât la nivelul procedurilor în vigoare, cât și la nivelul sancțiunilor aplicate împiedică respectarea acestei obligații. |
| --- | --- |

89.

Conform reglementărilor comunitare, sistemele naționale de urmărire și de sancțiuni trebuie să vegheze la faptul ca fiecare încălcare să facă obiectul unor măsuri de urmărire adecvată, care să conducă, acolo unde este cazul, la o sancțiune disuasivă (69). Deficiențele atât la nivelul procedurilor în vigoare, cât și la nivelul sancțiunilor aplicate împiedică respectarea acestei obligații.

Acțiunile de urmărire sunt, adesea, limitate din motive procedurale sau juridice

| 90. | În anumite cazuri, procedurile aplicabile nu sunt puse în practică, deoarece sunt considerate prea costisitoare de către autoritățile responsabile sau nu sunt aplicate din motive ce țin de considerente juridice, ceea ce împiedică pronunțarea oricărei sentințe:






  (a) | în Regatul Unit, mai exact în Anglia și în Țara Galilor, 90 % (70) din încălcările identificate în 2005 nu au fost urmărite în justiție, ci au făcut doar obiectul unui avertisment din partea organismului de inspecție. Acest lucru s-a datorat lipsei unui sistem de sancțiuni administrative, precum și faptului că evaluarea oportunității de a iniția acțiuni juridice („public interest”), fondată, în principal, pe raportul dintre costul procedurii și penalitatea aplicabilă, a condus la concluzia că acest raport este prea ridicat; |
| --- | --- | --- |

90.

În anumite cazuri, procedurile aplicabile nu sunt puse în practică, deoarece sunt considerate prea costisitoare de către autoritățile responsabile sau nu sunt aplicate din motive ce țin de considerente juridice, ceea ce împiedică pronunțarea oricărei sentințe:

(a)

în Regatul Unit, mai exact în Anglia și în Țara Galilor, 90 % (70) din încălcările identificate în 2005 nu au fost urmărite în justiție, ci au făcut doar obiectul unui avertisment din partea organismului de inspecție. Acest lucru s-a datorat lipsei unui sistem de sancțiuni administrative, precum și faptului că evaluarea oportunității de a iniția acțiuni juridice („public interest”), fondată, în principal, pe raportul dintre costul procedurii și penalitatea aplicabilă, a condus la concluzia că acest raport este prea ridicat;

| (b) | în Franța, din motive legate de considerente juridice, anomaliile constatate cu ocazia colectării datelor referitoare la capturi nu sunt comunicate inspectorilor în vederea unor eventuale urmăriri în justiție (a se vedea punctul 35). |
| --- | --- |

(b)

în Franța, din motive legate de considerente juridice, anomaliile constatate cu ocazia colectării datelor referitoare la capturi nu sunt comunicate inspectorilor în vederea unor eventuale urmăriri în justiție (a se vedea punctul 35).

Cunoașterea insuficientă a sancțiunilor și a antecedentelor

| 91. | În mai multe state membre vizitate, nu există nicio bază de date electronică centralizată care să reunească toate informațiile referitoare la încălcările din domeniul pescuitului, precum și la autorii acestora. Din acest motiv, autoritățile de urmărire judiciară nu își pot fundamenta hotărârea pe o cunoaștere completă a antecedentelor. De asemenea, necunoașterea sancțiunilor aplicate pentru fiecare tip de încălcare nu permite evaluarea eficacității acțiunilor de inspecție și, prin urmare, constituie un obstacol în calea unei bune programări strategice și a unei orientări relevante a controalelor (a se vedea punctul 63). În Spania, Franța, Italia și Regatul Unit, nu există nicio bază de date care să conțină toate sancțiunile pronunțate în domeniul pescuitului. În Danemarca, o astfel de bază de date nu există decât din 2004. |
| --- | --- |

91.

În mai multe state membre vizitate, nu există nicio bază de date electronică centralizată care să reunească toate informațiile referitoare la încălcările din domeniul pescuitului, precum și la autorii acestora. Din acest motiv, autoritățile de urmărire judiciară nu își pot fundamenta hotărârea pe o cunoaștere completă a antecedentelor. De asemenea, necunoașterea sancțiunilor aplicate pentru fiecare tip de încălcare nu permite evaluarea eficacității acțiunilor de inspecție și, prin urmare, constituie un obstacol în calea unei bune programări strategice și a unei orientări relevante a controalelor (a se vedea punctul 63). În Spania, Franța, Italia și Regatul Unit, nu există nicio bază de date care să conțină toate sancțiunile pronunțate în domeniul pescuitului. În Danemarca, o astfel de bază de date nu există decât din 2004.

O lipsă de integrare și de armonizare la nivel comunitar

| 92. | Lipsa integrării și a armonizării comunitare prejudiciază eficacitatea sancțiunilor. O primă dificultate se referă la aplicarea eficace a unei sancțiuni impuse unui resortisant străin odată ce acesta a părăsit jurisdicția statului în care a fost comisă încălcarea. O a doua este dificultatea, chiar imposibilitatea, cu care se confruntă autoritățile unei țări de a lua în considerare încălcările constatate de către un alt stat membru, din motive ce țin de accesul la informații sau din motive juridice. |
| --- | --- |

92.

Lipsa integrării și a armonizării comunitare prejudiciază eficacitatea sancțiunilor. O primă dificultate se referă la aplicarea eficace a unei sancțiuni impuse unui resortisant străin odată ce acesta a părăsit jurisdicția statului în care a fost comisă încălcarea. O a doua este dificultatea, chiar imposibilitatea, cu care se confruntă autoritățile unei țări de a lua în considerare încălcările constatate de către un alt stat membru, din motive ce țin de accesul la informații sau din motive juridice.

| 93. | Consiliul urma să stabilească un catalog de măsuri ce trebuie aplicate de către statele membre în cazul infracțiunilor grave (71), însă acesta nu a fost încă elaborat. Până în acest moment, Comisia nu a prezentat Consiliului nicio propunere în acest sens. |
| --- | --- |

93.

Consiliul urma să stabilească un catalog de măsuri ce trebuie aplicate de către statele membre în cazul infracțiunilor grave (71), însă acesta nu a fost încă elaborat. Până în acest moment, Comisia nu a prezentat Consiliului nicio propunere în acest sens.

Conform Comisiei, sancțiunile sunt slab disuasive, per ansamblu

| 94. | Cu toate acestea, în pofida absenței unui instrument exact, Comisia a reușit să ajungă la concluzia că sancțiunile impuse sunt slab disuasive, la nivel global. Aceasta a afirmat acest lucru în mod public, după cum urmează: „suma plătită de sectorul pescuitului ca urmare a sancțiunilor impuse [...] este aproximativ egală cu 2 miimi din valoarea debarcărilor [...]. Ținând cont de această sumă, există riscul ca sectorul pescuitului să considere sancțiunile impuse pentru încălcarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului ca făcând parte din cheltuielile de funcționare normale și să nu fie, astfel, în niciun fel motivat să respecte reglementările respective” (72). |
| --- | --- |

94.

Cu toate acestea, în pofida absenței unui instrument exact, Comisia a reușit să ajungă la concluzia că sancțiunile impuse sunt slab disuasive, la nivel global. Aceasta a afirmat acest lucru în mod public, după cum urmează: „suma plătită de sectorul pescuitului ca urmare a sancțiunilor impuse [...] este aproximativ egală cu 2 miimi din valoarea debarcărilor [...]. Ținând cont de această sumă, există riscul ca sectorul pescuitului să considere sancțiunile impuse pentru încălcarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului ca făcând parte din cheltuielile de funcționare normale și să nu fie, astfel, în niciun fel motivat să respecte reglementările respective” (72).

Mijloacele prin care se exercită presiune asupra statelor membre sunt numai în mod excepțional eficace

| 95. | Pentru a determina statele membre să își respecte obligațiile, Comisia poate fie să recurgă la procedura generală de acțiune în neîndeplinirea obligațiilor, inițiată în fața Curții de Justiție, fie să utilizeze una dintre procedurile specifice politicii comune în domeniul pescuitului. Totuși, fiecare dintre aceste proceduri prezintă caracteristici care fac dificilă utilizarea lor, fiind, cu anumite excepții, puțin eficace. |
| --- | --- |

95.

Pentru a determina statele membre să își respecte obligațiile, Comisia poate fie să recurgă la procedura generală de acțiune în neîndeplinirea obligațiilor, inițiată în fața Curții de Justiție, fie să utilizeze una dintre procedurile specifice politicii comune în domeniul pescuitului. Totuși, fiecare dintre aceste proceduri prezintă caracteristici care fac dificilă utilizarea lor, fiind, cu anumite excepții, puțin eficace.

Acțiunile în neîndeplinirea obligațiilor sunt îndelungate, greoaie și doar în mod excepțional eficace ...

| 96. | Acțiunile în neîndeplinirea obligațiilor sunt, prin natura lor, îndelungate. De fapt, înainte de sesizarea Curții de Justiție, cazurile constatate de neîndeplinire a obligațiilor trebuie să facă obiectul unei notificări și, ulterior, al unui aviz motivat. Fiecare dintre aceste etape necesită nu numai un volum important de acțiuni pregătitoare și consultări între serviciile implicate din cadrul DG Pescuit, dar și, în egală măsură, intervenția Serviciului juridic al Comisiei. Pe lângă întârzierile inerente îndeplinirii fiecăreia dintre aceste sarcini, se adaugă cea legată de faptul că deciziile privind încălcările nu sunt luate decât o dată pe trimestru de către Comisie. Per ansamblu, în domeniul pescuitului, ca și în alte domenii, acțiunile în neîndeplinirea obligațiilor durează mai mulți ani. |
| --- | --- |

96.

Acțiunile în neîndeplinirea obligațiilor sunt, prin natura lor, îndelungate. De fapt, înainte de sesizarea Curții de Justiție, cazurile constatate de neîndeplinire a obligațiilor trebuie să facă obiectul unei notificări și, ulterior, al unui aviz motivat. Fiecare dintre aceste etape necesită nu numai un volum important de acțiuni pregătitoare și consultări între serviciile implicate din cadrul DG Pescuit, dar și, în egală măsură, intervenția Serviciului juridic al Comisiei. Pe lângă întârzierile inerente îndeplinirii fiecăreia dintre aceste sarcini, se adaugă cea legată de faptul că deciziile privind încălcările nu sunt luate decât o dată pe trimestru de către Comisie. Per ansamblu, în domeniul pescuitului, ca și în alte domenii, acțiunile în neîndeplinirea obligațiilor durează mai mulți ani.

| 97. | Mai mult, acțiunile în neîndeplinirea obligațiilor de punere în aplicare a procedurilor de control, de inspecție sau de sancționare necesită un volum semnificativ de activități de inspecție din partea Comisiei. În absența unor criterii de evaluare simplu de verificat, aceasta trebuie să își mărească numărul de probe pentru a demonstra că neîndeplinirea obligațiilor este în același timp generalizată și permanentă, ceea ce necesită numeroase misiuni, mai ales că, în practică, inspectorii Comisiei nu pot să constate în mod oficial încălcări în absența inspectorilor naționali. În concluzie, amploarea sarcinii face, de fapt, foarte dificilă urmărirea în justiție a mai mult de un caz de acest tip în același timp (73). |
| --- | --- |

97.

Mai mult, acțiunile în neîndeplinirea obligațiilor de punere în aplicare a procedurilor de control, de inspecție sau de sancționare necesită un volum semnificativ de activități de inspecție din partea Comisiei. În absența unor criterii de evaluare simplu de verificat, aceasta trebuie să își mărească numărul de probe pentru a demonstra că neîndeplinirea obligațiilor este în același timp generalizată și permanentă, ceea ce necesită numeroase misiuni, mai ales că, în practică, inspectorii Comisiei nu pot să constate în mod oficial încălcări în absența inspectorilor naționali. În concluzie, amploarea sarcinii face, de fapt, foarte dificilă urmărirea în justiție a mai mult de un caz de acest tip în același timp (73).

| 98. | În cele din urmă, o sentință pentru neîndeplinirea obligațiilor (74) nu este eficace în sine, deoarece obligația impusă statului membru se limitează doar la luarea măsurilor necesare pentru executarea hotărârii Curții de Justiție. Pentru a se ajunge la o sancțiune financiară, este nevoie ca prima sentință să fie urmată de o a doua (75) pentru nepunerea în aplicare a dispozițiilor prevăzute la prima hotărâre. Pentru a obține acest lucru, Comisia trebuie să furnizeze dovada conform căreia neîndeplinirea obligațiilor a continuat fără întrerupere de la prima sentință. |
| --- | --- |

98.

În cele din urmă, o sentință pentru neîndeplinirea obligațiilor (74) nu este eficace în sine, deoarece obligația impusă statului membru se limitează doar la luarea măsurilor necesare pentru executarea hotărârii Curții de Justiție. Pentru a se ajunge la o sancțiune financiară, este nevoie ca prima sentință să fie urmată de o a doua (75) pentru nepunerea în aplicare a dispozițiilor prevăzute la prima hotărâre. Pentru a obține acest lucru, Comisia trebuie să furnizeze dovada conform căreia neîndeplinirea obligațiilor a continuat fără întrerupere de la prima sentință.

| 99. | În practică, în domeniul pescuitului, nu există decât un singur caz în care un stat membru a fost condamnat la plata unei sancțiuni financiare (76). Sentința corespondentă a fost pronunțată în 2005 pentru neexecutarea unei hotărâri din 1991 privind o cauză în care primele încălcări fuseseră constatate încă din 1984, cu 21 de ani mai devreme. |
| --- | --- |

99.

În practică, în domeniul pescuitului, nu există decât un singur caz în care un stat membru a fost condamnat la plata unei sancțiuni financiare (76). Sentința corespondentă a fost pronunțată în 2005 pentru neexecutarea unei hotărâri din 1991 privind o cauză în care primele încălcări fuseseră constatate încă din 1984, cu 21 de ani mai devreme.

| 100. | Cu toate acestea, impactul acestei decizii unice a fost foarte important. Acesta a permis autorităților naționale să impună în câteva luni punerea în practică și aplicarea mai multor proceduri până atunci inexistente sau deficitare, chiar dacă erau obligatorii de mai mulți ani. Acest lucru a avut loc nu numai în țara sancționată, ci și în celelalte state membre care făceau obiectul unei proceduri în curs similare. |
| --- | --- |

100.

Cu toate acestea, impactul acestei decizii unice a fost foarte important. Acesta a permis autorităților naționale să impună în câteva luni punerea în practică și aplicarea mai multor proceduri până atunci inexistente sau deficitare, chiar dacă erau obligatorii de mai mulți ani. Acest lucru a avut loc nu numai în țara sancționată, ci și în celelalte state membre care făceau obiectul unei proceduri în curs similare.

... iar procedurile specifice sunt limitate și dificil de pus în aplicare ...

| 101. | Unul dintre mijloacele de acțiune specifice de care dispune Comisia este posibilitatea de a lua măsuri de prevenire (77) atunci când activitățile de pescuit riscă să amenințe serios conservarea resurselor. Însă, până în prezent, dificultățile întâmpinate în colectarea dovezilor necesare și în respectarea principiului proporționalității au descurajat Comisia să ia astfel de măsuri, cu atât mai mult cu cât efectul unei astfel de decizii ar fi limitat, având în vedere perioada de aplicare de cel mult șase luni. |
| --- | --- |

101.

Unul dintre mijloacele de acțiune specifice de care dispune Comisia este posibilitatea de a lua măsuri de prevenire (77) atunci când activitățile de pescuit riscă să amenințe serios conservarea resurselor. Însă, până în prezent, dificultățile întâmpinate în colectarea dovezilor necesare și în respectarea principiului proporționalității au descurajat Comisia să ia astfel de măsuri, cu atât mai mult cu cât efectul unei astfel de decizii ar fi limitat, având în vedere perioada de aplicare de cel mult șase luni.

| 102. | Pe de altă parte, în cazul în care se constată depășirea cotelor vechi (78), Comisia are puterea de a reduce posibilitățile de pescuit viitoare ale statului membru care și-a încălcat obligațiile (79). Pentru a pune în aplicare această posibilitate, este necesară obținerea de probe suficiente de către Comisie cu privire la caracterul eronat al cifrelor definitive de captură transmise de către statele membre. În practică, această dispoziție nu a putut fi pusă în aplicare decât o singură dată (80) și pe baza informațiilor obținute în cadrul inspecțiilor naționale ale unuia dintre statele membre sancționate. |
| --- | --- |

102.

Pe de altă parte, în cazul în care se constată depășirea cotelor vechi (78), Comisia are puterea de a reduce posibilitățile de pescuit viitoare ale statului membru care și-a încălcat obligațiile (79). Pentru a pune în aplicare această posibilitate, este necesară obținerea de probe suficiente de către Comisie cu privire la caracterul eronat al cifrelor definitive de captură transmise de către statele membre. În practică, această dispoziție nu a putut fi pusă în aplicare decât o singură dată (80) și pe baza informațiilor obținute în cadrul inspecțiilor naționale ale unuia dintre statele membre sancționate.

| 103. | Comisia nu are posibilitatea de a suspenda ajutoarele acordate statului membru în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului în cazul neîndeplinirii obligațiilor de aplicare a normelor de control. |
| --- | --- |

103.

Comisia nu are posibilitatea de a suspenda ajutoarele acordate statului membru în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului în cazul neîndeplinirii obligațiilor de aplicare a normelor de control.

| 104. | Pe de altă parte, aceasta nu a evaluat niciodată în ce măsură statele membre puneau în aplicare obligația care le este impusă de a recupera ajutoarele acordate în cadrul fondurilor structurale pentru pescuit de la beneficiarii care nu respectau normele politicii comune în domeniul pescuitului (81). |
| --- | --- |

104.

Pe de altă parte, aceasta nu a evaluat niciodată în ce măsură statele membre puneau în aplicare obligația care le este impusă de a recupera ajutoarele acordate în cadrul fondurilor structurale pentru pescuit de la beneficiarii care nu respectau normele politicii comune în domeniul pescuitului (81).

... permițând astfel ca neajunsurile grave să persiste în statele membre

| 105. | Astfel că, date fiind deficiențele prezentate mai sus cu privire la sistemul de sancțiuni, nu este de mirare faptul că au putut fi constatate de către Curte deficiențe grave în ceea ce privește aplicarea de către statele membre a unor măsuri care vizează o gestionare durabilă a resurselor piscicole, deși Comisia este conștientă de această situație de mai mulți ani. |
| --- | --- |

105.

Astfel că, date fiind deficiențele prezentate mai sus cu privire la sistemul de sancțiuni, nu este de mirare faptul că au putut fi constatate de către Curte deficiențe grave în ceea ce privește aplicarea de către statele membre a unor măsuri care vizează o gestionare durabilă a resurselor piscicole, deși Comisia este conștientă de această situație de mai mulți ani.

| 106. | Această situație este legată, în egală măsură, de faptul că, în urma rapoartelor sale de inspecție, Comisia nu solicită în mod oficial autorităților naționale să adopte o poziție cu privire la încălcările constatate și să prezinte, acolo unde este cazul, un plan de acțiune menit să le remedieze. |
| --- | --- |

106.

Această situație este legată, în egală măsură, de faptul că, în urma rapoartelor sale de inspecție, Comisia nu solicită în mod oficial autorităților naționale să adopte o poziție cu privire la încălcările constatate și să prezinte, acolo unde este cazul, un plan de acțiune menit să le remedieze.

Contextul controalelor: capacitatea de pescuit excedentară constituie o amenințare pentru respectarea normelor și pentru eficacitatea controalelor

| 107. | Pe lângă deficiențele descrise anterior, eficacitatea sistemelor de control și de inspecție este împiedicată de apariția unui risc inerent foarte ridicat, legat de existența unor capacități de pescuit excedentare importante. De fapt, o astfel de situație constituie, pentru pescari, un stimulent puternic de a nu respecta reglementările. Atunci când toți ceilalți factori sunt egali, eficacitatea controalelor nu poate fi obținută decât printr-o intensificare a mijloacelor de inspecție, precum și a presiunii de control. Deși situația este cunoscută de mai mulți ani, aceasta nu a fost abordată în mod eficace. |
| --- | --- |

107.

Pe lângă deficiențele descrise anterior, eficacitatea sistemelor de control și de inspecție este împiedicată de apariția unui risc inerent foarte ridicat, legat de existența unor capacități de pescuit excedentare importante. De fapt, o astfel de situație constituie, pentru pescari, un stimulent puternic de a nu respecta reglementările. Atunci când toți ceilalți factori sunt egali, eficacitatea controalelor nu poate fi obținută decât printr-o intensificare a mijloacelor de inspecție, precum și a presiunii de control. Deși situația este cunoscută de mai mulți ani, aceasta nu a fost abordată în mod eficace.

Capacitatea excedentară, un factor de risc major pentru eșecul acțiunii comunitare

| 108. | Capacitatea excedentară poate fi definită ca fiind excesul de capacitate de captură a unei flote în raport cu nivelul de captură corespunzător unei exploatări durabile a resursei respective. În ciuda dificultăților de măsurare a acesteia, constatarea capacității excedentare a flotei comunitare a fost evidențiată în Cartea verde (82). Conform Comisiei, „flota comunitară este, în prezent, în mod semnificativ supradimensionată; în vederea unei gestionări prudente a rezervelor, este necesar ca mortalitatea prin pescuit să fie redusă, în general, la în jur de 40 %”. |
| --- | --- |

108.

