# Uradni list C 317/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 317 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5028. december 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 317

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5028. december 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2007/C 317/01 | Posebno poročilo št. 7/2007 o sistemih nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni v zvezi s pravili za ohranjanje ribolovnih virov Skupnosti z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2007/C 317/01

Posebno poročilo št. 7/2007 o sistemih nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni v zvezi s pravili za ohranjanje ribolovnih virov Skupnosti z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 317/1

---

POSEBNO POROČILO št. 7/2007

o sistemih nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni v zvezi s pravili za ohranjanje ribolovnih virov Skupnosti z odgovori Komisije

(predloženo na podlagi drugega pododstavka člena 248(4) ES)

(2007/C 317/01)

KAZALO

SEZNAM KRATIC

| I–III | POVZETEK |
| --- | --- |

I–III

| 1–13 | UVOD |
| --- | --- |

1–13

| 1–5 | Cilj in glavne značilnosti upravljanja ribolovnih virov Skupnosti |
| --- | --- |

1–5

| 6–9 | Glavne politike in ukrepi |
| --- | --- |

6–9

| 10–11 | Finančni obseg |
| --- | --- |

10–11

| 12–13 | Glavne uredbe |
| --- | --- |

12–13

| 14–17 | ZNAČILNOSTI REVIZIJE |
| --- | --- |

14–17

| 14 | Predmet revizije in revizijska vprašanja |
| --- | --- |

14

| 15–17 | Revizijski pristop in metodologija |
| --- | --- |

15–17

| 18–120 | OPAŽANJA |
| --- | --- |

18–120

| 18–51 | Podatki o porabi kvot nezanesljivi in predmet osnovnega spremljanja |
| --- | --- |

18–51

| 19–43 | Nacionalni sistemi za evidentiranje ulova imajo številne pomanjkljivosti |
| --- | --- |

19–43

| 44–51 | Nezadostno spremljanje s strani Komisije |
| --- | --- |

44–51

| 52–87 | Omejena učinkovitost nacionalnih inšpekcijskih pregledov |
| --- | --- |

52–87

| 53–58 | Ni splošnih nadzornih standardov |
| --- | --- |

53–58

| 59–73 | Nadzorni pritisk je težko ovrednotiti in ni vedno zadosten |
| --- | --- |

59–73

| 74–87 | Ni optimizacije inšpekcijskih dejavnosti |
| --- | --- |

74–87

| 88–106 | Sistemi za nadaljnje ukrepanje po kršitvah in uvedbo kazni so pogosto neustrezni |
| --- | --- |

88–106

| 89–94 | Nacionalni sistemi na splošno niso strogi |
| --- | --- |

89–94

| 95–106 | Sredstva za pritisk na države članice so le izjemoma učinkovita |
| --- | --- |

95–106

| 107–120 | Kontekst kontrol: presežna ribolovna zmogljivost otežuje upoštevanje pravil in učinkovitost kontrol |
| --- | --- |

107–120

| 108–112 | Presežna zmogljivost, glavni dejavnik tveganja za neuspeh ukrepanja Skupnosti |
| --- | --- |

108–112

| 113–120 | Odslej pristop, ki temelji predvsem na omejitvi ribolovnega napora |
| --- | --- |

113–120

| 121–136 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

121–136

| 127–128 | Kakovost podatkov o ulovu |
| --- | --- |

127–128

| 129–130 | Učinkovitost sistemov inšpekcijskih pregledov |
| --- | --- |

129–130

| 131–133 | Uporaba odvračalnih kazni |
| --- | --- |

131–133

| 134–136 | Zmanjšanje presežnih zmogljivosti in ustrezni spremljevalni ukrepi |
| --- | --- |

134–136

Priloga – Poenostavljena shema zbiranja in spremljanja podatkov o ulovu

Odgovori Komisije

SEZNAM KRATIC





  BT

| BT | bruto tonaža, merska enota za tonažo plovil |
| --- | --- |
| ESR | Evropski sklad za ribištvo |
| EU | Evropska unija |
| GD za ribištvo | Generalni direktorat za ribištvo in pomorske zadeve |
| ICES | Mednarodni svet za raziskovanje morja |
| IEC | izključna ekonomska cona |
| ISO | Mednarodna organizacija za standardizacijo |
| KW | kilovat, merska enota za moč plovil |
| SRP | skupna ribiška politika |
| STEFC | Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo |
| TAC | celotni dovoljeni ulov |
| VLUP | večletni usmerjevalni program |
| VMS | sistem za spremljanje plovil, to je sistem po katerem plovila redno sporočajo svoje položaje nadzornim organom |

bruto tonaža, merska enota za tonažo plovil

ESR

Evropski sklad za ribištvo

EU

Evropska unija

GD za ribištvo

Generalni direktorat za ribištvo in pomorske zadeve

ICES

Mednarodni svet za raziskovanje morja

IEC

izključna ekonomska cona

ISO

Mednarodna organizacija za standardizacijo

KW

kilovat, merska enota za moč plovil

SRP

skupna ribiška politika

STEFC

Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo

TAC

celotni dovoljeni ulov

VLUP

večletni usmerjevalni program

VMS

sistem za spremljanje plovil, to je sistem po katerem plovila redno sporočajo svoje položaje nadzornim organom

POVZETEK

| I. | Cilj skupne ribiške politike, ki je bila vzpostavljena leta 1983, je trajnostno izkoriščanje živih vodnih virov. Njen temeljni kamen je omejitev obsega ulova z določitvijo celotnega dovoljenega ulova (TAC) in nacionalnih kvot. Da bi bil tak pristop uspešen, so potrebni zanesljivi in izčrpni podatki ter izvajanje učinkovitih sistemov inšpekcijskih pregledov in kazni. |
| --- | --- |

I.

Cilj skupne ribiške politike, ki je bila vzpostavljena leta 1983, je trajnostno izkoriščanje živih vodnih virov. Njen temeljni kamen je omejitev obsega ulova z določitvijo celotnega dovoljenega ulova (TAC) in nacionalnih kvot. Da bi bil tak pristop uspešen, so potrebni zanesljivi in izčrpni podatki ter izvajanje učinkovitih sistemov inšpekcijskih pregledov in kazni.

| II. | Računsko sodišče je med revizijo obravnavalo te tri elemente in na podlagi rezultatov pregledov, opravljenih pri Komisiji in v šestih glavnih državah članicah (1) na področju ribištva, zaključilo:






  — | podatki o ulovu niso niti popolni niti zanesljivi, zato dejanski obseg ulova ni znan in posledično ni mogoče pravilno uporabljati sistema celotnih dovoljenih ulovov in kvot; zakonodajni okvir in postopki, ki veljajo v državah članicah, ne zagotavljajo niti izčrpnosti zbranih podatkov niti odkrivanja neskladnosti ob njihovem potrjevanju; Komisija ne more zadovoljivo ugotoviti napak in nepravilnosti pri podatkih, ki so jih poslale države članice, ter pravočasno sprejeti vseh potrebnih odločitev za zaščito virov (odstavki 18 do 51), |
| --- | --- | --- |

II.

Računsko sodišče je med revizijo obravnavalo te tri elemente in na podlagi rezultatov pregledov, opravljenih pri Komisiji in v šestih glavnih državah članicah (1) na področju ribištva, zaključilo:

—

podatki o ulovu niso niti popolni niti zanesljivi, zato dejanski obseg ulova ni znan in posledično ni mogoče pravilno uporabljati sistema celotnih dovoljenih ulovov in kvot; zakonodajni okvir in postopki, ki veljajo v državah članicah, ne zagotavljajo niti izčrpnosti zbranih podatkov niti odkrivanja neskladnosti ob njihovem potrjevanju; Komisija ne more zadovoljivo ugotoviti napak in nepravilnosti pri podatkih, ki so jih poslale države članice, ter pravočasno sprejeti vseh potrebnih odločitev za zaščito virov (odstavki 18 do 51),

| — | sistemi inšpekcijskih pregledov ne zagotavljajo učinkovitega preprečevanja in odkrivanja kršitev; ker ni splošnih nadzornih standardov, ni mogoče zagotoviti zadostnega nadzornega pritiska in optimizacije inšpekcijskih dejavnosti v državah članicah; poleg tega to v praksi omejuje obseg in predmet vrednotenja nacionalnih sistemov, ki ga izvaja Komisija, ter posledično njeno sposobnost, da poda mnenje o učinkovitosti vseh nacionalnih sistemov (odstavki 52 do 87), |
| --- | --- |

—

sistemi inšpekcijskih pregledov ne zagotavljajo učinkovitega preprečevanja in odkrivanja kršitev; ker ni splošnih nadzornih standardov, ni mogoče zagotoviti zadostnega nadzornega pritiska in optimizacije inšpekcijskih dejavnosti v državah članicah; poleg tega to v praksi omejuje obseg in predmet vrednotenja nacionalnih sistemov, ki ga izvaja Komisija, ter posledično njeno sposobnost, da poda mnenje o učinkovitosti vseh nacionalnih sistemov (odstavki 52 do 87),

| — | postopki za obravnavanje ugotovljenih kršitev ne potrjujejo, da je vsaka od teh kršitev predmet spremljanja in še manj kazni; tudi kadar kazni so izrečene, na splošno nimajo pravega odvračalnega učinka; kar zadeva kršitve predpisov Skupnosti, ki jih stori država članica, ima Komisija na voljo samo eno orodje, ki se je izkazalo za učinkovito, in to je tožba zaradi neizpolnitve obveznosti pred Evropskim sodiščem, vendar ima ta zaradi svojih značilnosti omejeno uporabo in je premalo odziven instrument (odstavki 88 do 106), |
| --- | --- |