Capacitatea excedentară poate fi definită ca fiind excesul de capacitate de captură a unei flote în raport cu nivelul de captură corespunzător unei exploatări durabile a resursei respective. În ciuda dificultăților de măsurare a acesteia, constatarea capacității excedentare a flotei comunitare a fost evidențiată în Cartea verde (82). Conform Comisiei, „flota comunitară este, în prezent, în mod semnificativ supradimensionată; în vederea unei gestionări prudente a rezervelor, este necesar ca mortalitatea prin pescuit să fie redusă, în general, la în jur de 40 %”.

Capacitatea excedentară încurajează pescuitul în exces

| 109. | Capacitatea excedentară determină pescuitul în exces. Aceasta influențează comportamentul pescarilor profesioniști și al legislatorului, deoarece reduce profitabilitatea întreprinderilor din acest sector, care trebuie să suporte cheltuielile legate de excesul de capacitate a mijloacelor de producție. |
| --- | --- |

109.

Capacitatea excedentară determină pescuitul în exces. Aceasta influențează comportamentul pescarilor profesioniști și al legislatorului, deoarece reduce profitabilitatea întreprinderilor din acest sector, care trebuie să suporte cheltuielile legate de excesul de capacitate a mijloacelor de producție.

| 110. | Pescarii sunt tentați să își exploateze la maximum navele supradimensionate și, astfel, să pescuiască peste limita autorizată. Există riscul ca aceștia să declare capturi inferioare celor reale sau să le arunce înapoi în mare pe cele mai puțin profitabile (a se vedea punctul 25). |
| --- | --- |

110.

Pescarii sunt tentați să își exploateze la maximum navele supradimensionate și, astfel, să pescuiască peste limita autorizată. Există riscul ca aceștia să declare capturi inferioare celor reale sau să le arunce înapoi în mare pe cele mai puțin profitabile (a se vedea punctul 25).

| 111. | În momentul adoptării nivelurilor TAC și a cotelor, Consiliul Uniunii Europene trebuie să acționeze ca arbitru între interesele divergente pe termen scurt, ecologice pe de o parte, și socioeconomice, pe de altă parte. Acest arbitraj poate conduce la autorizarea unor cantități de capturi superioare recomandărilor formulate de către oamenii de știință (a se vedea tabelul 3), cu scopul de a proteja interesele imediate ale profesioniștilor din acest sector. Mai mult decât atât, aceste alegeri ale Consiliului sunt făcute în absența unui instrument care să permită evaluarea în mod obiectiv a impactului pe care îl au nivelurile de capturi aprobate asupra unuia sau a altuia din aceste interese. |
| --- | --- |

111.

În momentul adoptării nivelurilor TAC și a cotelor, Consiliul Uniunii Europene trebuie să acționeze ca arbitru între interesele divergente pe termen scurt, ecologice pe de o parte, și socioeconomice, pe de altă parte. Acest arbitraj poate conduce la autorizarea unor cantități de capturi superioare recomandărilor formulate de către oamenii de știință (a se vedea tabelul 3), cu scopul de a proteja interesele imediate ale profesioniștilor din acest sector. Mai mult decât atât, aceste alegeri ale Consiliului sunt făcute în absența unui instrument care să permită evaluarea în mod obiectiv a impactului pe care îl au nivelurile de capturi aprobate asupra unuia sau a altuia din aceste interese.

Tabelul 3

Exemple de diferențe între avizele științifice și TAC

| | Cod Marea Nordului | Hering Marea Nordului | Stavrid Marea Nordului | Merlan Marea Nordului |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aviz științific 2006 (tone) | 0 | < 425 000 | < 18 000 | < 17 300 |
| TAC 2006 (tone) | 23 205 | 454 751 | 42 727 | 23 800 |
| Aviz științific 2007 (tone) | 0 | < 245 000 | < 18 000 | < 15 100 |
| TAC 2007 (tone) | 19 957 | 341 063 | 42 727 | 23 800 |

Cod Marea Nordului

Hering Marea Nordului

Stavrid Marea Nordului

Merlan Marea Nordului

Aviz științific 2006 (tone)

0

< 425 000

< 18 000

< 17 300

TAC 2006 (tone)

23 205

454 751

42 727

23 800

Aviz științific 2007 (tone)

0

< 245 000

< 18 000

< 15 100

TAC 2007 (tone)

19 957

341 063

42 727

23 800

Eșecul politicilor din trecut de reducere a capacităților

| 112. | Prima acțiune care urmărește reducerea capacității excedentare a flotei comunitare a avut loc în 1986, an în care a fost pus în aplicare primul program de orientare multianual (POM). Acesta a fost urmat de alte trei programe similare ce fixau limite de capacitate sau de efort (83) pentru diferite segmente ale flotei comunitare. Cu toate acestea, efectele combinate ale unor obiective prea modeste, ale unor dificultăți de gestiune, precum și ale utilizării fondurilor structurale pentru modernizarea și construirea de nave au condus la eșecul acestor programe. Acest lucru a determinat Comisia să renunțe la această abordare în 2003. |
| --- | --- |

112.

Prima acțiune care urmărește reducerea capacității excedentare a flotei comunitare a avut loc în 1986, an în care a fost pus în aplicare primul program de orientare multianual (POM). Acesta a fost urmat de alte trei programe similare ce fixau limite de capacitate sau de efort (83) pentru diferite segmente ale flotei comunitare. Cu toate acestea, efectele combinate ale unor obiective prea modeste, ale unor dificultăți de gestiune, precum și ale utilizării fondurilor structurale pentru modernizarea și construirea de nave au condus la eșecul acestor programe. Acest lucru a determinat Comisia să renunțe la această abordare în 2003.

O abordare fondată de acum înainte, în esență, pe limitarea efortului de pescuit

| 113. | Odată cu reforma politicii comune în domeniul pescuitului din 2002, Comunitatea Europeană a cedat statelor membre prerogativele sale privind reducerea capacității de pescuit pentru a se limita la dispoziții ce vizează gestionarea efortului de pescuit. |
| --- | --- |

113.

Odată cu reforma politicii comune în domeniul pescuitului din 2002, Comunitatea Europeană a cedat statelor membre prerogativele sale privind reducerea capacității de pescuit pentru a se limita la dispoziții ce vizează gestionarea efortului de pescuit.

Abandonarea obiectivului comunitar de reducere a capacităților de pescuit

| 114. | Obiectivele de reducere a capacității au fost înlocuite cu conceptul de limite. Exprimate în unități de capacitate, acestea constituie nivelurile maxime pe care flotele naționale nu trebuie să le depășească. Stabilite pe baza unor situații istorice, aceste limite nu sunt reduse decât în cazul dezafectării de flotă finanțate prin ajutor comunitar. Acest mecanism nu obligă și nici nu stimulează statele membre să își diminueze capacitățile excedentare. |
| --- | --- |

114.

Obiectivele de reducere a capacității au fost înlocuite cu conceptul de limite. Exprimate în unități de capacitate, acestea constituie nivelurile maxime pe care flotele naționale nu trebuie să le depășească. Stabilite pe baza unor situații istorice, aceste limite nu sunt reduse decât în cazul dezafectării de flotă finanțate prin ajutor comunitar. Acest mecanism nu obligă și nici nu stimulează statele membre să își diminueze capacitățile excedentare.

Reducerile efortului de pescuit nu înseamnă neapărat reduceri de capacitate

| 115. | De acum înainte, acțiunea comunitară vizează, în esență, limitarea efortului de pescuit. Având în vedere că acesta este definit ca fiind produsul înmulțirii capacității (GT sau kW) cu activitatea unei nave de pescuit (zile pe mare), diminuarea acestuia poate fi obținută prin simpla reducere a unuia dintre acești factori, activitatea. În acest caz, capacitatea excedentară continuă să afecteze din plin rentabilitatea sectorului pescuitului. Acesta din urmă poate fi chiar tentat, în scopul compensării reducerii sale de activitate, să își mărească productivitatea investind în echipamente tehnologice, cum ar fi sonare sau unelte de pescuit mai eficiente care sporesc de facto capacitatea sa efectivă de pescuit. |
| --- | --- |

115.

De acum înainte, acțiunea comunitară vizează, în esență, limitarea efortului de pescuit. Având în vedere că acesta este definit ca fiind produsul înmulțirii capacității (GT sau kW) cu activitatea unei nave de pescuit (zile pe mare), diminuarea acestuia poate fi obținută prin simpla reducere a unuia dintre acești factori, activitatea. În acest caz, capacitatea excedentară continuă să afecteze din plin rentabilitatea sectorului pescuitului. Acesta din urmă poate fi chiar tentat, în scopul compensării reducerii sale de activitate, să își mărească productivitatea investind în echipamente tehnologice, cum ar fi sonare sau unelte de pescuit mai eficiente care sporesc de facto capacitatea sa efectivă de pescuit.

Mecanisme dificil de controlat

| 116. | Mecanismele de reglementare privind limitarea efortului de pescuit se aplică unui număr de tipuri de pescuit tot mai semnificativ, ceea ce face ca punerea în aplicare și controlul acestora să fie din ce în ce mai complexe și problematice. |
| --- | --- |

116.

Mecanismele de reglementare privind limitarea efortului de pescuit se aplică unui număr de tipuri de pescuit tot mai semnificativ, ceea ce face ca punerea în aplicare și controlul acestora să fie din ce în ce mai complexe și problematice.

| 117. | De asemenea, măsurarea capacității de pescuit din punctul de vedere al tonajului (GT) și al puterii motorului (kW) prezintă două deficiențe majore. Una dintre acestea este legată de caracterul inadecvat al unităților de referință luate în considerare pentru a aprecia capacitatea reală de captură și, în special, creșterile de productivitate obținute în urma progresului tehnologic care, conform Comisiei, pot varia între 1 și 3 % pe an, chiar mai mult, în cazul anumitor tipuri de pescuit (84). Cea de-a doua deficiență provine din dificultatea efectivă de a măsura în mod uniform și exact datele corespunzătoare acestor două unități de măsură (85). |
| --- | --- |

117.

De asemenea, măsurarea capacității de pescuit din punctul de vedere al tonajului (GT) și al puterii motorului (kW) prezintă două deficiențe majore. Una dintre acestea este legată de caracterul inadecvat al unităților de referință luate în considerare pentru a aprecia capacitatea reală de captură și, în special, creșterile de productivitate obținute în urma progresului tehnologic care, conform Comisiei, pot varia între 1 și 3 % pe an, chiar mai mult, în cazul anumitor tipuri de pescuit (84). Cea de-a doua deficiență provine din dificultatea efectivă de a măsura în mod uniform și exact datele corespunzătoare acestor două unități de măsură (85).

| 118. | Pe de altă parte, fiecare stat membru trebuie să prezinte anual Comisiei un raport privind eforturile pe care le-a depus în vederea obținerii unui echilibru durabil între capacitățile și posibilitățile sale de pescuit (86). Totuși, doar câteva dintre acestea prezintă o evaluare a situației lor din punctul de vedere al capacității excedentare. În plus, abordările metodologice adoptate de către un stat sau altul diferă între ele. În consecință, Comisia nu dispune de nicio imagine clară asupra dezechilibrelor existente, neverificând, până în prezent, calitatea evaluărilor furnizate. |
| --- | --- |

118.

Pe de altă parte, fiecare stat membru trebuie să prezinte anual Comisiei un raport privind eforturile pe care le-a depus în vederea obținerii unui echilibru durabil între capacitățile și posibilitățile sale de pescuit (86). Totuși, doar câteva dintre acestea prezintă o evaluare a situației lor din punctul de vedere al capacității excedentare. În plus, abordările metodologice adoptate de către un stat sau altul diferă între ele. În consecință, Comisia nu dispune de nicio imagine clară asupra dezechilibrelor existente, neverificând, până în prezent, calitatea evaluărilor furnizate.

Ajutoarele comunitare riscă să antreneze creșteri de capacitate

| 119. | Noul Fond European pentru Pescuit (FEP) acordă ajutoare destinate reînnoirii motoarelor navelor de pescuit, în măsura în care noul motor prezintă, după caz, o putere mai mică sau egală cu cea veche. Având în vedere problemele legate de controlul kW, o astfel de dispoziție s-ar putea traduce, în realitate, printr-o creștere reală a capacității de pescuit. |
| --- | --- |

119.

Noul Fond European pentru Pescuit (FEP) acordă ajutoare destinate reînnoirii motoarelor navelor de pescuit, în măsura în care noul motor prezintă, după caz, o putere mai mică sau egală cu cea veche. Având în vedere problemele legate de controlul kW, o astfel de dispoziție s-ar putea traduce, în realitate, printr-o creștere reală a capacității de pescuit.

| 120. | În concluzie, politicile comunitare nu au fost în măsură să pună capăt capacităților excedentare semnificative ale flotei europene (87). Sistemul actual, în cadrul căruia responsabilitatea de gestionare a capacității a fost alocată statelor membre, iar acțiunea comunitară este axată pe limitarea efortului de pescuit, nu include niciun mecanism de constrângere care să conducă la o reducere a acestei capacități excedentare. Problema legată de capacitatea excedentară ar trebui, prin urmare, să persiste în următorii ani și să continue să afecteze respectarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului, în general, și a nivelurilor TAC și a cotelor, în special. |
| --- | --- |

120.

În concluzie, politicile comunitare nu au fost în măsură să pună capăt capacităților excedentare semnificative ale flotei europene (87). Sistemul actual, în cadrul căruia responsabilitatea de gestionare a capacității a fost alocată statelor membre, iar acțiunea comunitară este axată pe limitarea efortului de pescuit, nu include niciun mecanism de constrângere care să conducă la o reducere a acestei capacități excedentare. Problema legată de capacitatea excedentară ar trebui, prin urmare, să persiste în următorii ani și să continue să afecteze respectarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului, în general, și a nivelurilor TAC și a cotelor, în special.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 121. | Caracterul incomplet și calitatea îndoielnică a datelor referitoare la capturi împiedică funcționarea corespunzătoare a sistemului de TAC și de cote, elementul de bază al gestionării resurselor halieutice comunitare. Cadrul de reglementare și procedurile în vigoare nu garantează exhaustivitatea colectării datelor și nici detectarea neconcordanțelor în momentul validării acestor date. În ceea ce privește Comisia, aceasta nu este nici ea în măsură să identifice erorile și anomaliile privind datele transmise de statele membre și nici să ia, în timp util, toate deciziile necesare pentru protecția resursei respective (a se vedea punctele 18-51). |
| --- | --- |

121.

Caracterul incomplet și calitatea îndoielnică a datelor referitoare la capturi împiedică funcționarea corespunzătoare a sistemului de TAC și de cote, elementul de bază al gestionării resurselor halieutice comunitare. Cadrul de reglementare și procedurile în vigoare nu garantează exhaustivitatea colectării datelor și nici detectarea neconcordanțelor în momentul validării acestor date. În ceea ce privește Comisia, aceasta nu este nici ea în măsură să identifice erorile și anomaliile privind datele transmise de statele membre și nici să ia, în timp util, toate deciziile necesare pentru protecția resursei respective (a se vedea punctele 18-51).

| 122. | Mecanismele de inspecție nu oferă nicio garanție referitoare la prevenirea și detectarea eficace a cazurilor de încălcare a legislației. Absența unor norme generale se traduce prin existența unor sisteme naționale eterogene care nu garantează o presiune de control suficientă și nici o optimizare a activităților de inspecție. Mai mult decât atât, această absență limitează, de fapt, sfera și gradul de cuprindere ale activităților de evaluare a mecanismelor naționale de către Comisie și, în consecință, capacitatea acesteia din urmă de a se pronunța asupra eficacității de ansamblu a sistemelor naționale (a se vedea punctele 52-87). |
| --- | --- |

122.

Mecanismele de inspecție nu oferă nicio garanție referitoare la prevenirea și detectarea eficace a cazurilor de încălcare a legislației. Absența unor norme generale se traduce prin existența unor sisteme naționale eterogene care nu garantează o presiune de control suficientă și nici o optimizare a activităților de inspecție. Mai mult decât atât, această absență limitează, de fapt, sfera și gradul de cuprindere ale activităților de evaluare a mecanismelor naționale de către Comisie și, în consecință, capacitatea acesteia din urmă de a se pronunța asupra eficacității de ansamblu a sistemelor naționale (a se vedea punctele 52-87).

| 123. | Procedurile de tratare a cazurilor de încălcare a legislației constatate nu pot dovedi faptul că fiecare dintre aceste cazuri face obiectul unei urmăriri și, a fortiori, al unei sancțiuni. Chiar și atunci când se aplică sancțiuni, acestea se dovedesc a avea un efect de descurajare slab, per ansamblu. În ceea ce privește încălcarea legislației comunitare de către un stat membru, singurul instrument de care dispune Comisia și care s-a dovedit eficace este acțiunea în neîndeplinirea obligațiilor, inițiată în fața Curții de Justiție. Acesta prezintă totuși caracteristici care îi limitează utilitatea, fiind astfel un instrument cu putere prea mică de reacție (a se vedea punctele 88-106). |
| --- | --- |

123.

Procedurile de tratare a cazurilor de încălcare a legislației constatate nu pot dovedi faptul că fiecare dintre aceste cazuri face obiectul unei urmăriri și, a fortiori, al unei sancțiuni. Chiar și atunci când se aplică sancțiuni, acestea se dovedesc a avea un efect de descurajare slab, per ansamblu. În ceea ce privește încălcarea legislației comunitare de către un stat membru, singurul instrument de care dispune Comisia și care s-a dovedit eficace este acțiunea în neîndeplinirea obligațiilor, inițiată în fața Curții de Justiție. Acesta prezintă totuși caracteristici care îi limitează utilitatea, fiind astfel un instrument cu putere prea mică de reacție (a se vedea punctele 88-106).

| 124. | Capacitatea excedentară diminuează profitabilitatea sectorului pescuitului și, pe fondul reducerii capturilor autorizate, aceasta încurajează nerespectarea acestor restricții, afectând calitatea datelor transmise. După eșecul programelor de adaptare a capacității de pescuit, abordarea actuală fondată, în esență, pe gestionarea efortului de pescuit nu este de natură să rezolve problema capacității excedentare (a se vedea punctele 107-120). |
| --- | --- |

124.

Capacitatea excedentară diminuează profitabilitatea sectorului pescuitului și, pe fondul reducerii capturilor autorizate, aceasta încurajează nerespectarea acestor restricții, afectând calitatea datelor transmise. După eșecul programelor de adaptare a capacității de pescuit, abordarea actuală fondată, în esență, pe gestionarea efortului de pescuit nu este de natură să rezolve problema capacității excedentare (a se vedea punctele 107-120).

| 125. | Per total, activitățile Curții au scos în evidență faptul că, în ciuda îmbunătățirilor recente, mecanismele de control, de inspecție și de sancțiuni nu sunt în măsură să asigure aplicarea eficace a normelor de gestionare a resurselor halieutice și, în special, a sistemului de TAC și de cote. Această situație este cu atât mai problematică, cu cât existența unui dezechilibru între capacitățile și posibilitățile de capturi dă naștere unui context puțin favorabil în ceea ce privește respectarea spontană a dispozițiilor de reglementare. După o scădere semnificativă a debarcărilor în ultimii ani, continuarea acestei situații nu poate decât să atragă consecințe grave nu numai asupra resursei în cauză, ci și asupra viitorului chiar al sectorului pescuitului și al teritoriilor asociate acestuia. |
| --- | --- |

125.

Per total, activitățile Curții au scos în evidență faptul că, în ciuda îmbunătățirilor recente, mecanismele de control, de inspecție și de sancțiuni nu sunt în măsură să asigure aplicarea eficace a normelor de gestionare a resurselor halieutice și, în special, a sistemului de TAC și de cote. Această situație este cu atât mai problematică, cu cât existența unui dezechilibru între capacitățile și posibilitățile de capturi dă naștere unui context puțin favorabil în ceea ce privește respectarea spontană a dispozițiilor de reglementare. După o scădere semnificativă a debarcărilor în ultimii ani, continuarea acestei situații nu poate decât să atragă consecințe grave nu numai asupra resursei în cauză, ci și asupra viitorului chiar al sectorului pescuitului și al teritoriilor asociate acestuia.

| 126. | În cazul în care autoritățile politice doresc ca politica comună în domeniul pescuitului să își îndeplinească obiectivul de exploatare durabilă a resurselor halieutice, mecanismele actuale de control, de inspecție și de sancțiuni trebuie consolidate în mod semnificativ, în special prin punerea în aplicare a următoarelor recomandări. |
| --- | --- |

126.

În cazul în care autoritățile politice doresc ca politica comună în domeniul pescuitului să își îndeplinească obiectivul de exploatare durabilă a resurselor halieutice, mecanismele actuale de control, de inspecție și de sancțiuni trebuie consolidate în mod semnificativ, în special prin punerea în aplicare a următoarelor recomandări.

Calitatea datelor referitoare la capturi

| 127. | Îmbunătățirea calității datelor referitoare la capturi utilizate în scopul gestionării resurselor piscicole depinde, în special, de ameliorarea sistemelor de colectare, de validare și de urmărire a datelor privind capturile. Acest lucru presupune ca statele membre:






  (a) | să se asigure de faptul că sunt puse la dispoziție toate documentele declarative prevăzute în reglementări, că acestea sunt corect întocmite și înregistrate cât mai rapid de autoritățile responsabile; |
| --- | --- | --- |

127.

Îmbunătățirea calității datelor referitoare la capturi utilizate în scopul gestionării resurselor piscicole depinde, în special, de ameliorarea sistemelor de colectare, de validare și de urmărire a datelor privind capturile. Acest lucru presupune ca statele membre:

(a)

să se asigure de faptul că sunt puse la dispoziție toate documentele declarative prevăzute în reglementări, că acestea sunt corect întocmite și înregistrate cât mai rapid de autoritățile responsabile;

| (b) | să verifice în mod sistematic, cu ajutorul unui instrument informatic, concordanța dintre ansamblul datelor consemnate în aceste documente și, acolo unde este cazul, datele VMS; |
| --- | --- |

(b)

să verifice în mod sistematic, cu ajutorul unui instrument informatic, concordanța dintre ansamblul datelor consemnate în aceste documente și, acolo unde este cazul, datele VMS;

| (c) | să pună în aplicare o interoperabilitate a sistemelor respective ale acestora cu scopul de a putea verifica dacă în documente există concordanță între cantitățile care sunt debarcate într-o anumită țară și cele care fac obiectul unei prime vânzări într-o altă țară; |
| --- | --- |

(c)

să pună în aplicare o interoperabilitate a sistemelor respective ale acestora cu scopul de a putea verifica dacă în documente există concordanță între cantitățile care sunt debarcate într-o anumită țară și cele care fac obiectul unei prime vânzări într-o altă țară;

| (d) | să dovedească fiabilitatea datelor transmise Comisiei prin furnizarea unei certificări anuale de către un organism independent a ultimelor rapoarte lunare cumulate. |
| --- | --- |

(d)

să dovedească fiabilitatea datelor transmise Comisiei prin furnizarea unei certificări anuale de către un organism independent a ultimelor rapoarte lunare cumulate.

| 128. | Această îmbunătățire necesită, în egală măsură, din partea Comisiei:






  (a) | să întocmească și să aprobe cât mai repede posibil norme de aplicare a regulamentului privind înregistrarea și comunicarea electronică a datelor referitoare la activitățile de pescuit și dispozitivele de teledetecție (88), asigurându-se că respectivele condiții de punere în aplicare a acestui instrument sunt, în măsura posibilului, inflexibile în fața nerespectării obligațiilor și facilitează interoperabilitatea sistemelor naționale; |
| --- | --- | --- |

128.

Această îmbunătățire necesită, în egală măsură, din partea Comisiei:

(a)

să întocmească și să aprobe cât mai repede posibil norme de aplicare a regulamentului privind înregistrarea și comunicarea electronică a datelor referitoare la activitățile de pescuit și dispozitivele de teledetecție (88), asigurându-se că respectivele condiții de punere în aplicare a acestui instrument sunt, în măsura posibilului, inflexibile în fața nerespectării obligațiilor și facilitează interoperabilitatea sistemelor naționale;

| (b) | să redefinească formatul rapoartelor transmise de către statele membre în vederea înlesnirii analizei acestora, precum și a efectuării unui control eficace; |
| --- | --- |

(b)

să redefinească formatul rapoartelor transmise de către statele membre în vederea înlesnirii analizei acestora, precum și a efectuării unui control eficace;

| (c) | să facă în mod periodic uz de dreptul său de acces la copiile fișierelor informatice ce cuprind informații pertinente, iar acest drept de acces să nu mai fie supus unei cereri prealabile; |
| --- | --- |

(c)

să facă în mod periodic uz de dreptul său de acces la copiile fișierelor informatice ce cuprind informații pertinente, iar acest drept de acces să nu mai fie supus unei cereri prealabile;

| (d) | să armonizeze coeficienții de conversie aplicați în diferitele state membre pentru a obține cantitățile de „echivalent de greutate în viu”; |
| --- | --- |

(d)

să armonizeze coeficienții de conversie aplicați în diferitele state membre pentru a obține cantitățile de „echivalent de greutate în viu”;

| (e) | să se asigure că datele primite de Eurostat corespund celor primite de către DG Pescuit. |
| --- | --- |

(e)

să se asigure că datele primite de Eurostat corespund celor primite de către DG Pescuit.

Eficacitatea sistemelor de inspecție

| 129. | Pentru ca inspecțiile și controalele efectuate de statele membre să fie eficace și coerente, precum și mai bine cunoscute și evaluate de către Comisie, statele membre trebuie, acolo unde este necesar:






  (a) | să definească cerințele minime ale inspecțiilor și controalele elementare pe care acestea trebuie să le includă; |
| --- | --- | --- |

129.

Pentru ca inspecțiile și controalele efectuate de statele membre să fie eficace și coerente, precum și mai bine cunoscute și evaluate de către Comisie, statele membre trebuie, acolo unde este necesar:

(a)

să definească cerințele minime ale inspecțiilor și controalele elementare pe care acestea trebuie să le includă;

| (b) | să asigure un acces adecvat la toate informațiile utile în vederea planificării și a orientării controalelor; |
| --- | --- |

(b)

să asigure un acces adecvat la toate informațiile utile în vederea planificării și a orientării controalelor;

| (c) | să conceapă o strategie de control bazată pe o analiză a riscurilor; |
| --- | --- |

(c)

să conceapă o strategie de control bazată pe o analiză a riscurilor;

| (d) | să își evalueze activitățile de control cu ajutorul unor obiective pertinente; |
| --- | --- |

(d)

să își evalueze activitățile de control cu ajutorul unor obiective pertinente;

| (e) | să garanteze calitatea activităților de inspecție printr-o supraveghere a controalelor; |
| --- | --- |

(e)

să garanteze calitatea activităților de inspecție printr-o supraveghere a controalelor;

| (f) | să înregistreze totalitatea activităților acestora de inspecție în baze de date centralizate. |
| --- | --- |

(f)

să înregistreze totalitatea activităților acestora de inspecție în baze de date centralizate.

| 130. | Pe de altă parte, Comisia ar trebui:






  (a) | să propună Consiliului ca toate recomandările formulate la punctul precedent să fie introduse în legislație ca elemente indispensabile pentru o reglementare eficace; |
| --- | --- | --- |

130.

Pe de altă parte, Comisia ar trebui:

(a)

să propună Consiliului ca toate recomandările formulate la punctul precedent să fie introduse în legislație ca elemente indispensabile pentru o reglementare eficace;

| (b) | să solicite statelor membre ca acestea să elaboreze planuri de acțiune pentru fiecare dintre deficiențele majore identificate. |
| --- | --- |

(b)

să solicite statelor membre ca acestea să elaboreze planuri de acțiune pentru fiecare dintre deficiențele majore identificate.

Aplicarea de sancțiuni disuasive

| 131. | Pentru ca sancțiunile să fie disuasive, statele membre ar trebui să reamintească autorităților competente că este de sarcina lor ca, înainte de a aplica o sancțiune, să ia în considerare, conform reglementărilor europene, atât caracterul disuasiv al pedepsei în raport cu avantajul economic pe care operatorul îl obține în urma încălcării legislației, cât și gravitatea daunelor pe care acesta le-a cauzat resursei comune. |
| --- | --- |

131.

Pentru ca sancțiunile să fie disuasive, statele membre ar trebui să reamintească autorităților competente că este de sarcina lor ca, înainte de a aplica o sancțiune, să ia în considerare, conform reglementărilor europene, atât caracterul disuasiv al pedepsei în raport cu avantajul economic pe care operatorul îl obține în urma încălcării legislației, cât și gravitatea daunelor pe care acesta le-a cauzat resursei comune.

| 132. | Pentru a evita ca cei care încalcă legislația să migreze către statele membre unde neregularitățile sunt reprimate într-un mod mai puțin sever, este de dorit ca statele membre să fie încurajate de către Consiliu să își compare sancțiunile aplicate și să le uniformizeze, în special prin publicarea unui catalog al măsurilor ce trebuie aplicate de statele membre în cazul infracțiunilor grave, astfel cum este prevăzut în regulament (89). |
| --- | --- |

132.

Pentru a evita ca cei care încalcă legislația să migreze către statele membre unde neregularitățile sunt reprimate într-un mod mai puțin sever, este de dorit ca statele membre să fie încurajate de către Consiliu să își compare sancțiunile aplicate și să le uniformizeze, în special prin publicarea unui catalog al măsurilor ce trebuie aplicate de statele membre în cazul infracțiunilor grave, astfel cum este prevăzut în regulament (89).

| 133. | Pentru a spori capacitatea Comisiei de a exercita presiune asupra statelor membre, se recomandă ca legislatorul comunitar să se asigure că măsurile de gestionare pe care le adoptă pot fi ușor verificabile, să analizeze posibilitatea de a consolida competențele inspectorilor Comisiei, precum și să extindă mandatul Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului și, nu în cele din urmă, să introducă instrumente de sancțiune cu o putere de impact mai mare, cum ar fi, de exemplu, capacitatea de a suspenda plățile de ajutoare comunitare în domeniul pescuitului în cazul nerespectării obligațiilor de control de către un stat membru. |
| --- | --- |

133.

Pentru a spori capacitatea Comisiei de a exercita presiune asupra statelor membre, se recomandă ca legislatorul comunitar să se asigure că măsurile de gestionare pe care le adoptă pot fi ușor verificabile, să analizeze posibilitatea de a consolida competențele inspectorilor Comisiei, precum și să extindă mandatul Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului și, nu în cele din urmă, să introducă instrumente de sancțiune cu o putere de impact mai mare, cum ar fi, de exemplu, capacitatea de a suspenda plățile de ajutoare comunitare în domeniul pescuitului în cazul nerespectării obligațiilor de control de către un stat membru.

Reducerea capacităților excedentare și măsuri aferente adecvate

| 134. | Eforturile depuse de statele membre și de Comisie în vederea reducerii unei presiuni de pescuit excesiv trebuie întărite prin stabilirea unor obiective ambițioase de reducere a capacităților și prin luarea unor măsuri socioeconomice în avantajul populațiilor care își câștigă existența din sectorul pescuitului. |
| --- | --- |

134.

Eforturile depuse de statele membre și de Comisie în vederea reducerii unei presiuni de pescuit excesiv trebuie întărite prin stabilirea unor obiective ambițioase de reducere a capacităților și prin luarea unor măsuri socioeconomice în avantajul populațiilor care își câștigă existența din sectorul pescuitului.

| 135. | Având în vedere că definirea unor măsuri pertinente necesită o bună cunoaștere a realității socioeconomice din sectorul pescuitului, precum și a impactului produs de deciziile ce vizează limitarea capturilor, Comisia trebuie să își elaboreze propriile instrumente informatice și de analiză în acest domeniu. |
| --- | --- |

135.

Având în vedere că definirea unor măsuri pertinente necesită o bună cunoaștere a realității socioeconomice din sectorul pescuitului, precum și a impactului produs de deciziile ce vizează limitarea capturilor, Comisia trebuie să își elaboreze propriile instrumente informatice și de analiză în acest domeniu.

| 136. | Pe lângă îmbunătățirile tehnice propuse pentru sistemele de control, de inspecție și de sancțiuni, succesul politicii comune în domeniul pescuitului și durabilitatea acestei activități depind neapărat de o conștientizare de către toate părțile interesate, precum și de acordarea de ajutoare financiare adaptate care să faciliteze dezvoltarea de surse de venituri suplimentare sau alternative față de exploatarea resursei respective. |
| --- | --- |

136.

Pe lângă îmbunătățirile tehnice propuse pentru sistemele de control, de inspecție și de sancțiuni, succesul politicii comune în domeniul pescuitului și durabilitatea acestei activități depind neapărat de o conștientizare de către toate părțile interesate, precum și de acordarea de ajutoare financiare adaptate care să faciliteze dezvoltarea de surse de venituri suplimentare sau alternative față de exploatarea resursei respective.

Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în ședința sa din 25 octombrie 2007.

Pentru Curtea de Conturi

Hubert WEBER

Președinte

---

(1)  Danemarca, Spania, Franța, Țările de Jos, Italia și Regatul Unit (Anglia și Țara Galilor).

1

(2)  Sursa: Eurostat, Facts and figures on the FCP (Politica comună în domeniul pescuitului în cifre), ediția 2006.

2

Sursa:

Facts and figures on the FCP

(3)  În conformitate cu dreptul internațional, statele de coastă dețin drepturi suverane asupra tuturor resurselor naturale din „zona economică exclusivă” (ZEE), și anume din apele situate în limita a 200 de mile marine de coasta acestora. Cu toate acestea, în Marea Mediterană nu există ZEE, toate apele aflate sub suveranitate națională fiind limitate la marea teritorială, și anume la zona de 12 mile marine. La nivel comunitar, responsabilitatea gestionării resurselor halieutice cuprinse în apele teritoriale sau în ZEE ale fiecărui stat membru revine exclusiv Uniunii Europene. În afara acestor limite, resursele sunt gestionate prin intermediul acordurilor internaționale.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului, articolul 2 alineatul (1) (JO L 358, 31.12.2002, p. 59).

4

(5)  Regulamentul (CEE) nr. 170/83 al Consiliului din 25 ianuarie 1983 privind instituirea unui sistem comunitar de conservare și administrare a resurselor de pescuit, articolul 1 (JO L 24, 27.1.1983, p. 1).

5

(6)  Green paper on the future of the Common Fisheries Policy (Cartea verde privind viitorul politicii comune în domeniul pescuitului), COM(2001) 135 final, 20.3.2001.

6

Green paper on the future of the Common Fisheries Policy

(7)  În 2005, Atlanticul de Nord-Est reprezenta 76 % din cele 5,6 milioane de tone capturate în toate regiunile lumii de flota comunitară.

7

Sursa: Eurostat, Statistics in focus 10/2007 (Statistici pe scurt 10/2007), 15 ianuarie 2007.

Sursa:

Statistics in focus

(8)  Comisia, MEMO/06/268, 5 iulie 2006.

8

(9)  Avize științifice emise de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (CIEM) și prezentate de Comisie Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), format din experți naționali, reprezentanți ai sectorului pescuitului și din alte părți interesate, în special organizații neguvernamentale de protecție a mediului.

9

(10)  Fiecare stat membru controlează activitățile desfășurate pe teritoriul său sau în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția sa.

10

(11)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, articolul 23 alineatul (1).

11

(12)  Toate cifrele privind creditele se referă la creditele de plată 2007.

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002.

13

(14)  Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (JO L 261, 20.10.1993).

14

(15)  Regulamentul (CEE) nr. 2807/83 al Comisiei din 22 septembrie 1983 de definire a procedurilor speciale de înregistrare a informațiilor privitoare la capturile de pește de către statele membre (JO L 276, 10.10.1983).

15

(16)  Regulamentul (CE) nr. 27/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 de stabilire, pentru 2005, a posibilităților de pescuit și a condițiilor aferente pentru anumite rezerve halieutice și grupuri de rezerve halieutice, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele care se supun unor limite de captură (JO L 12, 14.1.2005, p. 1).

16

(17)  Regulamentul (CE) nr. 423/2004 al Consiliului din 26 februarie 2004 de stabilire a unor măsuri de refacere a rezervelor de cod;

17

Regulamentul (CE) nr. 811/2004 al Consiliului din 21 aprilie 2004 de stabilire a unor măsuri de refacere a stocului de merluciu din regiunile nordice;

Regulamentul (CE) nr. 2166/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 de stabilire a unor măsuri pentru redresarea stocurilor de Urophycis floridana și de langustină în Marea Cantabrică și vestul Peninsulei Iberice;

Urophycis floridana

Regulamentul (CE) nr. 388/2006 al Consiliului din 23 februarie 2006 de stabilire a unui plan multianual pentru exploatarea durabilă a stocului de limbă-de-mare din Golful Biscaia.

(18)  Sursele acestor standarde sunt următoarele: General criteria for the operation of various types of bodies performing inspection (Criterii generale pentru funcționarea diferitelor tipuri de organisme care efectuează inspecția) (ISO/IEC 17 020:1998); COSO Enterprise Risk Management – integrated framework (COSO – Gestionarea riscurilor întreprinderii – Cadru de referință) (2004); Biroul auditorului general din Norvegia – „Study on the management of the fish resources” (Studiul privind gestionarea resurselor halieutice); Avizul Curții de Conturi Europene privind modelul unic de audit (single audit) (JO C 107, 30.4.2004); documentul COM(2003) 130 final: Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: Towards uniform and effective implementation of the Common Fisheries Policy (Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European – Pentru o punere în aplicare uniformă și eficace a politicii comune în domeniul pescuitului); standardele de control intern ale Comisiei Europene numerele: 11 – Risk analysis and management (Analiza și gestionarea riscurilor), 17 – Supervision (Supravegherea), 7 – Objective setting (Stabilirea obiectivelor), 10 – Monitoring performance (Monitorizarea performanței) și 9 – Annual management plan (Planul de gestiune anual).

18

General criteria for the operation of various types of bodies performing inspection

COSO Enterprise Risk Management – integrated framework

Study on the management of the fish resources

single audit

Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: Towards uniform and effective implementation of the Common Fisheries Policy

Risk analysis and management

Supervision

Objective setting

Monitoring performance

Annual management plan

(19)  Cifrele privind capturile din 2003 și debarcările din 2002 publicate de Eurostat.

19

(20)  Jurnalul de bord este documentul în care căpitanul navei înregistrează zilnic, pentru fiecare specie, o estimare a cantităților capturate și depozitate la bord, precum și data și poziția navei în momentul efectuării acestor capturi; o copie trebuie transmisă autorităților competente ale statului membru sub al cărui pavilion se află nava respectivă; Regulamentul (CEE) nr. 2807/83, anexa IV punctul 4.

20

(21)  Declarația de debarcare (numită și „de descărcare”) este documentul în care căpitanul indică, pentru fiecare specie, cantitățile exacte debarcate; o copie trebuie transmisă autorităților competente ale statului membru sub al cărui pavilion se află nava respectivă, și o altă copie trebuie transmisă autorităților competente ale statului membru în care este situat locul de debarcare, în cazul în care acesta din urmă este diferit; Regulamentul (CEE) nr. 2807/83, anexa IV punctul 4.

21

(22)  Nota de vânzare este documentul întocmit de către centrele de vânzare prin licitație publică sau de către primul vânzător, în care sunt menționate, pentru fiecare specie, greutatea și zona geografică de origine; aceasta trebuie transmisă autorităților statului membru pe teritoriul căruia a avut loc prima punere în vânzare; Regulamentul (CEE) nr. 2847/93, articolul 9.

22

(23)  Regulamentul (CEE) nr. 2807/83, anexa IV punctul 4.2.

23

(24)  Această diferență a fost de 48,7 % pentru debarcările de cod în Polonia; Sursa: DG Pescuit, Evaluation Report Catch Registration Baltic Sea 2005 to 2006 (Raport de evaluare – înregistrarea capturilor, Marea Baltică, 2005-2006).

24

Sursa

Evaluation Report Catch Registration Baltic Sea 2005 to 2006

(25)  Pentru o cantitate exactă de captură de 1 000 kg, declararea în jurnalul de bord a 800 kg se va încadra în marja de 20 %, în cazul unui control la debarcare; în lipsa unui astfel de control, declararea unei cantități de 640 kg în declarația de debarcare va indica o diferență de 20 % față de jurnalul de bord, iar, în cazul în care este descoperită diferența dintre cele două declarații, nu se vor putea aplica sancțiuni, chiar dacă, per total, declararea cantității sub cea reală este de 36 %.

25

(26)  Regulamentul (CE) nr. 1966/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind înregistrarea și comunicarea electronică a datelor referitoare la activitățile de pescuit și dispozitivele de teledetecție (JO L 409, 30.12.2006).

26

(27)  Licitația, în acest context, nu se desfășoară într-un amplasament fizic, ci constituie doar un sistem complet informatizat cu ajutorul căruia organizația de vânzare transmite informațiile referitoare la capturile aflate încă pe mare cumpărătorilor care licitează de la distanță fără a vizualiza mărfurile.

27

(28)  Pescarilor le este interzis să debarce pește sub dimensiunea minimă sau care face parte din specii pentru care aceștia nu dețin autorizație de capturare (cotă depășită, licență inexistentă etc.).

28

(29)  Pescarii preferă să nu păstreze la bord specii de valoare inferioară care trebuie prelucrate și care ocupă spațiu în cale sau, în cazul speciilor ce fac obiectul unei cote, exemplare care, datorită dimensiunii lor, au o valoare relativ scăzută.

29

(30)  Discards in the world's marine fisheries An update (Capturile aruncate înapoi în diferitele zone maritime de pescuit din lume – actualizare), FAO, 2005.

30

Discards in the world's marine fisheries An update

(31)  Navele mai mici de 10 metri reprezintă 67 % din flotă ca număr de nave și, respectiv, 11 % și 3 % din punctul de vedere al capacității exprimate în kW și GT.

31

(32)  În Spania, 298 000 t în 2005, conform Subdirecției generale de comercializare din cadrul Ministerului Agriculturii, Pescuitului și Alimentației; în Franța, conform datelor INSEE, acestea reprezintă 40 % din cantitățile debarcate în 2005.

32

(33)  Sistem prin care navele își comunică poziția autorităților de control, la intervale regulate.

33

(34)  Parțial, datorită întârzierilor de înregistrare, și, parțial, datorită descoperirii de către inspectorii naționali a unor debarcări nedeclarate.

34

(35)  Regulamentul (CEE) nr. 2847/93, articolul 19.

35

(36)  Au fost luate în considerare doar datele privind vânzările prin licitație, deși o parte foarte importantă din vânzări (mai mult de 20 % din cantitățile debarcate) a avut loc fără licitație.

36

(37)  Datele referitoare la licitații includ vânzări de produse care au fost debarcate într-un alt stat membru și care trebuie, prin urmare, raportate Comisiei de către acesta din urmă, și nu de către Franța.