—

postopki za obravnavanje ugotovljenih kršitev ne potrjujejo, da je vsaka od teh kršitev predmet spremljanja in še manj kazni; tudi kadar kazni so izrečene, na splošno nimajo pravega odvračalnega učinka; kar zadeva kršitve predpisov Skupnosti, ki jih stori država članica, ima Komisija na voljo samo eno orodje, ki se je izkazalo za učinkovito, in to je tožba zaradi neizpolnitve obveznosti pred Evropskim sodiščem, vendar ima ta zaradi svojih značilnosti omejeno uporabo in je premalo odziven instrument (odstavki 88 do 106),

| — | presežne zmogljivosti bremenijo donosnost ribiške industrije ter ob zmanjševanju dovoljenega ulova spodbujajo k neupoštevanju teh omejitev in vplivajo na kakovost poslanih podatkov; po neuspehu programov za prilagoditev ribolovne zmogljivosti sedanji pristop, ki temelji predvsem na zmanjšanju ribolovnega napora, ne more rešiti vprašanja presežnih zmogljivosti (odstavki 107 do 120). |
| --- | --- |

—

presežne zmogljivosti bremenijo donosnost ribiške industrije ter ob zmanjševanju dovoljenega ulova spodbujajo k neupoštevanju teh omejitev in vplivajo na kakovost poslanih podatkov; po neuspehu programov za prilagoditev ribolovne zmogljivosti sedanji pristop, ki temelji predvsem na zmanjšanju ribolovnega napora, ne more rešiti vprašanja presežnih zmogljivosti (odstavki 107 do 120).

Če se bo takšno stanje nadaljevalo, to ne bo imelo hudih posledic samo za vire, ampak tudi za prihodnost ribiške industrije in z njo povezanih območij.

| III. | Če politični organi želijo, da SRP doseže svoj cilj – trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov – je treba sedanje sisteme nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni znatno okrepiti, zlasti z izvedbo naslednjih priporočil:






  — | države članice bi morale izboljšati kakovost informacij o ulovu z izvajanjem sistematičnih pregledov skladnosti, tudi pri čezmejnih transakcijah, in dati svoje podatke v potrditev neodvisnemu organu, |
| --- | --- | --- |

III.

Če politični organi želijo, da SRP doseže svoj cilj – trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov – je treba sedanje sisteme nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni znatno okrepiti, zlasti z izvedbo naslednjih priporočil:

—

države članice bi morale izboljšati kakovost informacij o ulovu z izvajanjem sistematičnih pregledov skladnosti, tudi pri čezmejnih transakcijah, in dati svoje podatke v potrditev neodvisnemu organu,

| — | Komisija bi morala poskrbeti za čim hitrejšo in obsežnejšo vzpostavitev sistema elektronskega evidentiranja in sporočanja podatkov o ribolovnih dejavnostih ter povečati nadzor nad informacijami, ki se ji pošiljajo, predvsem tako da bi razširila obseg svojih analiz individualnih podatkov, |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala poskrbeti za čim hitrejšo in obsežnejšo vzpostavitev sistema elektronskega evidentiranja in sporočanja podatkov o ribolovnih dejavnostih ter povečati nadzor nad informacijami, ki se ji pošiljajo, predvsem tako da bi razširila obseg svojih analiz individualnih podatkov,

| — | države članice bi morale razviti orodja za analiziranje, programiranje in spremljanje svojih inšpekcijskih dejavnosti, da bi jim omogočila zagotavljanje zadostnega splošnega nadzornega pritiska in optimizacijo uporabe sredstev, |
| --- | --- |

—

države članice bi morale razviti orodja za analiziranje, programiranje in spremljanje svojih inšpekcijskih dejavnosti, da bi jim omogočila zagotavljanje zadostnega splošnega nadzornega pritiska in optimizacijo uporabe sredstev,

| — | države članice bi morale pristojne organe opozoriti, da je izrekanje odvračalnih kazni nujno, |
| --- | --- |

—

države članice bi morale pristojne organe opozoriti, da je izrekanje odvračalnih kazni nujno,

| — | zakonodajalec Skupnosti bi moral v predpisih pojasniti različne elemente, ki so nujno potrebni za učinkovit sistem inšpekcijskih pregledov in kazni, |
| --- | --- |

—

zakonodajalec Skupnosti bi moral v predpisih pojasniti različne elemente, ki so nujno potrebni za učinkovit sistem inšpekcijskih pregledov in kazni,

| — | zakonodajalec Skupnosti bi moral okrepiti zmožnost Komisije, da izvaja pritisk na države članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti, |
| --- | --- |

—

zakonodajalec Skupnosti bi moral okrepiti zmožnost Komisije, da izvaja pritisk na države članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti,

| — | Komisija in države članice bi morale sprejeti aktivne ukrepe za zmanjšanje strukturno presežnih ribolovnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

Komisija in države članice bi morale sprejeti aktivne ukrepe za zmanjšanje strukturno presežnih ribolovnih zmogljivosti.

UVOD

Cilj in glavne značilnosti upravljanja ribolovnih virov Skupnosti

| 1. | Vsako leto se v pristaniščih Skupnosti iztovori več kot 4,4 milijona ton rib in rakov v skupni vrednosti 6 100 milijonov EUR (2). Ribiška industrija v Evropski uniji (EU) zagotavlja 230 000 delovnih mest ter ima v nekaterih obalnih regijah pomembno vlogo, ki jo je težko nadomestiti. |
| --- | --- |

1.

Vsako leto se v pristaniščih Skupnosti iztovori več kot 4,4 milijona ton rib in rakov v skupni vrednosti 6 100 milijonov EUR (2). Ribiška industrija v Evropski uniji (EU) zagotavlja 230 000 delovnih mest ter ima v nekaterih obalnih regijah pomembno vlogo, ki jo je težko nadomestiti.

| 2. | Ribolovni viri Skupnosti (3) so del skupne dediščine. Cilj skupne ribiške politike (SRP) je zagotoviti „izkoriščanje živih vodnih virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje“ (4). Ta koncept trajnostnega ribolova je obstajal že ob nastanku SRP leta 1983 (5), čeprav je bil takrat izražen drugače. |
| --- | --- |

2.

Ribolovni viri Skupnosti (3) so del skupne dediščine. Cilj skupne ribiške politike (SRP) je zagotoviti „izkoriščanje živih vodnih virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje“ (4). Ta koncept trajnostnega ribolova je obstajal že ob nastanku SRP leta 1983 (5), čeprav je bil takrat izražen drugače.

| 3. | Komisija je morala skoraj dvajset let pozneje pripraviti negativno bilanco SRP in priznati, da ta ni omogočila doseči zastavljenega cilja, in sicer trajnostnega izkoriščanja virov (6). Navedla je, da je ta neuspeh okoljski – sedaj je velikost številnih staležev pod varno biološko mejo – ter gospodarski in socialni – za ribiški sektor je značilna ekonomska krhkost, ki je posledica prevelikih vlaganj, hitrega povečanja stroškov in zmanjševanja virov, kar se kaže v majhni donosnosti in stalnem zmanjševanju števila delovnih mest. |
| --- | --- |

3.

Komisija je morala skoraj dvajset let pozneje pripraviti negativno bilanco SRP in priznati, da ta ni omogočila doseči zastavljenega cilja, in sicer trajnostnega izkoriščanja virov (6). Navedla je, da je ta neuspeh okoljski – sedaj je velikost številnih staležev pod varno biološko mejo – ter gospodarski in socialni – za ribiški sektor je značilna ekonomska krhkost, ki je posledica prevelikih vlaganj, hitrega povečanja stroškov in zmanjševanja virov, kar se kaže v majhni donosnosti in stalnem zmanjševanju števila delovnih mest.

| 4. | To ugotovitev potrjujejo tudi zadnji razpoložljivi podatki. Znanstveniki Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES), zadolženi za biološke ocene, so analizirali stopnjo izkoriščanja določenih staležev v severovzhodnem Atlantiku, območju z večino ribolovnih virov Skupnosti (7). Iz njihovega dela je razvidno, da se 81 % ocenjenih staležev preveč izkorišča (8). Z gospodarskega vidika podatki Eurostata potrjujejo ugotovljeni neuspeh, saj kažejo stalno upadanje ulova Skupnosti v severovzhodnem Atlantiku. V obdobju 1995–2005 se je ulov na splošno zmanjšal za 30 %. |
| --- | --- |

4.

To ugotovitev potrjujejo tudi zadnji razpoložljivi podatki. Znanstveniki Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES), zadolženi za biološke ocene, so analizirali stopnjo izkoriščanja določenih staležev v severovzhodnem Atlantiku, območju z večino ribolovnih virov Skupnosti (7). Iz njihovega dela je razvidno, da se 81 % ocenjenih staležev preveč izkorišča (8). Z gospodarskega vidika podatki Eurostata potrjujejo ugotovljeni neuspeh, saj kažejo stalno upadanje ulova Skupnosti v severovzhodnem Atlantiku. V obdobju 1995–2005 se je ulov na splošno zmanjšal za 30 %.

| 5. | Poleg tega je Evropska unija na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 podprla akcijski načrt, v katerem je eden od ciljev tudi najpozneje do leta 2015 povečati staleže rib na stopnje, ki omogočajo največji trajnostni donos. |
| --- | --- |

5.

Poleg tega je Evropska unija na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 podprla akcijski načrt, v katerem je eden od ciljev tudi najpozneje do leta 2015 povečati staleže rib na stopnje, ki omogočajo največji trajnostni donos.

Glavne politike in ukrepi

| 6. | Ribe so obnovljiv naravni vir, ki ga je težko količinsko opredeliti in pri katerem dejavnikov razmnoževanja in selitev ni mogoče neposredno nadzirati. Na stalež je torej mogoče vplivati samo z omejitvijo ulova. Zato ima dejavnost „ohranjanja, nadzora in izvrševanja“ ključno vlogo, ker je njen namen na eni strani opredeliti sisteme za ohranjanje in upravljanje virov ter na drugi zagotavljati pravilno izvajanje ustreznih predpisov. |
| --- | --- |

6.

Ribe so obnovljiv naravni vir, ki ga je težko količinsko opredeliti in pri katerem dejavnikov razmnoževanja in selitev ni mogoče neposredno nadzirati. Na stalež je torej mogoče vplivati samo z omejitvijo ulova. Zato ima dejavnost „ohranjanja, nadzora in izvrševanja“ ključno vlogo, ker je njen namen na eni strani opredeliti sisteme za ohranjanje in upravljanje virov ter na drugi zagotavljati pravilno izvajanje ustreznih predpisov.

| 7. | Glavni ukrep upravljanja virov v Evropski uniji je omejitev količin ulova, in sicer tako, da se za nekatere glavne vrste določi celoten dovoljeni ulov, ki je v obliki kvot porazdeljen med države članice. Svet vsako leto odloča o celotnem dovoljenem ulovu na podlagi predlogov Komisije, ki temeljijo na znanstvenih mnenjih (9). V njih je navedena količina rib, ki jo je mogoče ujeti, ne da bi bilo ogroženo obnavljanje staležev. Znanstveniki uporabljajo podatke, ki so jih pridobili pri svojem delu, in podatke o količini ulova, ki so jih sporočili ribiči. |
| --- | --- |

7.

Glavni ukrep upravljanja virov v Evropski uniji je omejitev količin ulova, in sicer tako, da se za nekatere glavne vrste določi celoten dovoljeni ulov, ki je v obliki kvot porazdeljen med države članice. Svet vsako leto odloča o celotnem dovoljenem ulovu na podlagi predlogov Komisije, ki temeljijo na znanstvenih mnenjih (9). V njih je navedena količina rib, ki jo je mogoče ujeti, ne da bi bilo ogroženo obnavljanje staležev. Znanstveniki uporabljajo podatke, ki so jih pridobili pri svojem delu, in podatke o količini ulova, ki so jih sporočili ribiči.

| 8. | V preteklosti je omejitev dovoljenega ulova spremljala politika obveznega zmanjševanja ribolovnih zmogljivosti ladjevja. Vendar je bila ta ob reformi SRP leta 2002 zaradi neuspeha opuščena. Danes ukrepi Skupnosti določajo samo zgornjo mejo zmogljivosti in vplivajo na ribolovni napor, se pravi, na dejavnost ladjevja. Ta mehanizem dopolnjujejo tako imenovani tehnični ukrepi. Ti predvsem natančno določajo značilnosti ribolovnih orodij in/ali minimalne velikosti za določene vrste. |
| --- | --- |

8.

V preteklosti je omejitev dovoljenega ulova spremljala politika obveznega zmanjševanja ribolovnih zmogljivosti ladjevja. Vendar je bila ta ob reformi SRP leta 2002 zaradi neuspeha opuščena. Danes ukrepi Skupnosti določajo samo zgornjo mejo zmogljivosti in vplivajo na ribolovni napor, se pravi, na dejavnost ladjevja. Ta mehanizem dopolnjujejo tako imenovani tehnični ukrepi. Ti predvsem natančno določajo značilnosti ribolovnih orodij in/ali minimalne velikosti za določene vrste.

| 9. | Čeprav se različne politike določajo na ravni Skupnosti, pa so na splošno države članice (10) tiste, ki so odgovorne za zagotavljanje učinkovitega nadzora in izvrševanja pravil SRP (11). Zato lahko povsem samostojno določajo podrobna pravila za upravljanje svojih kvot, organizacijo inšpekcijskih pregledov in naravo kazni, ki se uporabijo v primeru kršitev. Komisija pa je odgovorna za vrednotenje in nadziranje uporabe pravil SRP s strani držav članic ter olajševanje usklajevanja in sodelovanja med njimi. |
| --- | --- |

9.

Čeprav se različne politike določajo na ravni Skupnosti, pa so na splošno države članice (10) tiste, ki so odgovorne za zagotavljanje učinkovitega nadzora in izvrševanja pravil SRP (11). Zato lahko povsem samostojno določajo podrobna pravila za upravljanje svojih kvot, organizacijo inšpekcijskih pregledov in naravo kazni, ki se uporabijo v primeru kršitev. Komisija pa je odgovorna za vrednotenje in nadziranje uporabe pravil SRP s strani držav članic ter olajševanje usklajevanja in sodelovanja med njimi.

Finančni obseg

| 10. | Prispevek Skupnosti k dejavnosti „nadzora in izvrševanja“ je omejen na 46 milijonov EUR, če se upoštevajo samo neposredno dodeljena proračunska sredstva (12). Finančna vprašanja so precej pomembnejša, če se upoštevajo tudi vse dejavnosti, ki so vsaj delno namenjene obravnavi posledic pomanjkljivosti politike upravljanja virov, to so zlasti strukturna pomoč za ribištvo (837 milijonov EUR) in mednarodni ribiški sporazumi (156 milijonov EUR). |
| --- | --- |

10.

Prispevek Skupnosti k dejavnosti „nadzora in izvrševanja“ je omejen na 46 milijonov EUR, če se upoštevajo samo neposredno dodeljena proračunska sredstva (12). Finančna vprašanja so precej pomembnejša, če se upoštevajo tudi vse dejavnosti, ki so vsaj delno namenjene obravnavi posledic pomanjkljivosti politike upravljanja virov, to so zlasti strukturna pomoč za ribištvo (837 milijonov EUR) in mednarodni ribiški sporazumi (156 milijonov EUR).

| 11. | Poleg tega so ribolovni viri premoženje, ki neposredno zadeva Evropsko unijo, ker je odgovorna za njegovo upravljanje. Težave pri vrednotenju tega premoženja z denarnega vidika ne smejo zakriti njegovega dejanskega položaja in pomena. |
| --- | --- |

11.

Poleg tega so ribolovni viri premoženje, ki neposredno zadeva Evropsko unijo, ker je odgovorna za njegovo upravljanje. Težave pri vrednotenju tega premoženja z denarnega vidika ne smejo zakriti njegovega dejanskega položaja in pomena.

Glavne uredbe

| 12. | Osnovna uredba je Uredba Sveta o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (13). V poglavju V te uredbe so opredeljeni cilji in različna sredstva ukrepanja Skupnosti za njihovo doseganje. |
| --- | --- |

12.

Osnovna uredba je Uredba Sveta o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (13). V poglavju V te uredbe so opredeljeni cilji in različna sredstva ukrepanja Skupnosti za njihovo doseganje.

| 13. | Določbe o nadzornem sistemu (14) na eni strani in o zbiranju podatkov o ulovu (15) na drugi so del starejših posebnih uredb. Druge obveznosti o nadzoru so navedene v prilogah k letnim uredbam, imenovanim „uredbe o TAC in kvotah“ (16), ter v uredbah o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev in določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje posebnih staležev (17). |
| --- | --- |

13.

Določbe o nadzornem sistemu (14) na eni strani in o zbiranju podatkov o ulovu (15) na drugi so del starejših posebnih uredb. Druge obveznosti o nadzoru so navedene v prilogah k letnim uredbam, imenovanim „uredbe o TAC in kvotah“ (16), ter v uredbah o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev in določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje posebnih staležev (17).

ZNAČILNOSTI REVIZIJE

Predmet revizije in revizijska vprašanja

| 14. | Omejitev količine ulova z določitvijo celotnih dovoljenih ulovov in kvot je temeljni kamen politike Skupnosti za upravljanje ribolovnih virov. Za uspeh takega pristopa so potrebni zanesljivi in izčrpni podatki ter izvajanje učinkovitih sistemov inšpekcijskih pregledov in kazni. Tako je Računsko sodišče menilo, da je primerno opraviti revizijo, da bi odgovorilo na naslednje vprašanje:
  „Ali Komisija in države članice izvajajo potrebne ukrepe za učinkovit sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni za ohranjanje ribolovnih virov?“
  Preučilo je štiri posebne revizijske cilje:






  (a) | Ali so podatki o ulovu zanesljivi in ali se učinkovito spremljajo? (ne da bi podalo mnenje o kakovosti posameznih poročil) |
| --- | --- | --- |

14.

Omejitev količine ulova z določitvijo celotnih dovoljenih ulovov in kvot je temeljni kamen politike Skupnosti za upravljanje ribolovnih virov. Za uspeh takega pristopa so potrebni zanesljivi in izčrpni podatki ter izvajanje učinkovitih sistemov inšpekcijskih pregledov in kazni. Tako je Računsko sodišče menilo, da je primerno opraviti revizijo, da bi odgovorilo na naslednje vprašanje:

„Ali Komisija in države članice izvajajo potrebne ukrepe za učinkovit sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni za ohranjanje ribolovnih virov?“

Preučilo je štiri posebne revizijske cilje:

(a)

Ali so podatki o ulovu zanesljivi in ali se učinkovito spremljajo? (ne da bi podalo mnenje o kakovosti posameznih poročil)

| (b) | Ali so sistemi inšpekcijskih pregledov tako učinkoviti, kot je mogoče? |
| --- | --- |

(b)

Ali so sistemi inšpekcijskih pregledov tako učinkoviti, kot je mogoče?

| (c) | Ali so sistemi za spremljanje kršitev ustrezni in učinkoviti? |
| --- | --- |

(c)

Ali so sistemi za spremljanje kršitev ustrezni in učinkoviti?

| (d) | V kolikšni meri se dejansko obravnava tveganje, ki ga pomeni presežna ribolova zmogljivost? |
| --- | --- |

(d)

V kolikšni meri se dejansko obravnava tveganje, ki ga pomeni presežna ribolova zmogljivost?