37

(38)  În special, existența diferențelor ce depășesc marja de toleranță prevăzută în regulamente între cantitățile menționate în declarațiile de debarcare și/sau notele de vânzare și cele consemnate în jurnalele de bord.

38

(39)  Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 prevede ca o copie a jurnalului de bord și o copie a declarației de debarcare să fie transmise atât autorităților statului în care are loc debarcarea, cât și celor ale statului de pavilion, dar nota de vânzare să nu fie transmisă decât autorităților competente ale statului membru pe teritoriul căruia are loc prima punere în vânzare.

39

(40)  Declarațiile de debarcare și notele de vânzare.

40

(41)  Înainte să fie pus în aplicare sistemul comunitar de TAC-uri și de cote.

41

(42)  100 kg de cod proaspăt eviscerat vor corespunde unei exploatări a cotei de 124 kg, în cazul în care debarcarea are loc în Franța, și unei exploatări de 111 kg, în cazul în care aceasta are loc în Lituania;

42

100 kg de pește-undițar proaspăt eviscerat/decapitat vor corespunde unei exploatări a cotei de 250 kg, în cazul în care debarcarea are loc în Suedia, și unei exploatări de 325 kg, în cazul în care aceasta are loc în Germania.

(43)  262,9 față de 431,9 mii de tone, respectiv o diferență de 169,0 mii de tone.

43

(44)  De fapt, două dintre nave nu erau echipate cu acest sistem, iar în ceea ce privește restul de cinci nave, nu fusese primit niciun semnal în ziua debarcării (într-unul dintre cazuri, nava respectivă nu mai emisese niciun semnal de mai mult de 3 ani înainte de data indicată a debarcării și, într-un alt caz, de mai mult de doi ani).

44

(45)  Regulamentul (CEE) nr. 2847/93, articolul 19 alineatul (5).

45

(46)  Regulamentul (CE) nr. 2846/98, articolul 1 alineatul (13) litera (c).

46

(47)  În Compliance Scoreboard 2005 (Tabel de conformitate 2005) p. 12, aceasta declară următoarele: „Datele prezentate Comisiei de către statele membre se bazează pe declarațiile armatorilor sau ale reprezentanților acestora referitoare la capturi și debarcări. Comisia consideră că este posibil ca aceste date să nu reflecte întotdeauna realitatea. Rapoartele științifice au subliniat, în mod repetat, posibilitatea ca raportările eronate sau raportările de cantități de capturi sau debarcări mai mici decât în realitate să aibă un efect negativ asupra exactității evaluărilor rezervelor esențiale, această suspiciune fiind sprijinită de observațiile formulate de inspectorii Comisiei pe parcursul mai multor ani.” http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement/scoreboard/archives/scoreboard2005/management_en.htm

47

Compliance Scoreboard 2005

(48)  Regulamentul (CEE) nr. 2847/93, articolul 21 alineatul (3).

48

(49)  De exemplu, autoritățile italiene au putut declara, în 2005, capturile de ton roșu, o specie care face obiectul unei cote, la rubrica de specii ce nu fac obiectul niciunei cote.

49

(50)  Regulamentul (CEE) nr. 1382/91 al Consiliului din 21 mai 1991 privind trimiterea de date referitoare la debarcările de produse pescărești în țările membre (JO L 133, 28.5.1991, p. 1).

50

(51)  Regulamentul (CE) nr. 2846/98 al Consiliului din 17 decembrie 1998 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 358, 31.12.1998, p. 5).

51

(52)  229 în 2005.

52

(53)  De exemplu, uneori, este posibil să se atribuie anumitor cote capturile efectuate într-o zonă diferită, pe parcursul unei anumite perioade a anului și într-o anumită limită, sau, în cazul unor cote stabilite pentru anumite specii, capturile auxiliare de alte anumite specii sunt parțial integrate în cantitățile autorizate pentru specia principală.

53

(54)  Depășire semnificativă: mai mare de 5 % din cotă și/sau de 10 % din TAC și/sau mai mare de 100 t; odată constatată, fiecare dintre aceste 26 de depășiri a fost dedusă din cotele corespunzătoare pentru 2006; Regulamentul (CE) nr. 742/2006.

54

(55)  Regulamentul (CEE) nr. 2847/93, articolul 21 alineatul (3), și Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, articolul 26 alineatul (4).

55

(56)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, articolul 23.

56

(57)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, articolul 26 alineatul (1).

57

(58)  În temeiul articolului 35 din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93. Cel mai recent raport publicat: Raport al Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European privind monitorizarea punerii în aplicare de către statele membre a politicii comune în domeniul pescuitului 2003-2005, COM(2007) 167 final, 10.4.2007.

58

(59)  A se vedea punctul 15.

59

(60)  Serviciile Comisiei elaboraseră în 1999 o propunere de rapoarte de inspecție armonizate, care însă nu a depășit această fază.

60

(61)  De exemplu, în cazul unei inspecții la debarcare: prezența unui inspector de la începutul până la sfârșitul operațiunilor de debarcare, cântărirea unui eșantion suficient de încărcătură; în cazul unei inspecții pe mare, dacă înregistrările din jurnalul de bord corespund sau nu cu încărcătura efectivă.

61

(62)  De exemplu, tipul de pescuit practicat, dimensiunea și compunerea flotei, lungimea și natura coastei, suprafața apelor jurisdicționale, practicile de comercializare etc.

62

(63)  Autorizații de pescuit, drepturi de pescuit, registru de capturi, registru de inspecții, registru de sancțiuni, cifră de afaceri, registru de mișcări VMS, ...

63

(64)  În Spania, apele interioare înseamnă, pentru o regiune dată, zona care se întinde între coastă și o linie dreaptă imaginară („Lineas de Base Recta”) care leagă cele două puncte costale cele mai îndepărtate de regiunea respectivă.

64

(65)  Franța măsoară rata de frecvență a încălcărilor (raportul dintre numărul de încălcări constatate și numărul de inspecții); rata publicată de autorități este de 6,6 %, iar cea calculată pe baza datelor primite de auditori este de 12,4 %.

65

(66)  Numărul total de inspecții efectuate pe uscat sau pe mare, numărul global de ore alocate inspecțiilor, ...

66

(67)  Regulamentul (CE) nr. 768/2005 al Consiliului din 26 aprilie 2005 de instituire a Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 128, 21.5.2005, p. 1).

67

(68)  De fapt, este vorba despre inspectori naționali desemnați de fiecare stat membru pentru a participa la inspecții în cadrul operațiunilor coordonate de agenție.

68

(69)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, articolul 25.

69

(70)  Din 202 încălcări constatate cu ocazia inspecției la debarcare și care au făcut obiectul unui control la bord, au fost emise 167 de avertismente verbale, 14 avertismente scrise, 20 de cazuri au fost înaintate autorităților judiciare și un caz se află încă în așteptarea unei decizii.

70

(71)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, articolul 25 alineatul (4).

71

(72)  Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: Reports from Member States on behaviours which seriously infringed the rules of the Common Fisheries Policy in 2004 (Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European – Rapoartele statelor membre privind comportamentele care au constituit încălcări grave ale normelor politicii comune în domeniul pescuitului în anul 2004), COM(2006) 387, 14 iulie 2006. A se vedea, de asemenea, ediția a treia din Common Fisheries Policy Compliance Scoreboard (Tabelul de conformitate privind politica comună în domeniul pescuitului) (pagina 40).

72

Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: Reports from Member States on behaviours which seriously infringed the rules of the Common Fisheries Policy in 2004

Common Fisheries Policy Compliance Scoreboard

(73)  Comisia estimează că, în 2005, 15 % din resursele unității sale de inspecție au trebuit să fie alocate activităților legate de acțiunea judiciară inițiată împotriva Franței.

73

(74)  În temeiul articolului 226 din tratat.

74

(75)  În temeiul articolului 228 din tratat.

75

(76)  Cauza C-304/02 Comisia/Franța; neîndeplinirea obligațiilor în temeiul articolului 228 din Tratatul CE; condamnarea la plata unei sume forfetare de 20 milioane de euro și a unor daune cominatorii de 57,8 milioane de euro pentru fiecare perioadă de șase luni (hotărâre pronunțată la 12 iulie 2005); de fapt, Franța a plătit suma forfetară și daunele cominatorii.

76

(77)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, articolul 26 alineatul (3).

77

(78)  Și anume altele decât cele aferente ultimului exercițiu încheiat pentru care există un mecanism de gestionare care permite, în anumite condiții, reatribuirea excedentelor dintr-un exercițiu către cotele corespunzătoare exercițiului următor.

78

(79)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, articolul 23 alineatul (4).

79

(80)  Regulamentul (CE) nr. 147/2007 al Comisiei din 15 februarie 2007 de modificare a anumitor cote de pescuit pentru perioada 2007-2012 în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului.

80

(81)  Regulamentul (CE) nr. 2792/1999 al Consiliului din 17 decembrie 1999 de definire a modalităților și condițiilor pentru acțiunile structurale ale Comunității în sectorul pescuitului, articolul 18 (JO L 337, 30.12.1999, p. 10).

81

(82)  Green paper on the future of the Common Fisheries Policy (Cartea verde cu privire la viitorul politicii în domeniul pescuitului), COM(2001) 135, secțiunea 3.3.

82

Green paper on the future of the Common Fisheries Policy

(83)  Efortul de pescuit reprezintă produsul rezultat din înmulțirea capacității cu durata pescuitului.

83

(84)  Comunicarea Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European privind îmbunătățirea capacității de pescuit și a indicatorilor de efort în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, COM(2007) 39 final, 5.2.2007.

84

(85)  În ceea ce privește puterea motorului, utilizarea de limitatori de viteză electronici face ca verificarea realității cifrelor declarate să fie problematică; în ceea ce privește tonajul, armonizarea unității utilizate este prea recentă pentru a permite efectuarea de comparații fiabile cu datele istorice.

85

(86)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, articolul 14.

86

(87)  CSTEP subliniază că, „pe lângă faptul că reducerile raportate sunt destul de nesemnificative, comparativ cu dezechilibrul existent între posibilitățile de pescuit și capacitatea flotei, pentru a obține un astfel de echilibru trebuie redusă capacitatea (puterea) de pescuit a flotei comunitare, și nu doar capacitatea sa fizică”; anexă la documentul Annual Report from the Commission to the Council and the European Parliament on Member States’ efforts during 2005 to achieve a sustainable balance between fishing capacity and fishing opportunities (Raportul anual din partea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind eforturile statelor membre din 2005 de a obține un echilibru durabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit), COM(2006) 872 final, 9 ianuarie 2007.

87

Annual Report from the Commission to the Council and the European Parliament on Member States’ efforts during 2005 to achieve a sustainable balance between fishing capacity and fishing opportunities

(88)  Regulamentul (CE) nr. 1966/2006 al Consiliului.

88

(89)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului, articolul 25 alineatul (4).

89

---

ANEXĂ

SCHEMĂ SIMPLIFICATĂ DE COLECTARE ȘI DE URMĂRIRE A DATELOR REFERITOARE LA CAPTURI

Image

---

RĂSPUNSURILE COMISIEI

SINTEZĂ

| I. | Politica comună în domeniul pescuitului (PCP) are ca obiectiv conservarea și gestionarea resurselor acvatice. Comunitatea are o competență legislativă, iar Consiliul decide în urma consultării Parlamentului. Punerea în aplicare și execuția normelor PCP este responsabilitatea statelor membre.
  Comisia consideră că succesul PCP depinde de calitatea controlului, a inspecțiilor și a sancțiunilor.
  În domeniul controlului și execuției, legislația comunitară este destinată să armonizeze acțiunile statelor membre, precum și să prevină eșecul politicii în cazul în care statele membre nu și-au asumat suficient responsabilitățile.
  Comisia este de acord cu concluziile Curții privind lacunele dispozițiilor privind controlul, inspecția și executarea, care pun în pericol eficacitatea PCP.
  Având în vedere situația în cauză, Comisia a demarat deja o perioadă de reflecție în vederea unei reforme ambițioase a politicii europene pentru controlul pescuitului.
  Recomandările făcute de Curte cu privire la îmbunătățirea situației pot contribui efectiv la succesul reformei în cauză.
  Cu toate acestea, în ultimii ani s-au depus deja eforturi în vederea îmbunătățirii controlului și execuției normelor PCP și a alinierii și armonizării acțiunilor statelor membre. În special, reforma PCP din 2002 și instituirea Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului a deschis posibilități noi.
  Pentru ca PCP să fie eficientă, trebuie simplificate procedurile și consolidate competențele Comisiei și mandatul Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului.
  Succesul PCP depinde în mare parte de angajamentul statelor membre și de eforturile acestora de a controla și de a executa în mod eficient normele PCP. Adoptarea anumitor propuneri ale Comisiei de către Consiliu s-a dovedit dificilă, în special în cazul în care acestea exprimă ambiția de a limita accesul la resursele epuizate, de a adapta capacitatea de pescuit la resurse sau de a accentua competențele Comisiei. |
| --- | --- |

I.

Politica comună în domeniul pescuitului (PCP) are ca obiectiv conservarea și gestionarea resurselor acvatice. Comunitatea are o competență legislativă, iar Consiliul decide în urma consultării Parlamentului. Punerea în aplicare și execuția normelor PCP este responsabilitatea statelor membre.

Comisia consideră că succesul PCP depinde de calitatea controlului, a inspecțiilor și a sancțiunilor.

În domeniul controlului și execuției, legislația comunitară este destinată să armonizeze acțiunile statelor membre, precum și să prevină eșecul politicii în cazul în care statele membre nu și-au asumat suficient responsabilitățile.

Comisia este de acord cu concluziile Curții privind lacunele dispozițiilor privind controlul, inspecția și executarea, care pun în pericol eficacitatea PCP.

Având în vedere situația în cauză, Comisia a demarat deja o perioadă de reflecție în vederea unei reforme ambițioase a politicii europene pentru controlul pescuitului.

Recomandările făcute de Curte cu privire la îmbunătățirea situației pot contribui efectiv la succesul reformei în cauză.

Cu toate acestea, în ultimii ani s-au depus deja eforturi în vederea îmbunătățirii controlului și execuției normelor PCP și a alinierii și armonizării acțiunilor statelor membre. În special, reforma PCP din 2002 și instituirea Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului a deschis posibilități noi.

Pentru ca PCP să fie eficientă, trebuie simplificate procedurile și consolidate competențele Comisiei și mandatul Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului.

Succesul PCP depinde în mare parte de angajamentul statelor membre și de eforturile acestora de a controla și de a executa în mod eficient normele PCP. Adoptarea anumitor propuneri ale Comisiei de către Consiliu s-a dovedit dificilă, în special în cazul în care acestea exprimă ambiția de a limita accesul la resursele epuizate, de a adapta capacitatea de pescuit la resurse sau de a accentua competențele Comisiei.

| II. | Pentru a asigura execuția corectă a normelor PCP, Comisia abordează punctele slabe din sistemele naționale de control și execuție, după caz, angajând procedura privind încălcarea dreptului comunitar și alte acțiuni de execuție, acordând un sprijin activ în vederea îmbunătățirii cooperării între autoritățile naționale, elaborând o nouă legislație și acordând sprijin direct autorităților de control ale statelor membre. Cu toate acestea, aceste acțiuni nu au fost întotdeauna suficient de eficiente sau reușite.
  În ceea ce privește înregistrarea și raportarea, statele membre trebuie să pună la punct sistemele necesare pentru înregistrarea, verificarea încrucișată și validarea datelor privind activitățile de pescuit și să îmbunătățească controlul și execuția obligațiilor de raportare. |
| --- | --- |

II.

Pentru a asigura execuția corectă a normelor PCP, Comisia abordează punctele slabe din sistemele naționale de control și execuție, după caz, angajând procedura privind încălcarea dreptului comunitar și alte acțiuni de execuție, acordând un sprijin activ în vederea îmbunătățirii cooperării între autoritățile naționale, elaborând o nouă legislație și acordând sprijin direct autorităților de control ale statelor membre. Cu toate acestea, aceste acțiuni nu au fost întotdeauna suficient de eficiente sau reușite.

În ceea ce privește înregistrarea și raportarea, statele membre trebuie să pună la punct sistemele necesare pentru înregistrarea, verificarea încrucișată și validarea datelor privind activitățile de pescuit și să îmbunătățească controlul și execuția obligațiilor de raportare.

| III. | Comisia este de acord cu analiza și concluziile Curții. Prezentele recomandări au făcut deja obiectul propunerilor anterioare ale Comisiei și trebuie continuate în contextul reformei prevăzute a politicii europene pentru controlul pescuitului.
  Punerea în aplicare a sistemelor naționale de sancționare este responsabilitatea statelor membre. Legislatorul comunitar este cel care ia hotărâri cu privire la armonizarea unor asemenea sisteme la nivel comunitar. |
| --- | --- |

III.

Comisia este de acord cu analiza și concluziile Curții. Prezentele recomandări au făcut deja obiectul propunerilor anterioare ale Comisiei și trebuie continuate în contextul reformei prevăzute a politicii europene pentru controlul pescuitului.

Punerea în aplicare a sistemelor naționale de sancționare este responsabilitatea statelor membre. Legislatorul comunitar este cel care ia hotărâri cu privire la armonizarea unor asemenea sisteme la nivel comunitar.

INTRODUCERE

| 1-9. | Obiectivul PCP este de a asigura exploatarea resurselor acvatice vii care oferă condiții economice, ecologice și sociale durabile. Pe această bază, legislația PCP actuală conține un cadru de reglementare a activităților de pescuit prin limitări ale capturilor, restricții ale capacității, diminuarea efortului și măsuri tehnice.
  Succesul acestei politici depinde în principal de implicarea părților în cauză. Dacă propunerea unei noi legislații și controlul punerii în aplicare a normelor de către statele membre este responsabilitatea Comisiei, angajamentul din partea statelor membre este vital pentru îndeplinirea obiectivelor PCP. Numai statele membre pot asigura adoptarea formală a normelor PCP și întreprinde acțiunile necesare în vederea punerii în aplicare adecvate a acestora.
  Pentru a îmbunătăți eficiența sistemului, reforma din 2002 a introdus o abordare nouă în gestionarea pescuitului, bazată pe planuri de gestiune pe termen lung și, pentru situații mai urgente, planuri de redresare. Pe lângă aceasta, sistemul pentru gestionarea capacității de pescuit pe termen lung a fost modificat pentru a acorda mai multă importanță gestionării efortului de pescuit în limitările existente ale capacității de pescuit.
  În conformitate cu capitolul V din Regulamentul de bază (1) și cu Regulamentul de control (2), statele membre trebuie să adopte măsurile, să aloce resursele financiare și umane și să stabilească structura administrativă și tehnică necesară pentru asigurarea controlului, a inspecției și a execuției eficiente a legislației PCP.
  Normele sunt bazate pe obligația statelor membre de a realiza un sistem de control eficient, atunci când este cazul, în conformitate cu normele detaliate stabilite de către Comisie.
  În această privință, abordarea Comisiei a fost să adopte norme detaliate privind inspecția de control și sarcinile de execuție, fie direcționate spre anumite activități de pescuit sau zone specifice, fie, în cazul în care există factori comuni, mai general aplicabile, și, în limitele competențelor atribuite și concentrându-se asupra aspectelor prioritare pentru realizarea obiectivelor PCP, Comisia evaluează punerea în aplicare a normelor PCP de către statele membre.
  În această privință, Comisia întreprinde misiuni de inspecție în statele membre, pe baza programelor de inspecție orizontale și specifice. Comisia a abordat lacunele constatate pe parcursul acestor misiuni de inspecție în modurile cele mai adecvate și eficiente, luând în considerare gravitatea lor, precum și aspectele urgente și sensibile din punct de vedere politic.
  Majoritatea constatărilor inspectorilor Comisiei sunt urmărite prin contactele cu statele membre în cauză sau prin misiuni suplimentare de inspecție. Cazurile mai grave sau chestiunile de principiu sunt abordate la nivel politic. În caz de lacune serioase sau lacune care persistă, se lansează procedura privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre în cauză.
  Hotărârea Curții Europene de Justiție (CEJ) în cauza C-304/02, Comisia/Franța (3), a oferit Comunității o confirmare clară a rolului și a obligațiilor statelor membre cu privire la controlul și executarea normelor PCP. În urma acestei hotărâri, Franței i s-a cerut să plătească o sumă forfetară de 20 de milioane EUR și o penalizare periodică de șase luni de 57 761 250 EUR. La sfârșitul celei de-a doua perioade de șase luni, Comisia a considerat că progresul făcut de Franța pentru a îmbunătăți sistemul de controale, urmăriri și penalizări ar putea fi considerat satisfăcător în general și de o așa natură, încât impunerea unei alte penalizări ar fi disproporționată. Cu toate acestea, Franța a fost avertizată că ceea ce contează pentru viitor este ca aceasta să-și continue eforturile de a consolida acest progres.
  Pe lângă procedura privind încălcarea dreptului comunitar, care iau mult timp, Comisia asistă statele membre în acțiunile acestora, oferind informații și ghidare statelor membre, prin crearea platformei pentru schimbul celor mai bune practici și prin stabilirea pentru anumite activități de pescuit a unei liste de standarde minime pentru fiecare tip de inspecție.
  În sfârșit, misiunile de inspecție în statele membre oferă Comisiei informațiile necesare pentru sarcina sa de a evalua cadrul existent al PCP și, acolo unde este cazul, aceasta va prezenta Consiliului noile propuneri de legislație, pentru a aborda lacunele și discrepanțele existente. |
| --- | --- |

1-9.