Revizijski pristop in metodologija

| 15. | Revizijsko delo je bilo osredotočeno predvsem na analizo sistemov za zbiranje podatkov ter za inšpekcijske preglede in kazni tako na sedežu Komisije kot v državah članicah. Dokazi so bili zbrani in preučeni med pogovori ter z analizami dokumentov in podatkov. Da bi revizorji dopolnili, preizkusili in potrdili svoje poznavanje sistema, so opravili vrsto kontrolnih preizkusov pri evidentiranju ulova ter pri inšpekcijskih poročilih. Ker ni posebnih pravnih določb, so bili kot merila sprejeti standardi, ki jih priznavajo mednarodne organizacije (18) in se na splošno uporabljajo na tem področju. |
| --- | --- |

15.

Revizijsko delo je bilo osredotočeno predvsem na analizo sistemov za zbiranje podatkov ter za inšpekcijske preglede in kazni tako na sedežu Komisije kot v državah članicah. Dokazi so bili zbrani in preučeni med pogovori ter z analizami dokumentov in podatkov. Da bi revizorji dopolnili, preizkusili in potrdili svoje poznavanje sistema, so opravili vrsto kontrolnih preizkusov pri evidentiranju ulova ter pri inšpekcijskih poročilih. Ker ni posebnih pravnih določb, so bili kot merila sprejeti standardi, ki jih priznavajo mednarodne organizacije (18) in se na splošno uporabljajo na tem področju.

| 16. | Za to revizijo je bilo na podlagi količine ulova in vrednosti njihovih iztovorov izbranih šest držav članic, in sicer Danska, Španija, Francija, Italija, Nizozemska in Združeno kraljestvo, ki predstavljajo skoraj 70 % količine ulova in več kot 80 % vrednosti iztovora (19). Obiski na kraju samem so potekali med aprilom in novembrom 2006. |
| --- | --- |

16.

Za to revizijo je bilo na podlagi količine ulova in vrednosti njihovih iztovorov izbranih šest držav članic, in sicer Danska, Španija, Francija, Italija, Nizozemska in Združeno kraljestvo, ki predstavljajo skoraj 70 % količine ulova in več kot 80 % vrednosti iztovora (19). Obiski na kraju samem so potekali med aprilom in novembrom 2006.

| 17. | To poročilo je objavljeno skoraj pet let po objavi zadnje splošne uredbe o SRP, ko se Komisija pripravlja na reformo uredbe „o nadzoru“, saj želi leta 2008 Svetu predložiti besedilo predloga. |
| --- | --- |

17.

To poročilo je objavljeno skoraj pet let po objavi zadnje splošne uredbe o SRP, ko se Komisija pripravlja na reformo uredbe „o nadzoru“, saj želi leta 2008 Svetu predložiti besedilo predloga.

OPAŽANJA

Podatki o porabi kvot nezanesljivi in predmet osnovnega spremljanja

| 18. | Sistem celotnih dovoljenih ulovov in kvot temelji na količinski omejitvi ulova. Kakovost njegovega izvajanja je odvisna od obstoja sistema za evidentiranje in potrjevanje (glej Prilogo), ki omogoča pridobivanje izčrpnih in zanesljivih podatkov, ter od obstoja sistema za učinkovito spremljanje teh podatkov, s katerim se preprečuje preseganje kvot. Vendar noben od obeh navedenih sistemov kot celota ne izpolnjuje teh meril. |
| --- | --- |

18.

Sistem celotnih dovoljenih ulovov in kvot temelji na količinski omejitvi ulova. Kakovost njegovega izvajanja je odvisna od obstoja sistema za evidentiranje in potrjevanje (glej Prilogo), ki omogoča pridobivanje izčrpnih in zanesljivih podatkov, ter od obstoja sistema za učinkovito spremljanje teh podatkov, s katerim se preprečuje preseganje kvot. Vendar noben od obeh navedenih sistemov kot celota ne izpolnjuje teh meril.

Nacionalni sistemi za evidentiranje ulova imajo številne pomanjkljivosti

| 19. | Nacionalni sistemi za zbiranje, potrjevanje in združevanje podatkov o ulovu imajo številne, včasih zelo resne pomanjkljivosti, zaradi česar se Komisiji pošiljajo nezanesljivi podatki. |
| --- | --- |

19.

Nacionalni sistemi za zbiranje, potrjevanje in združevanje podatkov o ulovu imajo številne, včasih zelo resne pomanjkljivosti, zaradi česar se Komisiji pošiljajo nezanesljivi podatki.

Nepopolni podatki in nacionalni sistemi za zbiranje podatkov, ki dopuščajo kršitve

| 20. | Spremljanje porabe kvot se opira na sistem poročanja, ki ga sestavljajo tri glavne vrste dokumentov, ki jih izpolnijo ribiči ali prvi kupci: ladijski dnevniki (20), deklaracije o iztovarjanju (21) in potrdila o prodaji (22). Ti dokumenti ali njihove kopije se morajo glede na posamezen primer izročiti organom države članice, pod katere zastavo pluje plovilo in/ali države članice kraja iztovarjanja in/ali prve prodaje: tako so lahko vpletene tri zadevne države članice. Za pošiljanje podatkov o ulovu Komisiji je vedno pristojna država članica kraja iztovarjanja; ta se torej lahko razlikuje od države, h katere kvoti se pripiše navedeni ulov in pod katere zastavo pluje plovilo. |
| --- | --- |

20.

Spremljanje porabe kvot se opira na sistem poročanja, ki ga sestavljajo tri glavne vrste dokumentov, ki jih izpolnijo ribiči ali prvi kupci: ladijski dnevniki (20), deklaracije o iztovarjanju (21) in potrdila o prodaji (22). Ti dokumenti ali njihove kopije se morajo glede na posamezen primer izročiti organom države članice, pod katere zastavo pluje plovilo in/ali države članice kraja iztovarjanja in/ali prve prodaje: tako so lahko vpletene tri zadevne države članice. Za pošiljanje podatkov o ulovu Komisiji je vedno pristojna država članica kraja iztovarjanja; ta se torej lahko razlikuje od države, h katere kvoti se pripiše navedeni ulov in pod katere zastavo pluje plovilo.

Zakonodajni okvir, ki ga sprejema Svet, je preveč prožen

| 21. | Pogoji za pripravo podatkov, kakršni so določeni s predpisi Skupnosti, so prva pomanjkljivost sistema. Pri teh pogojih namreč ni mogoče zagotoviti, da bodo podatki tako točni in natančni, kot bi lahko bili:






  (a) | rok za pošiljanje ladijskih dnevnikov, določen v sedanjih predpisih, je 48 ur po končanem iztovarjanju (23), čeprav morajo biti vse informacije, ki se vpišejo vanje, vnesene pred začetkom iztovarjanja; v teh okoliščinah je zelo pogosto možno, da ribič ob zaključevanju svojih deklaracij o iztovarjanju ve, ali bo predmet inšpekcije ali ne, kar lahko vpliva na kakovost navedenih podatkov. Delo Komisije je pokazalo, da so količine na deklaracijah v primeru inšpekcije ob iztovarjanju višje (24), čeprav so vse ostale okoliščine enake; |
| --- | --- | --- |

21.

Pogoji za pripravo podatkov, kakršni so določeni s predpisi Skupnosti, so prva pomanjkljivost sistema. Pri teh pogojih namreč ni mogoče zagotoviti, da bodo podatki tako točni in natančni, kot bi lahko bili:

(a)

rok za pošiljanje ladijskih dnevnikov, določen v sedanjih predpisih, je 48 ur po končanem iztovarjanju (23), čeprav morajo biti vse informacije, ki se vpišejo vanje, vnesene pred začetkom iztovarjanja; v teh okoliščinah je zelo pogosto možno, da ribič ob zaključevanju svojih deklaracij o iztovarjanju ve, ali bo predmet inšpekcije ali ne, kar lahko vpliva na kakovost navedenih podatkov. Delo Komisije je pokazalo, da so količine na deklaracijah v primeru inšpekcije ob iztovarjanju višje (24), čeprav so vse ostale okoliščine enake;

| (b) | tehtanje iztovorjenih količin ni splošna obveznost v Skupnosti. V nekaterih primerih so količine, navedene na deklaracijah o iztovarjanju, samo bolj ali manj točne in natančne ocene; |
| --- | --- |

(b)

tehtanje iztovorjenih količin ni splošna obveznost v Skupnosti. V nekaterih primerih so količine, navedene na deklaracijah o iztovarjanju, samo bolj ali manj točne in natančne ocene;

| (c) | stopnja dopustnega odstopanja pri ocenah količin, navedenih v ladijskem dnevniku, ki znaša 20 %, ne omogoča kaznovanja praks, katerih posledica so za do 36 % prenizke prijave, če ni nadzora ob iztovarjanju (25); |
| --- | --- |

(c)

stopnja dopustnega odstopanja pri ocenah količin, navedenih v ladijskem dnevniku, ki znaša 20 %, ne omogoča kaznovanja praks, katerih posledica so za do 36 % prenizke prijave, če ni nadzora ob iztovarjanju (25);

| (d) | kar zadeva potrdila o prodaji, bi morali različni interesi kupca in prodajalca zagotavljati kakovost informacij, navedenih v potrdilih, vendar v praksi to ni vedno tako. Pri nekaterih vrstah ribištva nekateri subjekti namreč hkrati nadzirajo ribolovno ter predelovalno ali distribucijsko dejavnost. |
| --- | --- |

(d)

kar zadeva potrdila o prodaji, bi morali različni interesi kupca in prodajalca zagotavljati kakovost informacij, navedenih v potrdilih, vendar v praksi to ni vedno tako. Pri nekaterih vrstah ribištva nekateri subjekti namreč hkrati nadzirajo ribolovno ter predelovalno ali distribucijsko dejavnost.

| 22. | Komisija, ki se zaveda teh slabosti, je za nekatere posebne vrste ribištva uvedla posebne določbe za odpravo nekaterih od teh pomanjkljivosti. Tako se je v načrtih za obnovitev staležev dovoljeno odstopanje zmanjšalo na 8 %, obvezna pa sta postala tehtanje s tehtnico na dražbi in izročitev kopije ladijskega dnevnika takoj ob vplutju v pristanišče. Nekatere države članice so šle še dlje ter te določbe razširile ali posplošile. |
| --- | --- |

22.

Komisija, ki se zaveda teh slabosti, je za nekatere posebne vrste ribištva uvedla posebne določbe za odpravo nekaterih od teh pomanjkljivosti. Tako se je v načrtih za obnovitev staležev dovoljeno odstopanje zmanjšalo na 8 %, obvezna pa sta postala tehtanje s tehtnico na dražbi in izročitev kopije ladijskega dnevnika takoj ob vplutju v pristanišče. Nekatere države članice so šle še dlje ter te določbe razširile ali posplošile.

| 23. | Poleg tega je v uredbi, objavljeni decembra 2006 (26), predpisana delna in postopna zamenjava deklaracij na papirju s sistemom elektronskih deklaracij. S tem bi morali pridobiti pri hitrosti, zanesljivosti in stroških. Poleg tega bo z obveznostjo pošiljanja podatkov iz ladijskega dnevnika pred vplutjem v pristanišče odpravljena slabost pri nadzoru, povezana z rokom 48 ur za izročitev dokumenta na papirju. Vendar bo ta obveznost začela veljati šele 24 mesecev po začetku veljavnosti podrobnih izvedbenih predpisov, ki jih je treba še določiti in odobriti. |
| --- | --- |

23.

Poleg tega je v uredbi, objavljeni decembra 2006 (26), predpisana delna in postopna zamenjava deklaracij na papirju s sistemom elektronskih deklaracij. S tem bi morali pridobiti pri hitrosti, zanesljivosti in stroških. Poleg tega bo z obveznostjo pošiljanja podatkov iz ladijskega dnevnika pred vplutjem v pristanišče odpravljena slabost pri nadzoru, povezana z rokom 48 ur za izročitev dokumenta na papirju. Vendar bo ta obveznost začela veljati šele 24 mesecev po začetku veljavnosti podrobnih izvedbenih predpisov, ki jih je treba še določiti in odobriti.

| 24. | Ena država zunaj EU, Norveška, je uvedla strožje postopke za prodajne transakcije, ki nudijo boljša zagotovila. Ribič po zadnjem ulovu dražbenemu centru pošlje podroben seznam svojega tovora, ta se še isti dan pred iztovarjanjem in obveznim tehtanjem proda na elektronski dražbi (27), sestavi pa se tudi potrdilo o prodaji, ki ga podpišeta prodajalec in kupec preden plovilo zapusti pomol. Delo inšpektorjev je olajšano, ker hkrati na istem kraju obstajata izkupiček prodaje in ustrezno dokazilo. |
| --- | --- |

24.

Ena država zunaj EU, Norveška, je uvedla strožje postopke za prodajne transakcije, ki nudijo boljša zagotovila. Ribič po zadnjem ulovu dražbenemu centru pošlje podroben seznam svojega tovora, ta se še isti dan pred iztovarjanjem in obveznim tehtanjem proda na elektronski dražbi (27), sestavi pa se tudi potrdilo o prodaji, ki ga podpišeta prodajalec in kupec preden plovilo zapusti pomol. Delo inšpektorjev je olajšano, ker hkrati na istem kraju obstajata izkupiček prodaje in ustrezno dokazilo.

Ulov, ki se v sistemih za zbiranje podatkov ne upošteva: zavržki

| 25. | Ogromno rib, večinoma poginulih, se zavrže čez krov bodisi zaradi predpisov (28) bodisi iz ekonomskih razlogov (29). Ta pojav, ki se na območju severovzhodnega Atlantika (30) ocenjuje na 13 %, ne pomeni samo velikega zapravljanja virov, ampak tudi zmanjšanje kakovosti informacij, ki jih uporabljajo znanstveniki, zadolženi za ocenjevanje stanja staležev. |
| --- | --- |

25.

Ogromno rib, večinoma poginulih, se zavrže čez krov bodisi zaradi predpisov (28) bodisi iz ekonomskih razlogov (29). Ta pojav, ki se na območju severovzhodnega Atlantika (30) ocenjuje na 13 %, ne pomeni samo velikega zapravljanja virov, ampak tudi zmanjšanje kakovosti informacij, ki jih uporabljajo znanstveniki, zadolženi za ocenjevanje stanja staležev.

| 26. | Nasprotno pa ribič na Norveškem, ki ujame ribe, za katerih ulov nima dovoljenja, teh ne sme zavreči v morje. Da bi bila ta obveznost za ribiča ekonomsko kolikor je mogoče nevtralna, prejme majhen delež prihodka od prodaje „nezakonitih“ rib za pokritje stroškov, preostanek prihodka pa gre v javna sredstva. |
| --- | --- |

26.

Nasprotno pa ribič na Norveškem, ki ujame ribe, za katerih ulov nima dovoljenja, teh ne sme zavreči v morje. Da bi bila ta obveznost za ribiča ekonomsko kolikor je mogoče nevtralna, prejme majhen delež prihodka od prodaje „nezakonitih“ rib za pokritje stroškov, preostanek prihodka pa gre v javna sredstva.

Nepopolno ali prepozno zbiranje podatkov

| 27. | Najprej je treba povedati, da se v nekaterih državah članicah podatki o ulovu za nekatere ribolovne dejavnosti ne zbirajo:






  (a) | v Španiji se pri spremljanju kvot ne upošteva noben ulov plovil, krajših od 10 metrov, čeprav ta predstavljajo velik del nacionalnega ladjevja (31); |
| --- | --- | --- |

27.

Najprej je treba povedati, da se v nekaterih državah članicah podatki o ulovu za nekatere ribolovne dejavnosti ne zbirajo:

(a)

v Španiji se pri spremljanju kvot ne upošteva noben ulov plovil, krajših od 10 metrov, čeprav ta predstavljajo velik del nacionalnega ladjevja (31);

| (b) | v Franciji se dejavnosti v Sredozemskem morju ali v čezmorskih departmajih v okviru nacionalnega sistema statistične obravnave sploh ne spremljajo. |
| --- | --- |

(b)

v Franciji se dejavnosti v Sredozemskem morju ali v čezmorskih departmajih v okviru nacionalnega sistema statistične obravnave sploh ne spremljajo.

| 28. | Kot drugo, nekatere države članice v svoj informacijski sistem še niso vključile zbiranja enega ali drugega od treh ključnih dokumentov poročanja, čeprav je to ponekod obvezno že več kot 20 let:






  (a) | v Franciji nacionalni organi zahtevajo deklaracije o iztovarjanju šele od leta 2005 in v letu 2006 te v nacionalnem sistemu spremljanja podatkov o ulovu še vedno niso bile upoštevane; |
| --- | --- | --- |

28.

Kot drugo, nekatere države članice v svoj informacijski sistem še niso vključile zbiranja enega ali drugega od treh ključnih dokumentov poročanja, čeprav je to ponekod obvezno že več kot 20 let:

(a)

v Franciji nacionalni organi zahtevajo deklaracije o iztovarjanju šele od leta 2005 in v letu 2006 te v nacionalnem sistemu spremljanja podatkov o ulovu še vedno niso bile upoštevane;

| (b) | v Italiji in Španiji se poraba kvot spremlja samo na podlagi ene vrste dokumenta; |
| --- | --- |

(b)

v Italiji in Španiji se poraba kvot spremlja samo na podlagi ene vrste dokumenta;

| (c) | v Španiji in Franciji se ne evidentirajo potrdila o prodaji hitro zamrznjenih proizvodov, čeprav gre za zelo velike količine (32); |
| --- | --- |

(c)

v Španiji in Franciji se ne evidentirajo potrdila o prodaji hitro zamrznjenih proizvodov, čeprav gre za zelo velike količine (32);

| (d) | v Združenem kraljestvu je evidentiranje potrdil o prodaji postalo obvezno šele leta 2006. |
| --- | --- |

(d)

v Združenem kraljestvu je evidentiranje potrdil o prodaji postalo obvezno šele leta 2006.

| 29. | Poleg tega v sistemih za zbiranje podatkov, vzpostavljenih v državah članicah, ni mogoče vedno ugotoviti, kateri dokumenti manjkajo, in zahtevati njihove predložitve:






  (a) | v Franciji v letu 2005 glede na podatke službe, pristojne za centralizacijo podatkov o ulovu, za 5 % plovil, daljših od 10 metrov, ni bil vpisan noben podatek o ulovu; |
| --- | --- | --- |

29.