Obiectivul PCP este de a asigura exploatarea resurselor acvatice vii care oferă condiții economice, ecologice și sociale durabile. Pe această bază, legislația PCP actuală conține un cadru de reglementare a activităților de pescuit prin limitări ale capturilor, restricții ale capacității, diminuarea efortului și măsuri tehnice.

Succesul acestei politici depinde în principal de implicarea părților în cauză. Dacă propunerea unei noi legislații și controlul punerii în aplicare a normelor de către statele membre este responsabilitatea Comisiei, angajamentul din partea statelor membre este vital pentru îndeplinirea obiectivelor PCP. Numai statele membre pot asigura adoptarea formală a normelor PCP și întreprinde acțiunile necesare în vederea punerii în aplicare adecvate a acestora.

Pentru a îmbunătăți eficiența sistemului, reforma din 2002 a introdus o abordare nouă în gestionarea pescuitului, bazată pe planuri de gestiune pe termen lung și, pentru situații mai urgente, planuri de redresare. Pe lângă aceasta, sistemul pentru gestionarea capacității de pescuit pe termen lung a fost modificat pentru a acorda mai multă importanță gestionării efortului de pescuit în limitările existente ale capacității de pescuit.

În conformitate cu capitolul V din Regulamentul de bază (1) și cu Regulamentul de control (2), statele membre trebuie să adopte măsurile, să aloce resursele financiare și umane și să stabilească structura administrativă și tehnică necesară pentru asigurarea controlului, a inspecției și a execuției eficiente a legislației PCP.

Normele sunt bazate pe obligația statelor membre de a realiza un sistem de control eficient, atunci când este cazul, în conformitate cu normele detaliate stabilite de către Comisie.

În această privință, abordarea Comisiei a fost să adopte norme detaliate privind inspecția de control și sarcinile de execuție, fie direcționate spre anumite activități de pescuit sau zone specifice, fie, în cazul în care există factori comuni, mai general aplicabile, și, în limitele competențelor atribuite și concentrându-se asupra aspectelor prioritare pentru realizarea obiectivelor PCP, Comisia evaluează punerea în aplicare a normelor PCP de către statele membre.

În această privință, Comisia întreprinde misiuni de inspecție în statele membre, pe baza programelor de inspecție orizontale și specifice. Comisia a abordat lacunele constatate pe parcursul acestor misiuni de inspecție în modurile cele mai adecvate și eficiente, luând în considerare gravitatea lor, precum și aspectele urgente și sensibile din punct de vedere politic.

Majoritatea constatărilor inspectorilor Comisiei sunt urmărite prin contactele cu statele membre în cauză sau prin misiuni suplimentare de inspecție. Cazurile mai grave sau chestiunile de principiu sunt abordate la nivel politic. În caz de lacune serioase sau lacune care persistă, se lansează procedura privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre în cauză.

Hotărârea Curții Europene de Justiție (CEJ) în cauza C-304/02, Comisia/Franța (3), a oferit Comunității o confirmare clară a rolului și a obligațiilor statelor membre cu privire la controlul și executarea normelor PCP. În urma acestei hotărâri, Franței i s-a cerut să plătească o sumă forfetară de 20 de milioane EUR și o penalizare periodică de șase luni de 57 761 250 EUR. La sfârșitul celei de-a doua perioade de șase luni, Comisia a considerat că progresul făcut de Franța pentru a îmbunătăți sistemul de controale, urmăriri și penalizări ar putea fi considerat satisfăcător în general și de o așa natură, încât impunerea unei alte penalizări ar fi disproporționată. Cu toate acestea, Franța a fost avertizată că ceea ce contează pentru viitor este ca aceasta să-și continue eforturile de a consolida acest progres.

Pe lângă procedura privind încălcarea dreptului comunitar, care iau mult timp, Comisia asistă statele membre în acțiunile acestora, oferind informații și ghidare statelor membre, prin crearea platformei pentru schimbul celor mai bune practici și prin stabilirea pentru anumite activități de pescuit a unei liste de standarde minime pentru fiecare tip de inspecție.

În sfârșit, misiunile de inspecție în statele membre oferă Comisiei informațiile necesare pentru sarcina sa de a evalua cadrul existent al PCP și, acolo unde este cazul, aceasta va prezenta Consiliului noile propuneri de legislație, pentru a aborda lacunele și discrepanțele existente.

CARACTERISTICILE AUDITULUI

| 17. | Observațiile din prezentul raport vor fi luate în considerare la pregătirea revizuirii Regulamentului de control. |
| --- | --- |

17.

Observațiile din prezentul raport vor fi luate în considerare la pregătirea revizuirii Regulamentului de control.

OBSERVAȚII

| 18. | Evaluarea sistemelor de înregistrare și verificare a capturii din statele membre va fi gata în 2008, deoarece aspectul datelor nefiabile constituie cea mai mare problemă. Acest aspect este abordat în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

18.

Evaluarea sistemelor de înregistrare și verificare a capturii din statele membre va fi gata în 2008, deoarece aspectul datelor nefiabile constituie cea mai mare problemă. Acest aspect este abordat în revizuirea Regulamentului de control.

| 19. | Lacunele sistemelor naționale de înregistrare a capturii menționate de Curte au fost, de asemenea, detectate de serviciile Direcției Generale Pescuit și Afaceri Maritime.
  Pentru a îmbunătăți fiabilitatea datelor, în special pentru acele stocuri care fac obiectul acordurilor internaționale [de exemplu, halibut negru, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO)], Comisia efectuează din proprie inițiativă verificări încrucișate cu datele din țările terțe și a instalat sisteme de alertă.
  Mai mult, Comisia a lansat procedura privind încălcarea dreptului comunitar împotriva câtorva state membre, concentrându-se, printre altele, asupra fiabilității datelor privind captura (de exemplu, Regatul Unit, Irlanda, Spania, Portugalia și Polonia). |
| --- | --- |

19.

Lacunele sistemelor naționale de înregistrare a capturii menționate de Curte au fost, de asemenea, detectate de serviciile Direcției Generale Pescuit și Afaceri Maritime.

Pentru a îmbunătăți fiabilitatea datelor, în special pentru acele stocuri care fac obiectul acordurilor internaționale [de exemplu, halibut negru, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO)], Comisia efectuează din proprie inițiativă verificări încrucișate cu datele din țările terțe și a instalat sisteme de alertă.

Mai mult, Comisia a lansat procedura privind încălcarea dreptului comunitar împotriva câtorva state membre, concentrându-se, printre altele, asupra fiabilității datelor privind captura (de exemplu, Regatul Unit, Irlanda, Spania, Portugalia și Polonia).

| 20. | Pentru a îmbunătăți comunicarea de date între statele membre și Comisie, Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului impune statelor membre obligația de a numi o singură autoritate responsabilă pentru coordonarea colectării și verificării informațiilor privind activitățile de pescuit și pentru raportarea și cooperarea cu Comisia. În plus, sistemul a fost consolidat și prin cererea ca primele vânzări să aibă loc numai la licitațiile înregistrate sau de către cumpărătorii înregistrați.
  Mai mult, propunerea Comisiei pentru un regulament de stabilire a unor norme detaliate de punere în aplicare a unei raportări electronice va crește eficiența sistemelor de validare. De exemplu, prevede transmisia electronică imediată a unei copii a notei de vânzare către autoritățile statului de pavilion și ale statelor în care se află locul de debarcare, în așa fel încât să poată fi verificată împreună cu declarația de debarcare. |
| --- | --- |

20.

Pentru a îmbunătăți comunicarea de date între statele membre și Comisie, Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului impune statelor membre obligația de a numi o singură autoritate responsabilă pentru coordonarea colectării și verificării informațiilor privind activitățile de pescuit și pentru raportarea și cooperarea cu Comisia. În plus, sistemul a fost consolidat și prin cererea ca primele vânzări să aibă loc numai la licitațiile înregistrate sau de către cumpărătorii înregistrați.

Mai mult, propunerea Comisiei pentru un regulament de stabilire a unor norme detaliate de punere în aplicare a unei raportări electronice va crește eficiența sistemelor de validare. De exemplu, prevede transmisia electronică imediată a unei copii a notei de vânzare către autoritățile statului de pavilion și ale statelor în care se află locul de debarcare, în așa fel încât să poată fi verificată împreună cu declarația de debarcare.

| 21. | (a) | Introducerea jurnalului de bord electronic va permite rezolvarea problemelor identificate de Curte. Obligația de a înregistra și de a transmite zilnic pe cale electronică jurnalul de bord, declarația de debarcare și datele privind transbordarea va intensifica în mod semnificativ eficiența și eficacitatea operațiunilor de monitorizare, control și supraveghere atât pe mare, cât și pe uscat. |
| --- | --- | --- |

21.

(a)

Introducerea jurnalului de bord electronic va permite rezolvarea problemelor identificate de Curte. Obligația de a înregistra și de a transmite zilnic pe cale electronică jurnalul de bord, declarația de debarcare și datele privind transbordarea va intensifica în mod semnificativ eficiența și eficacitatea operațiunilor de monitorizare, control și supraveghere atât pe mare, cât și pe uscat.

| (b) | Comisia a sprijinit în mod continuu dezvoltarea unui sistem general de determinare a masei tuturor peștilor și observă că obligația de cântărire este deja prezentă în anumite activități de pescuit specifice, cum ar fi pescuitul pelagic și, din 2008, în Marea Baltică. |
| --- | --- |

(b)

Comisia a sprijinit în mod continuu dezvoltarea unui sistem general de determinare a masei tuturor peștilor și observă că obligația de cântărire este deja prezentă în anumite activități de pescuit specifice, cum ar fi pescuitul pelagic și, din 2008, în Marea Baltică.

| (c) | Consiliul a acceptat deja diminuarea marjei de toleranță pentru anumite activități de pescuit specifice supuse măsurilor de redresare (de exemplu, merluciu, cod, limbă de mare). Mai mult, Comisia revizuiește problema marjelor de toleranță în revizia Regulamentului de control. |
| --- | --- |

(c)

Consiliul a acceptat deja diminuarea marjei de toleranță pentru anumite activități de pescuit specifice supuse măsurilor de redresare (de exemplu, merluciu, cod, limbă de mare). Mai mult, Comisia revizuiește problema marjelor de toleranță în revizia Regulamentului de control.

| (d) | Calitatea informațiilor din notele de vânzare în caz de convergență a interesului între cumpărători și vânzători este unul dintre aspectele care sunt abordate în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

(d)

Calitatea informațiilor din notele de vânzare în caz de convergență a interesului între cumpărători și vânzători este unul dintre aspectele care sunt abordate în revizuirea Regulamentului de control.

| 23. | Regulamentul privind înregistrarea și raportarea electronică va crește eficiența sistemelor de validare, de exemplu, prin asigurarea transmiterii electronice imediate a unei copii a notei de vânzare către autoritățile statului pavilion și cele ale statului în care se află locul de debarcare, în așa fel încât să poată fi verificată încrucișat împreună cu declarația de debarcare. După publicarea regulamentului Consiliului la 30 decembrie 2006, Comisia a pregătit imediat propunerea de punere în aplicare a normelor. Această propunere a fost deja discutată cu statele membre pe parcursul primei jumătăți a anului 2007 și se preconizează să fie adoptată înainte de sfârșitul lui 2007. |
| --- | --- |

23.

Regulamentul privind înregistrarea și raportarea electronică va crește eficiența sistemelor de validare, de exemplu, prin asigurarea transmiterii electronice imediate a unei copii a notei de vânzare către autoritățile statului pavilion și cele ale statului în care se află locul de debarcare, în așa fel încât să poată fi verificată încrucișat împreună cu declarația de debarcare. După publicarea regulamentului Consiliului la 30 decembrie 2006, Comisia a pregătit imediat propunerea de punere în aplicare a normelor. Această propunere a fost deja discutată cu statele membre pe parcursul primei jumătăți a anului 2007 și se preconizează să fie adoptată înainte de sfârșitul lui 2007.

| 24. | Comisia evaluează posibilitățile de îmbunătățire a situației cu privire la datele referitoare la capturi, la vânzări și la timpul de raportare.
  Cu toate acestea, sistemul norvegian de monitorizare a debarcărilor și a vânzărilor se aplică numai într-un context național și responsabilitățile Comunității sunt de natură diferită de cele ale statului norvegian, în special în cazul în care este vorba de principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

24.

Comisia evaluează posibilitățile de îmbunătățire a situației cu privire la datele referitoare la capturi, la vânzări și la timpul de raportare.

Cu toate acestea, sistemul norvegian de monitorizare a debarcărilor și a vânzărilor se aplică numai într-un context național și responsabilitățile Comunității sunt de natură diferită de cele ale statului norvegian, în special în cazul în care este vorba de principiul subsidiarității.

| 25. și 26. | Comisia consideră că administrațiile naționale și oamenii de știință pot estima corect cantitatea de capturi aruncate înapoi în mare. Cu toate acestea, problema constă în faptul că acestea nu au fost luate în considerare în declarațiile privind capturile. Cu toate acestea, capturile aruncate înapoi în mare (de obicei fiind vorba de cantități estimate) sunt luate în considerare de oamenii de știință (Consiliul internațional pentru explorarea mării) în evaluarea celor mai multe stocuri. Pentru a rezolva problema capturilor aruncate înapoi în mare, Comisia a prezentat un prim plan de acțiune (4) în 2002. Cu toate acestea, acest plan nu a avut rezultatele scontate și, în consecință, Comisia propune acum o abordare complet nouă în comunicarea sa privind „O politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a capturilor în activitățile de pescuit din Europa” (5). Un proces de largă consultare în privința prezentei comunicări este în curs de desfășurare și Comisia intenționează să vină cu primele propuneri concrete pentru punerea în aplicare a noii politici privind capturile aruncate înapoi în mare în 2008. Această nouă abordare este similară cu interzicerea aruncării de capturi înapoi în mare în câteva țări terțe, cum ar fi Norvegia. |
| --- | --- |

25. și 26.

Comisia consideră că administrațiile naționale și oamenii de știință pot estima corect cantitatea de capturi aruncate înapoi în mare. Cu toate acestea, problema constă în faptul că acestea nu au fost luate în considerare în declarațiile privind capturile. Cu toate acestea, capturile aruncate înapoi în mare (de obicei fiind vorba de cantități estimate) sunt luate în considerare de oamenii de știință (Consiliul internațional pentru explorarea mării) în evaluarea celor mai multe stocuri. Pentru a rezolva problema capturilor aruncate înapoi în mare, Comisia a prezentat un prim plan de acțiune (4) în 2002. Cu toate acestea, acest plan nu a avut rezultatele scontate și, în consecință, Comisia propune acum o abordare complet nouă în comunicarea sa privind „O politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a capturilor în activitățile de pescuit din Europa” (5). Un proces de largă consultare în privința prezentei comunicări este în curs de desfășurare și Comisia intenționează să vină cu primele propuneri concrete pentru punerea în aplicare a noii politici privind capturile aruncate înapoi în mare în 2008. Această nouă abordare este similară cu interzicerea aruncării de capturi înapoi în mare în câteva țări terțe, cum ar fi Norvegia.

| 27. | Procedura privind încălcarea dreptului comunitar se întreprinde în cazul în care se identifică lacune în sistemele de control și executare în statele membre.






  (a) | Problemele în sistemul spaniol de înregistrare și raportare a capturilor sunt în desfășurare în cadrul procedurii privind încălcarea dreptului comunitar înaintate împotriva Spaniei. |
| --- | --- | --- |

27.

Procedura privind încălcarea dreptului comunitar se întreprinde în cazul în care se identifică lacune în sistemele de control și executare în statele membre.

(a)

Problemele în sistemul spaniol de înregistrare și raportare a capturilor sunt în desfășurare în cadrul procedurii privind încălcarea dreptului comunitar înaintate împotriva Spaniei.

| (b) | În ceea ce privește activitățile de pescuit din zona mediteraneeană, există un regulament mediteraneean, precum și regulamentul privind tonul roșu (6) care prevăd, ambele, urmărirea statistică a capturilor. Mai mult, Comisia internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (ICCAT) și Comisia pentru tonul din Oceanul Indian (IOTC), aplicabile în Oceanul Atlantic și în Oceanul Indian, impun obligații privind statisticile referitoare la captură și la efort. În acest context, Franța transmite Comisiei date, care sunt transmise mai departe Organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește activitățile de pescuit din zona mediteraneeană, există un regulament mediteraneean, precum și regulamentul privind tonul roșu (6) care prevăd, ambele, urmărirea statistică a capturilor. Mai mult, Comisia internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (ICCAT) și Comisia pentru tonul din Oceanul Indian (IOTC), aplicabile în Oceanul Atlantic și în Oceanul Indian, impun obligații privind statisticile referitoare la captură și la efort. În acest context, Franța transmite Comisiei date, care sunt transmise mai departe Organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului.

| 28. | Pentru a îmbunătăți această situație, Comisia a inclus problemele legate de verificare încrucișată a datelor în contextul procedurii în desfășurare privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre în cauză.






  (b) | Lacune privind monitorizarea exploatării cotelor în Italia și Spania fac obiectul procedurii privind încălcarea dreptului comunitar, în prezent în desfășurare. |
| --- | --- | --- |

28.

Pentru a îmbunătăți această situație, Comisia a inclus problemele legate de verificare încrucișată a datelor în contextul procedurii în desfășurare privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre în cauză.

(b)

Lacune privind monitorizarea exploatării cotelor în Italia și Spania fac obiectul procedurii privind încălcarea dreptului comunitar, în prezent în desfășurare.

| (c) | Comisia este conștientă de problemele privind monitorizarea capturilor în Spania și Franța și a întreprins acțiunile necesare. |
| --- | --- |

(c)

Comisia este conștientă de problemele privind monitorizarea capturilor în Spania și Franța și a întreprins acțiunile necesare.

| (d) | Comisia a identificat câteva lacune în sistemul de control și execuție al Regatului Unit și a deschis o procedură privind încălcarea dreptului comunitar împotriva acestui stat membru pentru a rezolva situația. |
| --- | --- |

(d)

Comisia a identificat câteva lacune în sistemul de control și execuție al Regatului Unit și a deschis o procedură privind încălcarea dreptului comunitar împotriva acestui stat membru pentru a rezolva situația.

| 29. | Așa cum s-a arătat în răspunsurile la punctele 27 și 28, Comisia a deschis proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre pentru lacunele în sistemul lor de control și execuție.






  (c) | Comisia consideră, astfel cum subliniază Curtea, că această problemă privind exhaustivitatea documentelor declarative trebuie rezolvată în contextul revizuirii politicii de control. |
| --- | --- | --- |

29.

Așa cum s-a arătat în răspunsurile la punctele 27 și 28, Comisia a deschis proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre pentru lacunele în sistemul lor de control și execuție.

(c)

Comisia consideră, astfel cum subliniază Curtea, că această problemă privind exhaustivitatea documentelor declarative trebuie rezolvată în contextul revizuirii politicii de control.

| (d) | Comisia a identificat, de asemenea, și lacunele privind verificarea încrucișată cu datele sistemului de monitorizare a navelor (VMS). Pentru Italia, Franța, Grecia și Regatul Unit, aceste aspecte fac parte din procedura privind încălcarea dreptului comunitar în curs. Pentru Țările de Jos și Danemarca, Comisia nu a găsit suficiente lacune pentru a justifica inițierea unei proceduri de încălcare a dreptului comunitar. |
| --- | --- |

(d)

Comisia a identificat, de asemenea, și lacunele privind verificarea încrucișată cu datele sistemului de monitorizare a navelor (VMS). Pentru Italia, Franța, Grecia și Regatul Unit, aceste aspecte fac parte din procedura privind încălcarea dreptului comunitar în curs. Pentru Țările de Jos și Danemarca, Comisia nu a găsit suficiente lacune pentru a justifica inițierea unei proceduri de încălcare a dreptului comunitar.

| 30. | Comisia este conștientă de situație. Din acest motiv, Comisia nu se bazează numai pe datele transmise de statele membre, ci folosește, de asemenea, și alte date care sunt în posesia sa și a sistat activitățile de pescuit în cazul în care estimările sale au arătat că stocul a fost epuizat.






  (a) | Depășirea cotei de pescuit de către Regatul Unit în 2005 a fost dedusă complet din cota pe 2006 a Regatului Unit. |
| --- | --- | --- |

30.

Comisia este conștientă de situație. Din acest motiv, Comisia nu se bazează numai pe datele transmise de statele membre, ci folosește, de asemenea, și alte date care sunt în posesia sa și a sistat activitățile de pescuit în cazul în care estimările sale au arătat că stocul a fost epuizat.

(a)

Depășirea cotei de pescuit de către Regatul Unit în 2005 a fost dedusă complet din cota pe 2006 a Regatului Unit.

| (b) | Comisia este conștientă de problemele din Italia privind declararea capturilor pentru tonul roșu și pregătește acțiuni suplimentare pentru a rezolva situația. |
| --- | --- |

(b)

Comisia este conștientă de problemele din Italia privind declararea capturilor pentru tonul roșu și pregătește acțiuni suplimentare pentru a rezolva situația.

| 31. | Statele membre au obligația de a stabili un sistem care să permită verificările efective și verificările încrucișate. Atât Comisia, cât și Curtea regretă faptul că la ora actuală nu se aplică în mod eficient verificarea și verificarea încrucișată. |
| --- | --- |

31.