Poleg tega v sistemih za zbiranje podatkov, vzpostavljenih v državah članicah, ni mogoče vedno ugotoviti, kateri dokumenti manjkajo, in zahtevati njihove predložitve:

(a)

v Franciji v letu 2005 glede na podatke službe, pristojne za centralizacijo podatkov o ulovu, za 5 % plovil, daljših od 10 metrov, ni bil vpisan noben podatek o ulovu;

| (b) | v Združenem kraljestvu ni mehanizma, ki bi omogočal preverjanje izčrpnosti potrdil o prodaji, predloženih za plovila, krajša od 10 metrov, čeprav so edini vir podatkov za spremljanje ulova za ta del ladjevja; |
| --- | --- |

(b)

v Združenem kraljestvu ni mehanizma, ki bi omogočal preverjanje izčrpnosti potrdil o prodaji, predloženih za plovila, krajša od 10 metrov, čeprav so edini vir podatkov za spremljanje ulova za ta del ladjevja;

| (c) | v Španiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu ni sistema za preverjanje spremljanja zaporednega številčenja dokumentov poročanja, da bi se zagotovilo, da so bili predloženi vsi zahtevani dokumenti; |
| --- | --- |

(c)

v Španiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu ni sistema za preverjanje spremljanja zaporednega številčenja dokumentov poročanja, da bi se zagotovilo, da so bili predloženi vsi zahtevani dokumenti;

| (d) | na Danskem, v Franciji, Italiji, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu ni sistematične kontrole skladnosti med podatki iz VMS (33) in podatki v dokumentih poročanja; Računsko sodišče je v štirih od teh petih držav, kjer je opravilo preizkuse v zvezi s tem vprašanjem, ugotovilo očitne nepravilnosti, za katere pristojni organi niso mogli dati zadovoljivih odgovorov. |
| --- | --- |

(d)

na Danskem, v Franciji, Italiji, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu ni sistematične kontrole skladnosti med podatki iz VMS (33) in podatki v dokumentih poročanja; Računsko sodišče je v štirih od teh petih držav, kjer je opravilo preizkuse v zvezi s tem vprašanjem, ugotovilo očitne nepravilnosti, za katere pristojni organi niso mogli dati zadovoljivih odgovorov.

| 30. | In končno, zamude pri zbiranju in potrjevanju podatkov lahko škodijo tudi njihovi izčrpnosti. To se zgodi, če ulovi niso potrjeni pred rokom za pošiljanje dokončnih številk za preteklo leto Komisiji. Ugotovljenih je bilo več takih nepravilnosti:






  (a) | v Združenem kraljestvu so popravki, izvedeni po 15. februarju 2006 (34), ki je bil skrajni rok, pri 3 staležih pokazali preseganje kvote za leto 2005 in pri 3 drugih staležih povečanje že ugotovljenih presežkov; |
| --- | --- | --- |

30.

In končno, zamude pri zbiranju in potrjevanju podatkov lahko škodijo tudi njihovi izčrpnosti. To se zgodi, če ulovi niso potrjeni pred rokom za pošiljanje dokončnih številk za preteklo leto Komisiji. Ugotovljenih je bilo več takih nepravilnosti:

(a)

v Združenem kraljestvu so popravki, izvedeni po 15. februarju 2006 (34), ki je bil skrajni rok, pri 3 staležih pokazali preseganje kvote za leto 2005 in pri 3 drugih staležih povečanje že ugotovljenih presežkov;

| (b) | v Italiji je služba, pristojna za spremljanje kvot, prejela osem dodatnih deklaracij za navadnega tuna po datumu sprejetja dokončnih številk; poslal jih je ribič, ki se je čudil, da so mu organi znižali posamezno kvoto za novo leto zaradi majhne količine ulova, sporočene leta 2005: upoštevanje teh dodatnih količin pokaže, da je bila nacionalna kvota presežena. |
| --- | --- |

(b)

v Italiji je služba, pristojna za spremljanje kvot, prejela osem dodatnih deklaracij za navadnega tuna po datumu sprejetja dokončnih številk; poslal jih je ribič, ki se je čudil, da so mu organi znižali posamezno kvoto za novo leto zaradi majhne količine ulova, sporočene leta 2005: upoštevanje teh dodatnih količin pokaže, da je bila nacionalna kvota presežena.

Omejene in ne vedno učinkovite kontrole potrjevanja

Nobena obiskana država članica ne more ugotoviti vseh nepravilnosti pri poročanju

| 31. | Predpisi Skupnosti (35) državam članicam nalagajo obveznost, da izdelajo sistem potrjevanja podatkov, ki vsebuje predvsem navzkrižna preverjanja ter kontrole podatkov, izhajajočih iz teh obveznosti poročanja, in podatkov VMS. Poleg tega določa, da mora vsaka država za lažje preverjanje vzpostaviti zbirko podatkov, ne določa pa natančneje niti narave niti obsega kontrol, ki jih je treba izvajati pri potrjevanju. |
| --- | --- |

31.

Predpisi Skupnosti (35) državam članicam nalagajo obveznost, da izdelajo sistem potrjevanja podatkov, ki vsebuje predvsem navzkrižna preverjanja ter kontrole podatkov, izhajajočih iz teh obveznosti poročanja, in podatkov VMS. Poleg tega določa, da mora vsaka država za lažje preverjanje vzpostaviti zbirko podatkov, ne določa pa natančneje niti narave niti obsega kontrol, ki jih je treba izvajati pri potrjevanju.

| 32. | Nobena država članica nima na voljo povsem integriranega sistema za potrjevanje, se pravi takšnega, ki bi omogočal samodejno in sistematično preverjanje vseh istovrstnih sporočenih podatkov:






  (a) | v nobeni od obiskanih držav članic ni samodejnega in sistematičnega navzkrižnega preverjanja podatkov iz treh glavnih dokumentov poročanja in ustreznih podatkov VMS; |
| --- | --- | --- |

32.

Nobena država članica nima na voljo povsem integriranega sistema za potrjevanje, se pravi takšnega, ki bi omogočal samodejno in sistematično preverjanje vseh istovrstnih sporočenih podatkov:

(a)

v nobeni od obiskanih držav članic ni samodejnega in sistematičnega navzkrižnega preverjanja podatkov iz treh glavnih dokumentov poročanja in ustreznih podatkov VMS;

| (b) | v Franciji se deklaracije o iztovarjanju ne upoštevajo, sistem potrjevanja je sestavljen iz dopolnjevanja podatkov o prodaji, ki niso izčrpni (36) in ne vedno ustrezni (37), z ocenami iz ladijskih dnevnikov; |
| --- | --- |

(b)

v Franciji se deklaracije o iztovarjanju ne upoštevajo, sistem potrjevanja je sestavljen iz dopolnjevanja podatkov o prodaji, ki niso izčrpni (36) in ne vedno ustrezni (37), z ocenami iz ladijskih dnevnikov;

| (c) | v Italiji se za spremljanje edine vrste, za katero velja kvota, uporablja samo en dokument, kar onemogoča vsakršno primerjanje podatkov; še več, obrazec, uporabljen leta 2005 in delno tudi leta 2006, ni bil v skladu s predpisi Skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

v Italiji se za spremljanje edine vrste, za katero velja kvota, uporablja samo en dokument, kar onemogoča vsakršno primerjanje podatkov; še več, obrazec, uporabljen leta 2005 in delno tudi leta 2006, ni bil v skladu s predpisi Skupnosti;

| (d) | na Danskem in v Španiji se podatki iz deklaracij o iztovarjanju in potrdil o prodaji primerjajo samo v primeru fizične inšpekcije. |
| --- | --- |

(d)

na Danskem in v Španiji se podatki iz deklaracij o iztovarjanju in potrdil o prodaji primerjajo samo v primeru fizične inšpekcije.

| 33. | Poleg tega se v nobeni od obiskanih držav, razen na Nizozemskem, morebitne številke, dobljene pri štetju med fizičnimi inšpekcijami, ne vključijo v sistem potrjevanja poročil o ulovu, čeprav so že same po sebi zanesljivejše od številk v deklaracijah. |
| --- | --- |

33.

Poleg tega se v nobeni od obiskanih držav, razen na Nizozemskem, morebitne številke, dobljene pri štetju med fizičnimi inšpekcijami, ne vključijo v sistem potrjevanja poročil o ulovu, čeprav so že same po sebi zanesljivejše od številk v deklaracijah.

Vse nepravilnosti, ki jih ugotovijo države članice, niso predmet ustreznega spremljanja

| 34. | V nobeni od obiskanih držav niso bila navzkrižna preverjanja dovolj dokumentirana, da bi bilo mogoče preveriti, ali so bila dejansko opravljena in ali so bile ugotovljene nepravilnosti predmet ustreznega spremljanja. |
| --- | --- |

34.

V nobeni od obiskanih držav niso bila navzkrižna preverjanja dovolj dokumentirana, da bi bilo mogoče preveriti, ali so bila dejansko opravljena in ali so bile ugotovljene nepravilnosti predmet ustreznega spremljanja.

| 35. | V Franciji je sistem potrjevanja oslabljen zaradi pravnih pomislekov. Znotraj nacionalne uprave namreč poteka razprava, ali so sporočeni podatki statistične narave ali ne. Zaradi pravne negotovosti se tudi o razlikah, ki presegajo dovoljeno odstopanje in jih odkrijejo službe, pristojne za obravnavo podatkov o ulovu, inšpektorjem ne poroča sistematično. |
| --- | --- |

35.