Statele membre au obligația de a stabili un sistem care să permită verificările efective și verificările încrucișate. Atât Comisia, cât și Curtea regretă faptul că la ora actuală nu se aplică în mod eficient verificarea și verificarea încrucișată.

| 32. | În statele membre, controlul din sistemele de verificare încrucișată a devenit una dintre problemele prioritare pentru Comisie și a fost luat în considerare în mai multe proceduri privind încălcarea dreptului comunitar tocmai din cauza constatărilor de pe parcursul misiunilor de inspecție în statele membre.
  Aspectul eficienței sistemelor de validare este una dintre prioritățile care trebuie rezolvate în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

32.

În statele membre, controlul din sistemele de verificare încrucișată a devenit una dintre problemele prioritare pentru Comisie și a fost luat în considerare în mai multe proceduri privind încălcarea dreptului comunitar tocmai din cauza constatărilor de pe parcursul misiunilor de inspecție în statele membre.

Aspectul eficienței sistemelor de validare este una dintre prioritățile care trebuie rezolvate în revizuirea Regulamentului de control.

| 33. | În cadrul planurilor de redresare din 2006 și 2007 pentru halibutul din Groenlanda din NAFO, Comisia a cerut Spaniei să corecteze cifrele capturilor navelor venind din zona NAFO pe baza rezultatelor inspecțiilor din porturi. Acest lucru a permis, de fapt, Comisiei să aibă o urmărire în timp real a consumării cotei spaniole. |
| --- | --- |

33.

În cadrul planurilor de redresare din 2006 și 2007 pentru halibutul din Groenlanda din NAFO, Comisia a cerut Spaniei să corecteze cifrele capturilor navelor venind din zona NAFO pe baza rezultatelor inspecțiilor din porturi. Acest lucru a permis, de fapt, Comisiei să aibă o urmărire în timp real a consumării cotei spaniole.

| 34. | Aspectul menționat este supus procedurii privind încălcarea dreptului comunitar în curs împotriva mai multor state membre, cum ar fi, de exemplu, Regatul Unit, Irlanda, Spania, Portugalia și Polonia. |
| --- | --- |

34.

Aspectul menționat este supus procedurii privind încălcarea dreptului comunitar în curs împotriva mai multor state membre, cum ar fi, de exemplu, Regatul Unit, Irlanda, Spania, Portugalia și Polonia.

| 35. | Lacunele sistemului de control și execuție în Franța au fost abordate de către Comisie în urmărirea hotărârii din CEJ în cauza C-304/02. Cu toate acestea, Comisia continuă să vegheze că Franța își continuă acțiunile pentru a consolida mai departe progresul făcut. |
| --- | --- |

35.

Lacunele sistemului de control și execuție în Franța au fost abordate de către Comisie în urmărirea hotărârii din CEJ în cauza C-304/02. Cu toate acestea, Comisia continuă să vegheze că Franța își continuă acțiunile pentru a consolida mai departe progresul făcut.

| 36. | Misiunile inspectorilor Comisiei în statele membre au avut ca rezultat constatări similare, dintre care unele au fost sau sunt abordate în contextul procedurii privind încălcarea dreptului comunitar. |
| --- | --- |

36.

Misiunile inspectorilor Comisiei în statele membre au avut ca rezultat constatări similare, dintre care unele au fost sau sunt abordate în contextul procedurii privind încălcarea dreptului comunitar.

| 37. | Incompatibilitatea dintre sistemele de validare în statele membre a fost supusă investigațiilor făcute de serviciile Comisiei.
  Mai mult, propunerea de regulament al Comisiei de stabilire a unor norme detaliate de punere în aplicare pentru raportarea electronică va crește eficiența sistemelor de validare. De exemplu, aceasta propune transmisia electronică imediată a unei copii a notelor de vânzare autorităților din statul pavilion și celor din statul în care se află locul de debarcare, în așa fel încât aceasta să poată fi verificată încrucișat cu declarația de debarcare. |
| --- | --- |

37.

Incompatibilitatea dintre sistemele de validare în statele membre a fost supusă investigațiilor făcute de serviciile Comisiei.

Mai mult, propunerea de regulament al Comisiei de stabilire a unor norme detaliate de punere în aplicare pentru raportarea electronică va crește eficiența sistemelor de validare. De exemplu, aceasta propune transmisia electronică imediată a unei copii a notelor de vânzare autorităților din statul pavilion și celor din statul în care se află locul de debarcare, în așa fel încât aceasta să poată fi verificată încrucișat cu declarația de debarcare.

| 38. | Legislația comunitară cere ca, pentru calcularea capturilor de pe navele de pescuit, factorul de conversie folosit să fie acela adoptat de statul membru sub al cărui pavilion se află nava.
  Este nevoie, cu siguranță, să se continue eforturile de armonizare a factorilor de conversie.
  În noiembrie 2006, au fost conveniți pentru prima oară factorii de conversie, în cadrul ICCAT pentru ton roșu.
  Discuțiile la nivel comunitar sunt în desfășurare și Comisia consideră că progresele făcute în cadrul ICCAT pot servi ca exemple în această privință.
  Comisia împărtășește opinia Curții privind necesitatea de a stabili coeficienți armonizați, preciși și coerenți la nivel comunitar. |
| --- | --- |

38.

Legislația comunitară cere ca, pentru calcularea capturilor de pe navele de pescuit, factorul de conversie folosit să fie acela adoptat de statul membru sub al cărui pavilion se află nava.

Este nevoie, cu siguranță, să se continue eforturile de armonizare a factorilor de conversie.

În noiembrie 2006, au fost conveniți pentru prima oară factorii de conversie, în cadrul ICCAT pentru ton roșu.

Discuțiile la nivel comunitar sunt în desfășurare și Comisia consideră că progresele făcute în cadrul ICCAT pot servi ca exemple în această privință.

Comisia împărtășește opinia Curții privind necesitatea de a stabili coeficienți armonizați, preciși și coerenți la nivel comunitar.

| 39. | În ceea ce privește problemele referitoare la trasabilitatea datelor privind capturile, la ora actuală se realizează o evaluare a sistemelor de înregistrare a capturilor, iar rezultatele vor fi disponibile în 2008. |
| --- | --- |

39.

În ceea ce privește problemele referitoare la trasabilitatea datelor privind capturile, la ora actuală se realizează o evaluare a sistemelor de înregistrare a capturilor, iar rezultatele vor fi disponibile în 2008.

| 41. | Regulamentul de control prevede un raport privind modalitatea prin care au fost culese și verificate datele la 12 luni de la intrarea în vigoare a regulamentului în cauză. Informațiile oferite de statele membre au constat în descrieri generale lungi ale sistemului în cauză, din care lipsesc elemente utile pentru evaluări corecte.
  Introducerea obligațiilor de raportare va fi unul dintre aspectele care trebuie luate în considerare în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

41.

Regulamentul de control prevede un raport privind modalitatea prin care au fost culese și verificate datele la 12 luni de la intrarea în vigoare a regulamentului în cauză. Informațiile oferite de statele membre au constat în descrieri generale lungi ale sistemului în cauză, din care lipsesc elemente utile pentru evaluări corecte.

Introducerea obligațiilor de raportare va fi unul dintre aspectele care trebuie luate în considerare în revizuirea Regulamentului de control.

| 42. | Raportul Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind monitorizarea punerii în aplicare de statele membre a politicii comune pentru pescuit 2003-2005 (7) evidențiază calitatea nefiabilă a datelor.
  Calitatea slabă a datelor a fost, de asemenea, semnalată în edițiile din 2003, 2004 și 2005 ale tabloului de conformitate. |
| --- | --- |

42.

Raportul Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind monitorizarea punerii în aplicare de statele membre a politicii comune pentru pescuit 2003-2005 (7) evidențiază calitatea nefiabilă a datelor.

Calitatea slabă a datelor a fost, de asemenea, semnalată în edițiile din 2003, 2004 și 2005 ale tabloului de conformitate.

| 43. | În ceea ce privește incertitudinile imediate, Comisia nu se bazează numai pe datele transmise de statele membre în stabilirea cantităților pescuite în exces, ci folosește, de asemenea, și alte date care sunt în posesia sa, cum ar fi informațiile obținute din constatările făcute pe parcursul misiunilor de inspecție în statele membre. |
| --- | --- |

43.

În ceea ce privește incertitudinile imediate, Comisia nu se bazează numai pe datele transmise de statele membre în stabilirea cantităților pescuite în exces, ci folosește, de asemenea, și alte date care sunt în posesia sa, cum ar fi informațiile obținute din constatările făcute pe parcursul misiunilor de inspecție în statele membre.

| 45. | Viitoarea revizie a Regulamentului de control va fi folosită pentru îmbunătățirea prezentării și a defalcării datelor. Cu toate acestea, principalele anomalii se pot detecta doar prin misiuni de inspecție pentru analiza datelor fundamentale la fața locului și verificarea fizică a debarcărilor, care este în primul rând responsabilitatea statelor membre. |
| --- | --- |

45.

Viitoarea revizie a Regulamentului de control va fi folosită pentru îmbunătățirea prezentării și a defalcării datelor. Cu toate acestea, principalele anomalii se pot detecta doar prin misiuni de inspecție pentru analiza datelor fundamentale la fața locului și verificarea fizică a debarcărilor, care este în primul rând responsabilitatea statelor membre.

| 46. | Pentru rezolvarea acestei probleme, în aprilie 2006 s-a semnat un memorandum de înțelegere între Direcția Generală Pescuit și Afaceri Maritime și EUROSTAT, pentru a se evita diferențele dintre monitorizarea cotei de către Direcția Generală Pescuit și Afaceri Maritime și statisticile EUROSTAT privind capturile/debarcările.
  Mai mult, Comisia va examina dacă și în ce mod se pot realiza îmbunătățiri suplimentare. |
| --- | --- |

46.

Pentru rezolvarea acestei probleme, în aprilie 2006 s-a semnat un memorandum de înțelegere între Direcția Generală Pescuit și Afaceri Maritime și EUROSTAT, pentru a se evita diferențele dintre monitorizarea cotei de către Direcția Generală Pescuit și Afaceri Maritime și statisticile EUROSTAT privind capturile/debarcările.

Mai mult, Comisia va examina dacă și în ce mod se pot realiza îmbunătățiri suplimentare.

| 49. | În ceea ce privește cele 26 de cazuri de cotă depășită în 2005, Comisia a dedus aceste cantități complet din posibilitățile de pescuit din 2006 pentru statele membre în cauză. |
| --- | --- |

49.

În ceea ce privește cele 26 de cazuri de cotă depășită în 2005, Comisia a dedus aceste cantități complet din posibilitățile de pescuit din 2006 pentru statele membre în cauză.

| 50. | În mod normal, un stat membru va sista provizoriu activitățile de pescuit, după care urmează o decizie din partea Comisiei. Cu toate acestea, în anumite ocazii, în cazul în care statele membre nu au reușit să acționeze, Comisia a fost nevoită să sisteze activitățile de pescuit din proprie inițiativă. Aceste cazuri au subliniat din nou nevoia de competențe mai mari pentru inspectorii Comisiei pentru a culege liber probe în statele membre. Cu toate acestea, până în prezent, competențele inspectorilor Comisiei au rămas limitate. Astfel, este nevoie de eforturi suplimentare în această privință și Comisia consideră acest lucru un aspect prioritar care trebuie rezolvat în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

50.

În mod normal, un stat membru va sista provizoriu activitățile de pescuit, după care urmează o decizie din partea Comisiei. Cu toate acestea, în anumite ocazii, în cazul în care statele membre nu au reușit să acționeze, Comisia a fost nevoită să sisteze activitățile de pescuit din proprie inițiativă. Aceste cazuri au subliniat din nou nevoia de competențe mai mari pentru inspectorii Comisiei pentru a culege liber probe în statele membre. Cu toate acestea, până în prezent, competențele inspectorilor Comisiei au rămas limitate. Astfel, este nevoie de eforturi suplimentare în această privință și Comisia consideră acest lucru un aspect prioritar care trebuie rezolvat în revizuirea Regulamentului de control.

| 51. | Comisia face uz de toate mijloacele coercitive disponibile, inclusiv de procedura privind încălcarea dreptului comunitar și de sistarea activităților de pescuit. Mai mult, serviciul de inspecție al Comisiei și-a adaptat strategia pentru a se concentra asupra analizei datelor privind debarcarea și asupra rapoartelor referitoare la controalele fizice.
  Pentru a consolida controlul datelor de către Comisie, Direcția Generală Pescuit și Afaceri Maritime a cerut Centrului Comun de Cercetare (CCC) să îmbunătățească posibilitățile de detectare a anomaliilor în date prin tehnici mai sofisticate de analiză a datelor. Cu toate acestea, este foarte dificil să se detecteze frauda în analiza unei simple baze de date combinate. |
| --- | --- |

51.

Comisia face uz de toate mijloacele coercitive disponibile, inclusiv de procedura privind încălcarea dreptului comunitar și de sistarea activităților de pescuit. Mai mult, serviciul de inspecție al Comisiei și-a adaptat strategia pentru a se concentra asupra analizei datelor privind debarcarea și asupra rapoartelor referitoare la controalele fizice.

Pentru a consolida controlul datelor de către Comisie, Direcția Generală Pescuit și Afaceri Maritime a cerut Centrului Comun de Cercetare (CCC) să îmbunătățească posibilitățile de detectare a anomaliilor în date prin tehnici mai sofisticate de analiză a datelor. Cu toate acestea, este foarte dificil să se detecteze frauda în analiza unei simple baze de date combinate.

| 52. | Inspecțiile întreprinse de inspectorii Comisiei au permis, de fapt, Comisiei să detecteze lacunele care fac obiectul prezentului raport și au stat la baza abordării nerespectării de către statele membre.
  Lacunele din sistemele naționale de inspecție sunt abordate prin intermediul procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar sau al altor acțiuni. |
| --- | --- |

52.

Inspecțiile întreprinse de inspectorii Comisiei au permis, de fapt, Comisiei să detecteze lacunele care fac obiectul prezentului raport și au stat la baza abordării nerespectării de către statele membre.

Lacunele din sistemele naționale de inspecție sunt abordate prin intermediul procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar sau al altor acțiuni.

| 53. | Abordarea Comisiei a fost să stabilească norme specifice detaliate în contextul planurilor de administrare și redresare, precum și în contextul unor anumite zone de pescuit și al unor tipuri de pescuit.
  Acolo unde este cazul, Comisia a stabilit o listă de standarde minime pentru fiecare tip de inspecție care trebuie folosit de statele membre și a sugerat linii directoare de urmat. Cu toate acestea, Comisia consideră că este potrivit să definească anumite norme generale pentru procedurile de inspecție (formatul pentru rapoartele de inspecție, procedura de inspecție, vademecum pentru urmărirea nerespectărilor), care vor contribui efectiv la realizarea unor condiții de egalitate. Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului ar putea contribui la această sarcină, în conformitate cu mandatul său. La inițiativa Comisiei, s-au pus la punct dispoziții similare la nivelul anumitor organizații regionale de gestionare a pescuitului. |
| --- | --- |

53.

Abordarea Comisiei a fost să stabilească norme specifice detaliate în contextul planurilor de administrare și redresare, precum și în contextul unor anumite zone de pescuit și al unor tipuri de pescuit.

Acolo unde este cazul, Comisia a stabilit o listă de standarde minime pentru fiecare tip de inspecție care trebuie folosit de statele membre și a sugerat linii directoare de urmat. Cu toate acestea, Comisia consideră că este potrivit să definească anumite norme generale pentru procedurile de inspecție (formatul pentru rapoartele de inspecție, procedura de inspecție, vademecum pentru urmărirea nerespectărilor), care vor contribui efectiv la realizarea unor condiții de egalitate. Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului ar putea contribui la această sarcină, în conformitate cu mandatul său. La inițiativa Comisiei, s-au pus la punct dispoziții similare la nivelul anumitor organizații regionale de gestionare a pescuitului.

| 55. | Sistemul actual a fost stabilit pe baza unei obligații a statelor membre de a realiza un sistem de control eficient.
  Comisia consideră că aria de dezvoltare a unor norme comune este limitată, dată fiind absența factorilor comuni.
  Mai mult, așa cum rezultă din răspunsul la punctul 53, absența normelor detaliate nu diminuează obligația statelor membre de a realiza un sistem de control eficient. |
| --- | --- |

55.

Sistemul actual a fost stabilit pe baza unei obligații a statelor membre de a realiza un sistem de control eficient.

Comisia consideră că aria de dezvoltare a unor norme comune este limitată, dată fiind absența factorilor comuni.

Mai mult, așa cum rezultă din răspunsul la punctul 53, absența normelor detaliate nu diminuează obligația statelor membre de a realiza un sistem de control eficient.

| 57. | Inspecțiile întreprinse au oferit Comisiei o cunoaștere temeinică privind punerea în aplicare a dispozițiilor specifice și funcționarea sistemelor de inspecție și monitorizare ale statelor membre și, de fapt, au permis Comisiei să detecteze principalele puncte slabe ale statelor membre.
  În timp ce Comisia și-a concentrat resursele asupra cazurilor cu risc foarte ridicat, s-au efectuat și evaluări generale prin programele de inspecție orizontale privind sistemele de raportare a capturilor (2005-2006), reglementările pieței (2004), debarcările navelor din țările terțe (2005), punerea în aplicare a VMS (2004-2006) și pescuitul de adâncime în Europa (2005-2006).
  Mai mult, din 2004, Comisia a folosit în mod regulat o serie de chestionare și fișe de evaluare pentru a evalua sistemele de control în statele membre, în special în materie de respectare a normelor recent adoptate și a calității inspecțiilor individuale. În plus, indicatorii de conformitate (intensitatea și calitatea inspecțiilor) au fost definiți și folosiți pentru a evalua respectarea de către statele membre a PCP în contextul procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar. |
| --- | --- |

57.

Inspecțiile întreprinse au oferit Comisiei o cunoaștere temeinică privind punerea în aplicare a dispozițiilor specifice și funcționarea sistemelor de inspecție și monitorizare ale statelor membre și, de fapt, au permis Comisiei să detecteze principalele puncte slabe ale statelor membre.

În timp ce Comisia și-a concentrat resursele asupra cazurilor cu risc foarte ridicat, s-au efectuat și evaluări generale prin programele de inspecție orizontale privind sistemele de raportare a capturilor (2005-2006), reglementările pieței (2004), debarcările navelor din țările terțe (2005), punerea în aplicare a VMS (2004-2006) și pescuitul de adâncime în Europa (2005-2006).

Mai mult, din 2004, Comisia a folosit în mod regulat o serie de chestionare și fișe de evaluare pentru a evalua sistemele de control în statele membre, în special în materie de respectare a normelor recent adoptate și a calității inspecțiilor individuale. În plus, indicatorii de conformitate (intensitatea și calitatea inspecțiilor) au fost definiți și folosiți pentru a evalua respectarea de către statele membre a PCP în contextul procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar.

| 59. | Comisia a depus eforturi în vederea stabilirii unor elemente de referință și priorități pentru anumite activități de pescuit, care s-au dovedit a fi eficiente.
  Se preconizează definirea unor etape suplimentare în această direcție la revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

59.

Comisia a depus eforturi în vederea stabilirii unor elemente de referință și priorități pentru anumite activități de pescuit, care s-au dovedit a fi eficiente.

Se preconizează definirea unor etape suplimentare în această direcție la revizuirea Regulamentului de control.

| 60. | În acest context, Comisia a făcut recent (8) eforturi să stabilească elemente de referințe, astfel cum se arată în răspunsul la punctul 59.
  Mai mult, a stabilit linii directoare pentru statele membre pentru definirea standardelor minime care trebuie asigurate pentru fiecare tip de inspecție. Aceste eforturi au fost salutate de statele membre.
  Revizia Regulamentului de control va constitui o oportunitate de încorporare a acestor standarde în legislația PCP. În plus, continuarea cooperării dintre statele membre rămâne o necesitate. În special, este de așteptat ca Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului să joace un rol important în această privință. |
| --- | --- |

60.

În acest context, Comisia a făcut recent (8) eforturi să stabilească elemente de referințe, astfel cum se arată în răspunsul la punctul 59.

Mai mult, a stabilit linii directoare pentru statele membre pentru definirea standardelor minime care trebuie asigurate pentru fiecare tip de inspecție. Aceste eforturi au fost salutate de statele membre.

Revizia Regulamentului de control va constitui o oportunitate de încorporare a acestor standarde în legislația PCP. În plus, continuarea cooperării dintre statele membre rămâne o necesitate. În special, este de așteptat ca Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului să joace un rol important în această privință.

| 61. | În ceea ce privește oportunitatea de a controla calele de pește la sfârșitul debarcării, Comisia consideră că aceasta ar trebui să facă parte dintr-o inspecție completă. Această abordare se reflectă, de asemenea, în legislația care reglementează pescuitul pelagic din 2005 și pescuitul baltic din 2008. A se vedea, de asemenea, răspunsurile la punctele 60 și 62. |
| --- | --- |

61.

În ceea ce privește oportunitatea de a controla calele de pește la sfârșitul debarcării, Comisia consideră că aceasta ar trebui să facă parte dintr-o inspecție completă. Această abordare se reflectă, de asemenea, în legislația care reglementează pescuitul pelagic din 2005 și pescuitul baltic din 2008. A se vedea, de asemenea, răspunsurile la punctele 60 și 62.

| 62. | Comisia a acordat în mod sistematic atenție acestui aspect de mai mulți ani, fapt ce a permis în final în 2007 stabilirea unor criterii generale pentru inspecții eficiente.
  Comisia notează că există diferențe între statele membre și că unele dintre ele au stabilit, de fapt, ghiduri procedurale pentru inspectorii lor.
  În cadrul planurilor de redresare și de gestiune multianuală, s-au stabilit elemente de referință pentru inspecție, inter alia programul de redresare a stocului de cod din Marea Nordului, Marea Baltică, a stocului de ton roșu și halibut din Groenlanda. |
| --- | --- |

62.