V Franciji je sistem potrjevanja oslabljen zaradi pravnih pomislekov. Znotraj nacionalne uprave namreč poteka razprava, ali so sporočeni podatki statistične narave ali ne. Zaradi pravne negotovosti se tudi o razlikah, ki presegajo dovoljeno odstopanje in jih odkrijejo službe, pristojne za obravnavo podatkov o ulovu, inšpektorjem ne poroča sistematično.

| 36. | In kot zadnje, zaradi pomanjkljivosti v sistemih potrjevanja je lahko Računsko sodišče v vseh obiskanih državah članicah ugotovilo nepravilnosti pri poročanju (38), ki niso bile ugotovljene ali obravnavane. |
| --- | --- |

36.

In kot zadnje, zaradi pomanjkljivosti v sistemih potrjevanja je lahko Računsko sodišče v vseh obiskanih državah članicah ugotovilo nepravilnosti pri poročanju (38), ki niso bile ugotovljene ali obravnavane.

Pomanjkljivo povezovanje in usklajevanje na ravni Skupnosti

Interoperabilnost sistemov različnih držav članic je zelo omejena, kar negativno vpliva na izčrpnost kontrol

| 37. | Ker različni nacionalni sistemi za zbiranje podatkov o ulovu niso interoperabilni in medsebojno povezani, so možnosti preverjanja manjše, to pa posledično omejuje obseg učinkovitosti sistemov potrjevanja. Tako na primer v primeru prve prodaje v državi, ki ni država zastave ali kraja iztovarjanja, ni mogoče opraviti samodejnega navzkrižnega preverjanja med podatki v potrdilu o prodaji na eni strani ter podatki v ladijskem dnevniku in deklaraciji o iztovarjanju na drugi strani (39). |
| --- | --- |

37.

Ker različni nacionalni sistemi za zbiranje podatkov o ulovu niso interoperabilni in medsebojno povezani, so možnosti preverjanja manjše, to pa posledično omejuje obseg učinkovitosti sistemov potrjevanja. Tako na primer v primeru prve prodaje v državi, ki ni država zastave ali kraja iztovarjanja, ni mogoče opraviti samodejnega navzkrižnega preverjanja med podatki v potrdilu o prodaji na eni strani ter podatki v ladijskem dnevniku in deklaraciji o iztovarjanju na drugi strani (39).

Nenatančnost in neskladnost nacionalnih korekcijskih faktorjev

| 38. | TAC in kvote se določijo v tonah žive teže, se pravi, v celih ribah v trenutku ulova. Nasprotno se v dokumentih poročanja, ki se uporabljajo kot referenca za spremljanje ulovov (40), uporablja neto teža. Razlika med obema enotama izhaja predvsem iz razseka rib na krovu plovil. Za prehajanje med enotama so na voljo korekcijski faktorji. Ti ustrezajo podatkom, ki izhajajo iz nekdanje prakse (41), vendar nikoli niso bili strogo potrjeni in se med državami članicami pogosto razlikujejo. Posledica tega so netočnosti v potrjenih številkah o ulovu ter neutemeljene in včasih velike razlike med tonažami, ki se upoštevajo za spremljanje kvot, glede na to, v kateri državi je potekalo iztovarjanje (42). |
| --- | --- |

38.

TAC in kvote se določijo v tonah žive teže, se pravi, v celih ribah v trenutku ulova. Nasprotno se v dokumentih poročanja, ki se uporabljajo kot referenca za spremljanje ulovov (40), uporablja neto teža. Razlika med obema enotama izhaja predvsem iz razseka rib na krovu plovil. Za prehajanje med enotama so na voljo korekcijski faktorji. Ti ustrezajo podatkom, ki izhajajo iz nekdanje prakse (41), vendar nikoli niso bili strogo potrjeni in se med državami članicami pogosto razlikujejo. Posledica tega so netočnosti v potrjenih številkah o ulovu ter neutemeljene in včasih velike razlike med tonažami, ki se upoštevajo za spremljanje kvot, glede na to, v kateri državi je potekalo iztovarjanje (42).

V dveh obiskanih državah velike težave s sledljivostjo

| 39. | V dveh obiskanih državah ni zagotovljena sledljivost podatkov, to pomeni, da ni bilo mogoče preveriti, ali se konsolidirani podatki, poslani Komisiji, res ujemajo z vsoto posameznih potrjenih podatkov. To je velika nepravilnost, saj podatkov, uporabljenih za spremljanje kvot, in podatkov, navedenih v posameznih deklaracijah, ni mogoče povezati:






  (a) | v Franciji so se za šest analiziranih vrst seštevki na podrobnem seznamu, ki so ga sestavili nacionalni organi, zelo razlikovali od dokončnih številk, poslanih Komisiji (glej tabelo 1); francoski organi so pojasnili možni izvor teh razlik, vendar niso mogli predložiti usklajenega seznama;
  Tabela 1 | Vrste (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- |
| | ANF (morska spaka) | BFT (navadni tun) | COD (trska) | HKE (oslič) | SRX (raža) | WHG (mol) |
| Seštevek na podrobnem seznamu, izročenem revizorjem | 19 910,5 | 1 683,1 | 5 537,7 | 13 167,4 | 56,9 | 13 391,4 |
| Podatki, poslani GD za ribištvo | 15 981,9 | 1 864,4 | 6 528,9 | 7 425,1 | 48,5 | 12 914,4 |
| Razlika (v tonah) | 3 928,6 | – 181,3 | – 991,2 | 5 742,3 | 8,4 | 477,0 |
| Razlika v % | 24,6 % | –9,7 % | –15,2 % | 77,3 % | 17,3 % | 3,7 % |

39.

V dveh obiskanih državah ni zagotovljena sledljivost podatkov, to pomeni, da ni bilo mogoče preveriti, ali se konsolidirani podatki, poslani Komisiji, res ujemajo z vsoto posameznih potrjenih podatkov. To je velika nepravilnost, saj podatkov, uporabljenih za spremljanje kvot, in podatkov, navedenih v posameznih deklaracijah, ni mogoče povezati:

(a)

v Franciji so se za šest analiziranih vrst seštevki na podrobnem seznamu, ki so ga sestavili nacionalni organi, zelo razlikovali od dokončnih številk, poslanih Komisiji (glej tabelo 1); francoski organi so pojasnili možni izvor teh razlik, vendar niso mogli predložiti usklajenega seznama;

Tabela 1

Vrste (v tonah)

ANF (morska spaka)

BFT (navadni tun)

COD (trska)

HKE (oslič)

SRX (raža)

WHG (mol)

Seštevek na podrobnem seznamu, izročenem revizorjem

19 910,5

1 683,1

5 537,7

13 167,4

56,9

13 391,4

Podatki, poslani GD za ribištvo

15 981,9

1 864,4

6 528,9

7 425,1

48,5

12 914,4

Razlika (v tonah)

3 928,6

– 181,3

– 991,2

5 742,3

8,4

477,0

Razlika v %

24,6 %

–9,7 %

–15,2 %

77,3 %

17,3 %

3,7 %

| (b) | v Španiji so podatki za leto 2005, sporočeni generalnemu direktoratu za ribištvo in pomorske zadeve (GD za ribištvo) glede iztovarjanj s španskih plovil v Španiji, za približno 40 % (43) nižji od podatkov, vpisanih v nacionalnih podatkovnih zbirkah; španski organi so priznali opustitve v poročilih, poslanih GD za ribištvo in pomorske zadeve, v višini 148 500 ton za vrste, za katere kvote ne veljajo, in niso mogli pojasniti preostalih 20 500 ton razlike; |
| --- | --- |

(b)

v Španiji so podatki za leto 2005, sporočeni generalnemu direktoratu za ribištvo in pomorske zadeve (GD za ribištvo) glede iztovarjanj s španskih plovil v Španiji, za približno 40 % (43) nižji od podatkov, vpisanih v nacionalnih podatkovnih zbirkah; španski organi so priznali opustitve v poročilih, poslanih GD za ribištvo in pomorske zadeve, v višini 148 500 ton za vrste, za katere kvote ne veljajo, in niso mogli pojasniti preostalih 20 500 ton razlike;

| (c) | v Italiji so pristojni nadzorni organi na kraju samem trdili, da v letu 2005 ni bilo nobenega iztovarjanja navadnega tuna, čeprav so na dokumentu, ki so ga pripravile centralne službe, navedena iztovarjanja v višini 97,5 tone navadnega tuna v navedenem območju v pristojnosti Salerna. V dveh od sedmih poročil o ulovu, v katerih so bile navedene iztovorjene količine, je bilo navedeno pristanišče v drugi regiji. Z analizo signalov VMS ni bilo mogoče določiti točnega položaja zadevnih plovil na navedeni datum iztovarjanja (44). |
| --- | --- |

(c)

v Italiji so pristojni nadzorni organi na kraju samem trdili, da v letu 2005 ni bilo nobenega iztovarjanja navadnega tuna, čeprav so na dokumentu, ki so ga pripravile centralne službe, navedena iztovarjanja v višini 97,5 tone navadnega tuna v navedenem območju v pristojnosti Salerna. V dveh od sedmih poročil o ulovu, v katerih so bile navedene iztovorjene količine, je bilo navedeno pristanišče v drugi regiji. Z analizo signalov VMS ni bilo mogoče določiti točnega položaja zadevnih plovil na navedeni datum iztovarjanja (44).