Comisia a acordat în mod sistematic atenție acestui aspect de mai mulți ani, fapt ce a permis în final în 2007 stabilirea unor criterii generale pentru inspecții eficiente.

Comisia notează că există diferențe între statele membre și că unele dintre ele au stabilit, de fapt, ghiduri procedurale pentru inspectorii lor.

În cadrul planurilor de redresare și de gestiune multianuală, s-au stabilit elemente de referință pentru inspecție, inter alia programul de redresare a stocului de cod din Marea Nordului, Marea Baltică, a stocului de ton roșu și halibut din Groenlanda.

| 63. | Comisia a început discuții pe tema documentării inspecțiilor individuale deja în 2005 și le-a continuat în 2006 în contextul cauzei C-304/02 împotriva Franței.
  În vederea stabilirii unei baze de date care să conțină toate rapoartele de inspecție, în conformitate cu opiniile exprimate de Comisie în unele dintre comunicările sale [de exemplu, Comunicarea privind încălcările grave (9)], Comisia a lansat, în primăvara anului 2007, o dezbatere cu statele membre. |
| --- | --- |

63.

Comisia a început discuții pe tema documentării inspecțiilor individuale deja în 2005 și le-a continuat în 2006 în contextul cauzei C-304/02 împotriva Franței.

În vederea stabilirii unei baze de date care să conțină toate rapoartele de inspecție, în conformitate cu opiniile exprimate de Comisie în unele dintre comunicările sale [de exemplu, Comunicarea privind încălcările grave (9)], Comisia a lansat, în primăvara anului 2007, o dezbatere cu statele membre.

| 64. | Comisia se așteaptă ca Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului să joace un rol important în îmbunătățirea transparenței și a armonizării și să coordoneze stabilirea unor practici comune în cadrul planurilor de desfășurare comune. |
| --- | --- |

64.

Comisia se așteaptă ca Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului să joace un rol important în îmbunătățirea transparenței și a armonizării și să coordoneze stabilirea unor practici comune în cadrul planurilor de desfășurare comune.

| 65. | Comisia consideră că standardizarea unor tehnici și rapoarte de inspecție ar spori calitatea controlului inspecției activităților de pescuit și intenționează să abordeze acest aspect cu prioritate în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

65.

Comisia consideră că standardizarea unor tehnici și rapoarte de inspecție ar spori calitatea controlului inspecției activităților de pescuit și intenționează să abordeze acest aspect cu prioritate în revizuirea Regulamentului de control.

| 66. și 67. | Comisia consideră că înregistrarea centralizată a tuturor rapoartelor de inspecție este un exemplu reușit de bune practici și intenționează să abordeze acest aspect cu prioritate în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

66. și 67.

Comisia consideră că înregistrarea centralizată a tuturor rapoartelor de inspecție este un exemplu reușit de bune practici și intenționează să abordeze acest aspect cu prioritate în revizuirea Regulamentului de control.

| 68. | S-au făcut progrese de când Curtea a vizitat statele membre în cauză. Două din patru state membre menționate (Regatul Unit și Franța) au pus deja în aplicare un astfel de sistem. |
| --- | --- |

68.

S-au făcut progrese de când Curtea a vizitat statele membre în cauză. Două din patru state membre menționate (Regatul Unit și Franța) au pus deja în aplicare un astfel de sistem.

| 73. | Numai inspecțiile care au îndeplinit standardele minime de calitate ar trebui luate în considerare în momentul evaluării volumului și a domeniului de aplicare al activităților de inspecție. |
| --- | --- |

73.

Numai inspecțiile care au îndeplinit standardele minime de calitate ar trebui luate în considerare în momentul evaluării volumului și a domeniului de aplicare al activităților de inspecție.

| 77. | A se vedea răspunsul la punctul 63. |
| --- | --- |

77.

A se vedea răspunsul la punctul 63.

| 78. | Un număr tot mai mare de state membre oferă inspectorilor lor posibilitatea de a avea un acces în timp real la astfel de date la locul de muncă al acestora. Cu toate acestea, situația actuală rămâne încă nesatisfăcătoare și problema accesului la datele VMS rămâne, în consecință, o prioritate pentru Comisie. |
| --- | --- |

78.

Un număr tot mai mare de state membre oferă inspectorilor lor posibilitatea de a avea un acces în timp real la astfel de date la locul de muncă al acestora. Cu toate acestea, situația actuală rămâne încă nesatisfăcătoare și problema accesului la datele VMS rămâne, în consecință, o prioritate pentru Comisie.

| 79-81. | Un număr tot mai mare de state membre au început să folosească tehnicile de analiză a riscului în vederea desfășurării resurselor limitate în cel mai eficient mod. |
| --- | --- |

79-81.

Un număr tot mai mare de state membre au început să folosească tehnicile de analiză a riscului în vederea desfășurării resurselor limitate în cel mai eficient mod.

| 82. | Verificarea încrucișată a datelor privind capturile efectuată de către statele membre cu date culese în alte scopuri (fiscal, vamal și/sau altele) este într-adevăr importantă și Comisia este cu siguranță în favoarea pașilor făcuți în această direcție. Totuși, aceasta va trebui să se facă cu grijă, datorită faptului că datele în cauză au fost culese în scopuri complet diferite (problema comparabilității datelor și a exigențelor privind protecția datelor). |
| --- | --- |

82.

Verificarea încrucișată a datelor privind capturile efectuată de către statele membre cu date culese în alte scopuri (fiscal, vamal și/sau altele) este într-adevăr importantă și Comisia este cu siguranță în favoarea pașilor făcuți în această direcție. Totuși, aceasta va trebui să se facă cu grijă, datorită faptului că datele în cauză au fost culese în scopuri complet diferite (problema comparabilității datelor și a exigențelor privind protecția datelor).

| 83. | Varietatea serviciilor de inspecție poate într-adevăr crea riscuri și Comisia a subliniat deja această problemă cu mai multe ocazii (10). Cu toate acestea, în temeiul Tratatului CE, statele membre rămân libere să-și definească structura administrației proprii. |
| --- | --- |

83.

Varietatea serviciilor de inspecție poate într-adevăr crea riscuri și Comisia a subliniat deja această problemă cu mai multe ocazii (10). Cu toate acestea, în temeiul Tratatului CE, statele membre rămân libere să-și definească structura administrației proprii.

| 84. și 85. | La începutul anului 2007, Comisia a introdus un model standard pentru a fi folosit în raportarea statisticilor activităților de inspecție. Mai mult, se pot aplica indicatori: pentru evaluarea activității, se poate folosi numărul de inspectori; evaluarea rezultatelor ar putea, de exemplu, fi bazată pe numărul de anomalii în transmisiile VMS, numărul de întârzieri raportate în sistemul de culegere a datelor, coerența dintre jurnalele de bord, declarațiile de debarcare și VMS etc. |
| --- | --- |

84. și 85.

La începutul anului 2007, Comisia a introdus un model standard pentru a fi folosit în raportarea statisticilor activităților de inspecție. Mai mult, se pot aplica indicatori: pentru evaluarea activității, se poate folosi numărul de inspectori; evaluarea rezultatelor ar putea, de exemplu, fi bazată pe numărul de anomalii în transmisiile VMS, numărul de întârzieri raportate în sistemul de culegere a datelor, coerența dintre jurnalele de bord, declarațiile de debarcare și VMS etc.

| 86. și 87. | Comisia consideră că stabilirea Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului (ACCP) va îmbunătăți situația.
  ACCP este mandatată să organizeze cooperarea operațională dintre statele membre prin adoptarea planurilor de desfășurare comune care pun în aplicare un control și planuri de inspecție specifice. Trebuie să evalueze, printre altele, dacă sunt disponibile suficiente mijloace naționale de inspecție și supraveghere. Mai mult, ACCP trebuie să asigure coordonarea, în așa fel încât să asigure faptul că aceste mijloace sunt folosite într-un mod rațional. În cele din urmă, va asista statele membre în vederea armonizării metodologiilor și a procedurilor de inspecție. În acest mod, activitățile de control și inspecție ar trebui îmbunătățite atât cantitativ, cât și calitativ. Un mandat mai cuprinzător ar putea îmbunătăți mai mult situația. |
| --- | --- |

86. și 87.

Comisia consideră că stabilirea Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului (ACCP) va îmbunătăți situația.

ACCP este mandatată să organizeze cooperarea operațională dintre statele membre prin adoptarea planurilor de desfășurare comune care pun în aplicare un control și planuri de inspecție specifice. Trebuie să evalueze, printre altele, dacă sunt disponibile suficiente mijloace naționale de inspecție și supraveghere. Mai mult, ACCP trebuie să asigure coordonarea, în așa fel încât să asigure faptul că aceste mijloace sunt folosite într-un mod rațional. În cele din urmă, va asista statele membre în vederea armonizării metodologiilor și a procedurilor de inspecție. În acest mod, activitățile de control și inspecție ar trebui îmbunătățite atât cantitativ, cât și calitativ. Un mandat mai cuprinzător ar putea îmbunătăți mai mult situația.

| 88. | În comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European – Rapoartele statelor membre privind comportamentele care au constituit încălcări grave ale normelor politicii comune în domeniul pescuitului (11), Comisia a invitat statele membre să asigure un sistem de sancțiuni care să aibă un efect disuasiv și să-și modifice legislația în mod corespunzător, în așa fel încât sancțiunile să aibă un efect disuasiv. |
| --- | --- |

88.

În comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European – Rapoartele statelor membre privind comportamentele care au constituit încălcări grave ale normelor politicii comune în domeniul pescuitului (11), Comisia a invitat statele membre să asigure un sistem de sancțiuni care să aibă un efect disuasiv și să-și modifice legislația în mod corespunzător, în așa fel încât sancțiunile să aibă un efect disuasiv.

| 92. | Integrarea și armonizarea sporită ar putea avea o valoare adăugată pentru ameliorarea punerii în aplicare de către statele membre a unui sistem eficient de sancționare. În acest scop, Comisia explorează actualmente posibilitatea de a include în noile inițiative preconizate referitoare la pescuitul ilegal, neraportat și nereglementat (INN) sancțiuni armonizate care trebuie să fie puse în aplicare pentru anumite „infracțiuni INN” specifice. În plus, revizuirea Regulamentului de control va constitui o oportunitate în vederea rezolvării acestei probleme. |
| --- | --- |

92.

Integrarea și armonizarea sporită ar putea avea o valoare adăugată pentru ameliorarea punerii în aplicare de către statele membre a unui sistem eficient de sancționare. În acest scop, Comisia explorează actualmente posibilitatea de a include în noile inițiative preconizate referitoare la pescuitul ilegal, neraportat și nereglementat (INN) sancțiuni armonizate care trebuie să fie puse în aplicare pentru anumite „infracțiuni INN” specifice. În plus, revizuirea Regulamentului de control va constitui o oportunitate în vederea rezolvării acestei probleme.

| 93. | Este nevoie de o îmbunătățire a omogenității informațiilor oferite de statele membre în rapoartele acestora privind încălcările grave în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1447/1999 și de o analiză suplimentară a încălcărilor grave relevante pentru a pregăti o propunere privind catalogul sancțiunilor. Astfel cum este subliniat în răspunsul la punctul 92, Comisia intenționează să abordeze această problemă în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

93.

Este nevoie de o îmbunătățire a omogenității informațiilor oferite de statele membre în rapoartele acestora privind încălcările grave în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1447/1999 și de o analiză suplimentară a încălcărilor grave relevante pentru a pregăti o propunere privind catalogul sancțiunilor. Astfel cum este subliniat în răspunsul la punctul 92, Comisia intenționează să abordeze această problemă în viitorul apropiat.

| 95. | Procedurile de încălcare nu au rămas fără efect. Comisia a deschis proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva mai multor state membre. După hotărârea CEJ în cauza C-304/02, statele membre care fac obiectul unor asemenea acțiuni au fost somate să depună eforturi serioase pentru a îmbunătăți respectarea obligațiilor respective.
  În afară de procedurile privind încălcarea dreptului comunitar, Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 împuternicește Comisia să ia măsuri preventive, să sisteze activitățile de pescuit când consideră că un stat membru și-a epuizat cota și să suspende asistența financiară comunitară. |
| --- | --- |

95.

Procedurile de încălcare nu au rămas fără efect. Comisia a deschis proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva mai multor state membre. După hotărârea CEJ în cauza C-304/02, statele membre care fac obiectul unor asemenea acțiuni au fost somate să depună eforturi serioase pentru a îmbunătăți respectarea obligațiilor respective.

În afară de procedurile privind încălcarea dreptului comunitar, Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 împuternicește Comisia să ia măsuri preventive, să sisteze activitățile de pescuit când consideră că un stat membru și-a epuizat cota și să suspende asistența financiară comunitară.

| 96. și 97. | Procedurile privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre sunt circumscrise de dispozițiile articolului 226 din Tratatul CE. Modificarea atât a obiectivelor esențiale, cât și a formalităților procedurale ar cere o modificare a tratatului.
  Tratarea de către Comisie a procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar este redată de jurisprudența CEJ. Comisiei îi revine sarcina probei în procedurile privind încălcarea, ceea ce devine determinant în cazurile în care nerespectarea pretinsă de către un stat membru constă într-o practică administrativă specială. Într-un asemenea caz, este de fapt decisiv să se demonstreze că lacunele sunt atât generale, cât și continue. Acest lucru cere un efort continuu din partea Comisiei pentru a aduna mijloace de probă corespunzătoare. |
| --- | --- |

96. și 97.

Procedurile privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre sunt circumscrise de dispozițiile articolului 226 din Tratatul CE. Modificarea atât a obiectivelor esențiale, cât și a formalităților procedurale ar cere o modificare a tratatului.

Tratarea de către Comisie a procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar este redată de jurisprudența CEJ. Comisiei îi revine sarcina probei în procedurile privind încălcarea, ceea ce devine determinant în cazurile în care nerespectarea pretinsă de către un stat membru constă într-o practică administrativă specială. Într-un asemenea caz, este de fapt decisiv să se demonstreze că lacunele sunt atât generale, cât și continue. Acest lucru cere un efort continuu din partea Comisiei pentru a aduna mijloace de probă corespunzătoare.

| 99. | Cauza C-304/02 a subliniat dificultățile adunării mijloacelor de probă corespunzătoare într-o situație în care a fost în discuție practica administrativă a unui stat membru și eforturile depuse au contribuit, de fapt, la impunerea unei penalizări în mod semnificativ mai mare decât cele impuse pentru oricare dintre celelalte cinci cazuri judecate de CEJ pe baza articolului 228 din Tratatul CE. |
| --- | --- |

99.

Cauza C-304/02 a subliniat dificultățile adunării mijloacelor de probă corespunzătoare într-o situație în care a fost în discuție practica administrativă a unui stat membru și eforturile depuse au contribuit, de fapt, la impunerea unei penalizări în mod semnificativ mai mare decât cele impuse pentru oricare dintre celelalte cinci cazuri judecate de CEJ pe baza articolului 228 din Tratatul CE.

| 101. | Măsurile preventive în temeiul articolului 26 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 pot fi doar de natură provizorie și limitate în timp (până la maximum 6 luni, astfel cum este indicat). Prin urmare, se poate apela la astfel de măsuri preventive doar în circumstanțe excepționale. |
| --- | --- |

101.

Măsurile preventive în temeiul articolului 26 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 pot fi doar de natură provizorie și limitate în timp (până la maximum 6 luni, astfel cum este indicat). Prin urmare, se poate apela la astfel de măsuri preventive doar în circumstanțe excepționale.

| 102. | Din 1996 s-a pus în aplicare anual obligația de a deduce cantități din posibilitățile viitoare de pescuit prin punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 847/96, care stabilește condițiile de gestionare interanuale a capturilor totale permise (TAC) și a cotelor. În circumstanțe normale, pescuitul excesiv ar fi fost detectat pe parcursul anului în curs sau pe parcursul celui ulterior pescuitului excesiv și, astfel, nu ar mai fi fost nevoie niciodată de acțiuni suplimentare.
  Cu toate acestea, în 2007, pentru prima oară, în urma unei investigații naționale, două state membre au raportat Comisiei cantități semnificative de capturi care au fost debarcate în perioada 2001-2004 fără să fi fost înregistrate. Dat fiind că Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu are în vedere deduceri pentru asemenea „pescuit excesiv istoric”, Comisia a trebuit să adopte un regulament ad hoc. Acest regulament ad hoc
   (12) a oferit o soluție bazată pe o analiză a consecințelor biologice și socioeconomice ale regulamentului în cauză.
  În cele din urmă, ca răspuns pentru această situație, Consiliul, în timpul întrunirii din 11 și 12 iunie 2007, a invitat Comisia să dezvolte principii în viitoarea revizuire a regulamentelor de control ale UE care trebuie aplicate în toate cazurile de pescuit excesiv care poate fi descoperit în orice activitate de pescuit din UE. |
| --- | --- |

102.

Din 1996 s-a pus în aplicare anual obligația de a deduce cantități din posibilitățile viitoare de pescuit prin punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 847/96, care stabilește condițiile de gestionare interanuale a capturilor totale permise (TAC) și a cotelor. În circumstanțe normale, pescuitul excesiv ar fi fost detectat pe parcursul anului în curs sau pe parcursul celui ulterior pescuitului excesiv și, astfel, nu ar mai fi fost nevoie niciodată de acțiuni suplimentare.

Cu toate acestea, în 2007, pentru prima oară, în urma unei investigații naționale, două state membre au raportat Comisiei cantități semnificative de capturi care au fost debarcate în perioada 2001-2004 fără să fi fost înregistrate. Dat fiind că Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu are în vedere deduceri pentru asemenea „pescuit excesiv istoric”, Comisia a trebuit să adopte un regulament ad hoc. Acest regulament ad hoc
   (12) a oferit o soluție bazată pe o analiză a consecințelor biologice și socioeconomice ale regulamentului în cauză.

În cele din urmă, ca răspuns pentru această situație, Consiliul, în timpul întrunirii din 11 și 12 iunie 2007, a invitat Comisia să dezvolte principii în viitoarea revizuire a regulamentelor de control ale UE care trebuie aplicate în toate cazurile de pescuit excesiv care poate fi descoperit în orice activitate de pescuit din UE.

| 103. | Legislația PCP actuală nu permite Comisiei să suspende finanțarea comunitară decât în caz de nerespectare a normelor privind capacitatea de pescuit. Comisia crede că ar fi utilă extensia domeniului de aplicare al unor astfel de măsuri și va explora posibilitățile pentru propuneri în acest sens în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

103.

Legislația PCP actuală nu permite Comisiei să suspende finanțarea comunitară decât în caz de nerespectare a normelor privind capacitatea de pescuit. Comisia crede că ar fi utilă extensia domeniului de aplicare al unor astfel de măsuri și va explora posibilitățile pentru propuneri în acest sens în revizuirea Regulamentului de control.

| 104. | Controlul respectării de către beneficiari a normelor PCP este responsabilitatea statelor membre. La încheierea programelor fondurilor structurale pentru pescuit [în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1260/99], rolul Comisiei este să controleze executarea corectă a programelor de către statele membre și, în cazul în care se detectează neregularități, să recupereze fondurile comunitare plătite în mod necorespunzător. |
| --- | --- |

104.

Controlul respectării de către beneficiari a normelor PCP este responsabilitatea statelor membre. La încheierea programelor fondurilor structurale pentru pescuit [în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1260/99], rolul Comisiei este să controleze executarea corectă a programelor de către statele membre și, în cazul în care se detectează neregularități, să recupereze fondurile comunitare plătite în mod necorespunzător.

| 105. | S-au realizat îmbunătățiri reale în mai multe state membre, în special în controlul pescuitului pelagic și în controlul de stat al portului de debarcare din țările terțe. |
| --- | --- |

105.

S-au realizat îmbunătățiri reale în mai multe state membre, în special în controlul pescuitului pelagic și în controlul de stat al portului de debarcare din țările terțe.

| 106. | Articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 cere Comisiei să pună la dispoziția statelor membre în cauză rapoartele de inspecție disponibile și să ofere statelor membre posibilitatea de a face observații cu privire la concluziile raportului.
  În plus, se preconizează includerea, în transmiterea rapoartelor misiunii, a unei cereri către statul membru de a informa Comisia cu privire la măsurile pe care le va lua pentru a rezolva lacunele. |
| --- | --- |

106.

Articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 cere Comisiei să pună la dispoziția statelor membre în cauză rapoartele de inspecție disponibile și să ofere statelor membre posibilitatea de a face observații cu privire la concluziile raportului.

În plus, se preconizează includerea, în transmiterea rapoartelor misiunii, a unei cereri către statul membru de a informa Comisia cu privire la măsurile pe care le va lua pentru a rezolva lacunele.

| 107. | Capacitatea de pescuit a flotelor europene nu este în echilibru cu resursele disponibile, deși există diferențe substanțiale între statele membre în această privință. Comisia își va consolida eforturile de îmbunătățire a evaluării capacității excedentare a statelor membre și le va solicita să își conformeze capacitatea cu posibilitățile de pescuit. |
| --- | --- |

107.

Capacitatea de pescuit a flotelor europene nu este în echilibru cu resursele disponibile, deși există diferențe substanțiale între statele membre în această privință. Comisia își va consolida eforturile de îmbunătățire a evaluării capacității excedentare a statelor membre și le va solicita să își conformeze capacitatea cu posibilitățile de pescuit.

| 111. | S-au făcut progrese în ceea ce privește evaluarea impactului nivelului capturilor, grație unei cantități tot mai mari de date și recomandări privind consecințele ecologice și socioeconomice ale deciziilor privind nivelurile TAC disponibile. Eforturile Comisiei în culegerea datelor și contribuția tot mai importantă a Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) contribuie la îmbunătățirea situației. În special, noul regulament privind culegerea datelor va contribui la îmbunătățirea situației privind lacunele în cantitatea și calitatea informațiilor cauzate de lipsa datelor din partea statelor membre. |
| --- | --- |

111.

S-au făcut progrese în ceea ce privește evaluarea impactului nivelului capturilor, grație unei cantități tot mai mari de date și recomandări privind consecințele ecologice și socioeconomice ale deciziilor privind nivelurile TAC disponibile. Eforturile Comisiei în culegerea datelor și contribuția tot mai importantă a Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) contribuie la îmbunătățirea situației. În special, noul regulament privind culegerea datelor va contribui la îmbunătățirea situației privind lacunele în cantitatea și calitatea informațiilor cauzate de lipsa datelor din partea statelor membre.

| 113. | Abordarea generală în ceea ce privește capacitatea de pescuit s-a schimbat. În temeiul cadrului legal actual, capacitatea de pescuit este gestionată de regimul intrare/ieșire care îngheață capacitatea flotelor statelor membre la nivelul din 1 ianuarie 2003 (sau al datei de aderare a statelor membre care au intrat în Uniune după această dată). Planurile pe termen lung și limitările efortului sunt, de asemenea, un stimulent pentru ajustarea capacității flotei. Reducerile capacității sunt, de asemenea, favorizate de un ajutor pentru dezmembrarea navelor de pescuit pentru fier vechi în cadrul Fondului European pentru Pescuit (FEP), care este consolidat în cazul planurilor de redresare. |
| --- | --- |

113.

Abordarea generală în ceea ce privește capacitatea de pescuit s-a schimbat. În temeiul cadrului legal actual, capacitatea de pescuit este gestionată de regimul intrare/ieșire care îngheață capacitatea flotelor statelor membre la nivelul din 1 ianuarie 2003 (sau al datei de aderare a statelor membre care au intrat în Uniune după această dată). Planurile pe termen lung și limitările efortului sunt, de asemenea, un stimulent pentru ajustarea capacității flotei. Reducerile capacității sunt, de asemenea, favorizate de un ajutor pentru dezmembrarea navelor de pescuit pentru fier vechi în cadrul Fondului European pentru Pescuit (FEP), care este consolidat în cazul planurilor de redresare.

| 114. | Statele membre rămân libere să-și păstreze capacitatea flotei la orice nivel sub nivelul din 1 ianuarie 2003 (sau, pentru statele membre care au intrat în Uniune după această dată, data respectivă de aderare a acestora), dar regimul de intrare/ieșire are ca efect faptul că capacitatea de pescuit poate doar să scadă [capacitatea flotei a fost redusă cu 6,27 % din tonaj și 7,28 % din puterea motorului pe parcursul perioadei 2003-2005 (13)]. |
| --- | --- |

114.

Statele membre rămân libere să-și păstreze capacitatea flotei la orice nivel sub nivelul din 1 ianuarie 2003 (sau, pentru statele membre care au intrat în Uniune după această dată, data respectivă de aderare a acestora), dar regimul de intrare/ieșire are ca efect faptul că capacitatea de pescuit poate doar să scadă [capacitatea flotei a fost redusă cu 6,27 % din tonaj și 7,28 % din puterea motorului pe parcursul perioadei 2003-2005 (13)].

| 115. | În conformitate cu planurile de gestionare care stabilesc cadrul pentru reducerea efortului, este responsabilitatea statelor membre să decidă dacă o astfel de reducere va fi realizată prin:






  (a) | o reducere a timpului de pescuit, fără a reduce capacitatea; |
| --- | --- | --- |

115.

În conformitate cu planurile de gestionare care stabilesc cadrul pentru reducerea efortului, este responsabilitatea statelor membre să decidă dacă o astfel de reducere va fi realizată prin:

(a)

o reducere a timpului de pescuit, fără a reduce capacitatea;

| (b) | o reducere a capacității, fără a reduce timpul de pescuit; |
| --- | --- |

(b)

o reducere a capacității, fără a reduce timpul de pescuit;

| (c) | o combinație între cele două. |
| --- | --- |

(c)

o combinație între cele două.

În ceea ce privește utilizarea sporită a tehnologiei, acest aspect nu depinde de problemele legate de reducerile de efort. Optimizând capacitatea de captură a navelor, din punctul de vedere al Comisiei, este un comportament care apare constant, oricare ar fi limitările efortului.

| 116. | Comisia a propus regimuri de efort relativ simple și controlabile, dar pe parcursul discuțiilor în Consiliu sistemul s-a complicat considerabil, din cauza unui număr mare de derogări. Acestea au fost introduse la cerere de statele membre și au redus, într-adevăr, în mod considerabil capacitatea de control a întregului sistem. |
| --- | --- |

116.

Comisia a propus regimuri de efort relativ simple și controlabile, dar pe parcursul discuțiilor în Consiliu sistemul s-a complicat considerabil, din cauza unui număr mare de derogări. Acestea au fost introduse la cerere de statele membre și au redus, într-adevăr, în mod considerabil capacitatea de control a întregului sistem.

| 117. | Comisia a adoptat recent o comunicare care lansează o dezbatere privind îmbunătățirea capacității de pescuit și a indicatorilor de efort pentru PCP (14). |
| --- | --- |

117.

Comisia a adoptat recent o comunicare care lansează o dezbatere privind îmbunătățirea capacității de pescuit și a indicatorilor de efort pentru PCP (14).

| 118. | Comisia confirmă că nu toate statele membre își evaluează echilibrul dintre capacitate și resursele disponibile și a cerut în mod repetat celor în cauză să respecte această obligație. |
| --- | --- |

118.

Comisia confirmă că nu toate statele membre își evaluează echilibrul dintre capacitate și resursele disponibile și a cerut în mod repetat celor în cauză să respecte această obligație.

| 119. și 120. | Comisia este conștientă de riscurile privind fiabilitatea măsurării actuale a puterii motorului și ia măsuri pentru a o monitoriza îndeaproape și pentru a încerca să îmbunătățească situația.
  Dispoziția menționată nu a fost inclusă în propunerea originală a Comisiei.
  În cele din urmă, pentru a evita creșterile în capacitatea de pescuit, aceste măsuri au fost strict limitate și destinate să realizeze o reducere suplimentară în capacitate, atât prin cerința unei reduceri de 20 %, în cazul înlocuirii unui motor pentru navele mai mari, cât și prin finanțarea dezmembrării navelor de pescuit. În același timp, acest procentaj va fi în permanență dedus din plafonul capacității flotei autorizate. |
| --- | --- |

119. și 120.

Comisia este conștientă de riscurile privind fiabilitatea măsurării actuale a puterii motorului și ia măsuri pentru a o monitoriza îndeaproape și pentru a încerca să îmbunătățească situația.

Dispoziția menționată nu a fost inclusă în propunerea originală a Comisiei.

În cele din urmă, pentru a evita creșterile în capacitatea de pescuit, aceste măsuri au fost strict limitate și destinate să realizeze o reducere suplimentară în capacitate, atât prin cerința unei reduceri de 20 %, în cazul înlocuirii unui motor pentru navele mai mari, cât și prin finanțarea dezmembrării navelor de pescuit. În același timp, acest procentaj va fi în permanență dedus din plafonul capacității flotei autorizate.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 121. | Comisia este de acord cu concluziile Curții privind lacunele dispozițiilor privind controlul, inspecția și execuția, care pun în pericol eficacitatea politicii comune în domeniul pescuitului.
  În lumina acestei situații, Comisia a inițiat deja o perioadă de reflecție în vederea unei reforme ambițioase a politicii europene pentru controlul pescuitului.
  Recomandările făcute de Curte în vederea îmbunătățirii situației pot servi drept contribuție eficientă la succesul acestei reforme. |
| --- | --- |

121.

Comisia este de acord cu concluziile Curții privind lacunele dispozițiilor privind controlul, inspecția și execuția, care pun în pericol eficacitatea politicii comune în domeniul pescuitului.

În lumina acestei situații, Comisia a inițiat deja o perioadă de reflecție în vederea unei reforme ambițioase a politicii europene pentru controlul pescuitului.

Recomandările făcute de Curte în vederea îmbunătățirii situației pot servi drept contribuție eficientă la succesul acestei reforme.

| 124. | Abordarea actuală a gestionării capacităților a fost rezultatul unui compromis dificil făcut pe parcursul reformei PCP în 2002 și se bazează pe:






  (a) | un regim de intrare-ieșire care să prevină creșterea capacității; |
| --- | --- | --- |

124.

Abordarea actuală a gestionării capacităților a fost rezultatul unui compromis dificil făcut pe parcursul reformei PCP în 2002 și se bazează pe:

(a)

un regim de intrare-ieșire care să prevină creșterea capacității;

| (b) | renunțarea la ajutorul public acordat construirii și modernizării de vapoare (cu excepția cazurilor de siguranță și în cazul în care capacitatea de captură de pește nu crește); |
| --- | --- |

(b)

renunțarea la ajutorul public acordat construirii și modernizării de vapoare (cu excepția cazurilor de siguranță și în cazul în care capacitatea de captură de pește nu crește);

| (c) | regimurile multianuale de gestiune care includ gestionarea efortului și care prevăd o perspectivă pe un termen intermediar pentru industria pescuitului; |
| --- | --- |

(c)

regimurile multianuale de gestiune care includ gestionarea efortului și care prevăd o perspectivă pe un termen intermediar pentru industria pescuitului;

| (d) | stimulente financiare pentru retragerea permanentă a capacității; și |
| --- | --- |

(d)

stimulente financiare pentru retragerea permanentă a capacității; și

| (e) | o obligație formală pentru statele membre de a pune la punct măsuri în vederea adaptării capacității flotelor acestora. |
| --- | --- |

(e)

o obligație formală pentru statele membre de a pune la punct măsuri în vederea adaptării capacității flotelor acestora.

În consecință, gestionarea efortului, deși este importantă, nu este singurul element al regimului în cauză și va fi efectul combinat al tuturor elementelor care vor determina eficiența acestei noi politici de abordare a capacității excedentare. În cazul în care este pusă în aplicare corect și pe deplin, ajustarea capacității va fi un rezultat inevitabil al noii politici.

| 127. | Comisia va continua să facă presiune asupra statelor membre pentru a ajuta la îmbunătățirea situației și intenționează să folosească viitoarea revizuire a Regulamentului de control ca o ocazie de a aborda, după caz, problema fiabilității datelor privind captura în contextul comunitar. |
| --- | --- |

127.

Comisia va continua să facă presiune asupra statelor membre pentru a ajuta la îmbunătățirea situației și intenționează să folosească viitoarea revizuire a Regulamentului de control ca o ocazie de a aborda, după caz, problema fiabilității datelor privind captura în contextul comunitar.

| 128. | (a) | Comitetul pentru pescuit și acvacultură trebuie să voteze în privința normelor de punere în aplicare propuse pentru înregistrarea electronică înainte de sfârșitul lui 2007. |
| --- | --- | --- |

128.

(a)

Comitetul pentru pescuit și acvacultură trebuie să voteze în privința normelor de punere în aplicare propuse pentru înregistrarea electronică înainte de sfârșitul lui 2007.

| (b) | Un format redefinit pentru transmiterea rapoartelor de către statele membre pentru a le facilita analiza și controlul a fost testat cu succes și va fi prezentat statelor membre în toamna anului 2007. |
| --- | --- |

(b)

Un format redefinit pentru transmiterea rapoartelor de către statele membre pentru a le facilita analiza și controlul a fost testat cu succes și va fi prezentat statelor membre în toamna anului 2007.

| (c) | Acesta este un aspect abordat în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

(c)

Acesta este un aspect abordat în revizuirea Regulamentului de control.

| (d) | Din 2005, Comisia a depus eforturi să îmbunătățească punerea în aplicare a coeficienților de conversie, începând cu compilarea coeficienților de conversie în uz în statele membre în 2005 și cu publicarea unei liste cuprinzătoare pe site-ul web, prin redactarea a două documente neoficiale în urma întrunirilor cu statele membre și cu Norvegia. Ultimul document este actualmente în curs de pregătire, supus unor ultime modificări, și va fi discutat cu statele membre înainte de sfârșitul lui 2007, după care Comisia intenționează să pregătească o propunere legislativă asupra problemei în cauză. |
| --- | --- |

(d)

Din 2005, Comisia a depus eforturi să îmbunătățească punerea în aplicare a coeficienților de conversie, începând cu compilarea coeficienților de conversie în uz în statele membre în 2005 și cu publicarea unei liste cuprinzătoare pe site-ul web, prin redactarea a două documente neoficiale în urma întrunirilor cu statele membre și cu Norvegia. Ultimul document este actualmente în curs de pregătire, supus unor ultime modificări, și va fi discutat cu statele membre înainte de sfârșitul lui 2007, după care Comisia intenționează să pregătească o propunere legislativă asupra problemei în cauză.

| (e) | Pentru a se asigura că există coerență în datele primite de ambele părți, Comisia lucrează îndeaproape cu Eurostat pe baza unui memorandum de înțelegere. |
| --- | --- |

(e)

Pentru a se asigura că există coerență în datele primite de ambele părți, Comisia lucrează îndeaproape cu Eurostat pe baza unui memorandum de înțelegere.

| 129. | Aspectul eficienței și coerenței sistemelor naționale de control este abordat în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

129.

Aspectul eficienței și coerenței sistemelor naționale de control este abordat în revizuirea Regulamentului de control.

| 130. | (a) | Recomandările Curții, menționate în răspunsul la punctul 129, sunt luate în considerare în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- | --- |

130.

(a)

Recomandările Curții, menționate în răspunsul la punctul 129, sunt luate în considerare în revizuirea Regulamentului de control.

| (b) | Astfel cum s-a menționat în răspunsul la punctual 106, Comisia va cere statelor membre să prezinte un plan de acțiune în vederea rezolvării lacunele detectate de inspectorii Comisiei pe parcursul misiunii lor în statele membre. |
| --- | --- |

(b)

Astfel cum s-a menționat în răspunsul la punctual 106, Comisia va cere statelor membre să prezinte un plan de acțiune în vederea rezolvării lacunele detectate de inspectorii Comisiei pe parcursul misiunii lor în statele membre.

| 131. | Comisia consideră că este nevoie de o integrare și o armonizare mai sporite pentru a îmbunătăți punerea în aplicare de către statele membre a unui sistem eficient de sancțiune și va explora posibilitățile în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

131.

Comisia consideră că este nevoie de o integrare și o armonizare mai sporite pentru a îmbunătăți punerea în aplicare de către statele membre a unui sistem eficient de sancțiune și va explora posibilitățile în revizuirea Regulamentului de control.

| 132. | Comisia a propus în octombrie 2007 o primă armonizare a sancțiunilor în contextul luptei împotriva pescuitului INN. În paralel, se vor analiza posibilitățile de revizuire a listei cu încălcările grave, precum și de stabilire a unui catalog cu toate sancțiunile în contextul revizuirii Regulamentului de control. |
| --- | --- |

132.

Comisia a propus în octombrie 2007 o primă armonizare a sancțiunilor în contextul luptei împotriva pescuitului INN. În paralel, se vor analiza posibilitățile de revizuire a listei cu încălcările grave, precum și de stabilire a unui catalog cu toate sancțiunile în contextul revizuirii Regulamentului de control.

| 133. | Posibilitatea de a introduce măsuri de ecocondiționalitate este un aspect prioritar și este abordat în revizuirea Regulamentului de control. |
| --- | --- |

133.

Posibilitatea de a introduce măsuri de ecocondiționalitate este un aspect prioritar și este abordat în revizuirea Regulamentului de control.

| 134. | Comisia sprijină eforturile de a reduce capacitatea și poate propune cadrele corespunzătoare pentru a asigura condiții de egalitate, dar nu poate impune statelor membre obiective specifice de reducere a capacității. Comisia intenționează să reflecteze în continuare asupra modului în care să măsoare cel mai bine echilibrul dintre capacitate și resurse, în așa fel încât statele membre să-și poată îndeplini obligațiile de ajustare a capacității lor de pescuit în temeiul articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 în condiții de egalitate. Comisia va reflecta, de asemenea, la modul în care ar putea să stimuleze și să încurajeze cel mai bine reducerile de capacitate; cu toate acestea, intenția Comisiei nu este să propună un sistem la nivel european care să conțină obiective specifice în ce privește capacitatea per segment de flotă, astfel cum s-a făcut în programele de orientare multianuale (POM) până în 2002, din moment ce acest gen de sistem de microgestionare nu a dat efectele dorite și a fost respins în mod clar de cea mai mare parte a statelor membre pe parcursul reformei PCP din 2002. |
| --- | --- |

134.

Comisia sprijină eforturile de a reduce capacitatea și poate propune cadrele corespunzătoare pentru a asigura condiții de egalitate, dar nu poate impune statelor membre obiective specifice de reducere a capacității. Comisia intenționează să reflecteze în continuare asupra modului în care să măsoare cel mai bine echilibrul dintre capacitate și resurse, în așa fel încât statele membre să-și poată îndeplini obligațiile de ajustare a capacității lor de pescuit în temeiul articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 în condiții de egalitate. Comisia va reflecta, de asemenea, la modul în care ar putea să stimuleze și să încurajeze cel mai bine reducerile de capacitate; cu toate acestea, intenția Comisiei nu este să propună un sistem la nivel european care să conțină obiective specifice în ce privește capacitatea per segment de flotă, astfel cum s-a făcut în programele de orientare multianuale (POM) până în 2002, din moment ce acest gen de sistem de microgestionare nu a dat efectele dorite și a fost respins în mod clar de cea mai mare parte a statelor membre pe parcursul reformei PCP din 2002.

| 135. | Comisia a alocat resursele pentru a-și ameliora capacitatea de evaluare a impactului atât intern (prin crearea unei unități economice în cadrul Direcției Generale Pescuit și Afaceri Maritime), cât și extern (de exemplu, rolul consolidat al CSTEP în furnizarea de consultanță socioeconomică, utilizarea mai frecventă de către consultanții externi a studiilor privind evaluarea impactului). În plus, Comisia a investit considerabil pentru a îmbunătăți sistemul de culegere a datelor socioeconomice al UE prin Regulamentul privind culegerea datelor. |
| --- | --- |

135.

Comisia a alocat resursele pentru a-și ameliora capacitatea de evaluare a impactului atât intern (prin crearea unei unități economice în cadrul Direcției Generale Pescuit și Afaceri Maritime), cât și extern (de exemplu, rolul consolidat al CSTEP în furnizarea de consultanță socioeconomică, utilizarea mai frecventă de către consultanții externi a studiilor privind evaluarea impactului). În plus, Comisia a investit considerabil pentru a îmbunătăți sistemul de culegere a datelor socioeconomice al UE prin Regulamentul privind culegerea datelor.

| 136. | Fondul European pentru Pescuit (FEP) este destinat să ofere statelor membre posibilități de a utiliza fondul pentru restructurarea necesară a sectorului lor de pescuit și măsuri complementare pentru a diminua impactul social al acestora. În acest sens, Comisia examinează actualmente planurile strategice naționale pe care statele membre trebuie să le elaboreze în temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 și, ulterior, programele operaționale pe care statele membre sunt obligate să le prezinte spre aprobare Comisiei.
  În mod similar, Axa 4 a FEP permite statelor membre să pună în aplicare strategii locale pentru a diversifica activitățile și pentru a dezvolta baza economică a zonelor în care pescuitul este important. |
| --- | --- |

136.

Fondul European pentru Pescuit (FEP) este destinat să ofere statelor membre posibilități de a utiliza fondul pentru restructurarea necesară a sectorului lor de pescuit și măsuri complementare pentru a diminua impactul social al acestora. În acest sens, Comisia examinează actualmente planurile strategice naționale pe care statele membre trebuie să le elaboreze în temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 și, ulterior, programele operaționale pe care statele membre sunt obligate să le prezinte spre aprobare Comisiei.

În mod similar, Axa 4 a FEP permite statelor membre să pună în aplicare strategii locale pentru a diversifica activitățile și pentru a dezvolta baza economică a zonelor în care pescuitul este important.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 2371/2002.

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 2847/93.

(3)  Douăsprezece state membre au susținut o inițiativă a Franței ca să nu se impună o sumă forfetară pe lângă plata penalizării.

(4)  COM(2002) 656.

(5)  COM(2007) 136.

(6)  A se vedea Regulamentele (CE) nr. 1967/2006 (JO L 36, 8.2.2007, p. 6) și (CE) nr. 643/2007 (JO L 151, 13.6.2007, p. 1).

(7)  COM(2007) 167 final.

(8)  Reuniunea cu statele membre din 7 martie 2007.

(9)  COM(2007) 448 final.

(10)  COM(2004) 849; SEC(2004) 1718; COM(2001) 526.

(11)  COM(2007) 448 final.

(12)  Regulamentul (CE) nr. 147/2007 (JO L 46, 16.2.2007, p. 10).

(13)  Raportul anual 2005, COM(2006) 872.

(14)  COM(2007) 39 final.

---