Nazadnje nezanesljivi podatki o spremljanju kvot

Države članice ne izvajajo celovite revizije in sistema potrjevanja

| 40. | Nobena od obiskanih držav članic ni izvajala celovite revizije sistema za zbiranje in potrjevanje podatkov o ulovu, s katero bi ocenila zlasti kakovost računalniških aplikacij. Prav tako podatki iz teh sistemov, ki so bili poslani Komisiji, niso bili nikoli predmet postopka potrjevanja s strani neodvisnega organa. |
| --- | --- |

40.

Nobena od obiskanih držav članic ni izvajala celovite revizije sistema za zbiranje in potrjevanje podatkov o ulovu, s katero bi ocenila zlasti kakovost računalniških aplikacij. Prav tako podatki iz teh sistemov, ki so bili poslani Komisiji, niso bili nikoli predmet postopka potrjevanja s strani neodvisnega organa.

| 41. | Vendar je bilo v prvotni različici uredbe o nadzoru (45) predvideno, da država članica Komisiji v prvem letu po začetku veljavnosti uredbe predloži poročilo, v katerem opiše način zbiranja in preverjanja podatkov ter navede stopnjo zanesljivosti teh podatkov. Ta obveznost ni bila ohranjena v poznejših različicah besedila (46). |
| --- | --- |

41.

Vendar je bilo v prvotni različici uredbe o nadzoru (45) predvideno, da država članica Komisiji v prvem letu po začetku veljavnosti uredbe predloži poročilo, v katerem opiše način zbiranja in preverjanja podatkov ter navede stopnjo zanesljivosti teh podatkov. Ta obveznost ni bila ohranjena v poznejših različicah besedila (46).

Komisija se zaveda tega položaja

| 42. | Komisija se zaveda nezanesljivosti podatkov, ki jih prejema in je o tem že javno poročala (47). |
| --- | --- |

42.

Komisija se zaveda nezanesljivosti podatkov, ki jih prejema in je o tem že javno poročala (47).

| 43. | Komisija si na podlagi teh nezanesljivih podatkov vseeno prizadeva, da bi preprečila preseganja kvote in jih kaznovala, kjer je to potrebno. |
| --- | --- |

43.

Komisija si na podlagi teh nezanesljivih podatkov vseeno prizadeva, da bi preprečila preseganja kvote in jih kaznovala, kjer je to potrebno.

Nezadostno spremljanje s strani Komisije

| 44. | Ker so za upravljanje in spremljanje svojih kvot odgovorne predvsem države članice, morajo sprejeti potrebne predpise, da bi preprečile njihovo preseganje, če je potrebno, tudi s prekinitvijo zadevnih ribolovov. Komisija pa mora preveriti, ali države članice spoštujejo svoje obveznosti. V ta namen ima možnost, da na lastno pobudo prekine ribolov določenega staleža (48). |
| --- | --- |

44.

Ker so za upravljanje in spremljanje svojih kvot odgovorne predvsem države članice, morajo sprejeti potrebne predpise, da bi preprečile njihovo preseganje, če je potrebno, tudi s prekinitvijo zadevnih ribolovov. Komisija pa mora preveriti, ali države članice spoštujejo svoje obveznosti. V ta namen ima možnost, da na lastno pobudo prekine ribolov določenega staleža (48).

Nezadosten informacijski sistem

| 45. | Informacijski sistem, prek katerega Komisija mesečno prejema podatke o ulovu, ki jih pripravijo države članice, ima več pomanjkljivosti. Prvič, poslane informacije so, kot je bilo že navedeno, nezanesljive. Drugič, vse države članice poročil ne pošiljajo sistematično v predvidenih rokih, kar omejuje odzivno sposobnost Komisije. Ker se poleg tega informacije zbirajo vse leto, ni mogoče preverjati usklajenosti med enim in drugim proračunskim letom v določenih obdobjih ali ugotoviti zamude pri obdelavi. Kot zadnje, ker ni nekaterih preprostih logičnih preizkusov, ni mogoče takoj ugotoviti niti nekaterih velikih netočnosti pri poročanju (49). |
| --- | --- |

45.

Informacijski sistem, prek katerega Komisija mesečno prejema podatke o ulovu, ki jih pripravijo države članice, ima več pomanjkljivosti. Prvič, poslane informacije so, kot je bilo že navedeno, nezanesljive. Drugič, vse države članice poročil ne pošiljajo sistematično v predvidenih rokih, kar omejuje odzivno sposobnost Komisije. Ker se poleg tega informacije zbirajo vse leto, ni mogoče preverjati usklajenosti med enim in drugim proračunskim letom v določenih obdobjih ali ugotoviti zamude pri obdelavi. Kot zadnje, ker ni nekaterih preprostih logičnih preizkusov, ni mogoče takoj ugotoviti niti nekaterih velikih netočnosti pri poročanju (49).

Ni ocenjevanja kakovosti podatkov

| 46. | Komisija ne primerja podatkov, poslanih GD za ribištvo v okviru izvajanja ribiške politike, z enakimi podatki, ki jih prejme Eurostat (50) in se v nekaterih primerih znatno razlikujejo. |
| --- | --- |

46.

Komisija ne primerja podatkov, poslanih GD za ribištvo v okviru izvajanja ribiške politike, z enakimi podatki, ki jih prejme Eurostat (50) in se v nekaterih primerih znatno razlikujejo.

| 47. | Komisija ima od leta 1999 pravico dostopa do dvojnikov nacionalnih računalniških datotek (51). Ta možnost bi ji morala omogočiti, da oceni kakovost podatkov, ki se ji pošiljajo. Vendar je, kar zadeva podatke o ulovu, državam članicam prvo zahtevo v zvezi s tem poslala šele leta 2007. Komisija pojasnjuje, da to možnost malo uporablja, ker njene nadzorne in inšpekcijske enote nimajo dovolj zaposlenih z resničnim strokovnim znanjem in izkušnjami na področju analize, obdelave in preverjanja teh podatkov. |
| --- | --- |

47.

Komisija ima od leta 1999 pravico dostopa do dvojnikov nacionalnih računalniških datotek (51). Ta možnost bi ji morala omogočiti, da oceni kakovost podatkov, ki se ji pošiljajo. Vendar je, kar zadeva podatke o ulovu, državam članicam prvo zahtevo v zvezi s tem poslala šele leta 2007. Komisija pojasnjuje, da to možnost malo uporablja, ker njene nadzorne in inšpekcijske enote nimajo dovolj zaposlenih z resničnim strokovnim znanjem in izkušnjami na področju analize, obdelave in preverjanja teh podatkov.

Tabela 2

Primeri razlik med podatki GD za ribištvo in pomorske zadeve in Eurostata

| Navadni tun (BFT), leto 2005 (v tonah) |
| --- |
| Država članica | Kvota | Podatki GD za ribištvo | Podatki Eurostata | Razlika |
| Ton | % |
| Francija | 6 983 | 8 936 | 9 726 | – 791 | –8,8 % |
| Italija | 4 888 | 4 879 | 4 272 | 607 | 12,4 % |
| Španija | 5 857 | 5 850 | 5 650 | 200 | 3,4 % |

Navadni tun (BFT), leto 2005 (v tonah)

Država članica

Kvota

Podatki GD za ribištvo

Podatki Eurostata

Razlika

Ton

%

Francija

6 983

8 936

9 726

– 791

–8,8 %

Italija

4 888

4 879

4 272

607

12,4 %

Španija

5 857

5 850

5 650

200

3,4 %

Omejeno spremljanje

| 48. | Sistem spremljanja in opozarjanja, ki ga je vzpostavila Komisija, deluje tako, da se za vsak stalež, za katerega velja kvota (52), opravi samodejna primerjava med zneskom kvot in sporočenimi ulovi. Ko stopnja porabe doseže vnaprej določen prag, se zadevni državi članici pošlje opozorilo, s katerim se jo pozove, naj sporoči ukrepe, ki jih namerava sprejeti. |
| --- | --- |

48.

Sistem spremljanja in opozarjanja, ki ga je vzpostavila Komisija, deluje tako, da se za vsak stalež, za katerega velja kvota (52), opravi samodejna primerjava med zneskom kvot in sporočenimi ulovi. Ko stopnja porabe doseže vnaprej določen prag, se zadevni državi članici pošlje opozorilo, s katerim se jo pozove, naj sporoči ukrepe, ki jih namerava sprejeti.

| 49. | Zamude pri poročilih o ulovu in pri spremljanju trgovanja s kvotami med državami članicami, skupaj z zapleti, nastalimi zaradi posebnih razmer (53), možnostmi odškodnin, prenosov ali ponderiranih zmanjšanj na naslednje leto in pod različnimi pogoji, ter pomanjkanje človeških virov, ki se ukvarjajo s tem, zmanjšujejo učinkovitost tega postopka. Leta 2005 ta sistem ni preprečil uradnega presežka 26 kvot, od katerih jih je bilo 11 znatno preseženih (54). |
| --- | --- |

49.

Zamude pri poročilih o ulovu in pri spremljanju trgovanja s kvotami med državami članicami, skupaj z zapleti, nastalimi zaradi posebnih razmer (53), možnostmi odškodnin, prenosov ali ponderiranih zmanjšanj na naslednje leto in pod različnimi pogoji, ter pomanjkanje človeških virov, ki se ukvarjajo s tem, zmanjšujejo učinkovitost tega postopka. Leta 2005 ta sistem ni preprečil uradnega presežka 26 kvot, od katerih jih je bilo 11 znatno preseženih (54).

Omejene možnosti ukrepanja

| 50. | Komisija ima pravico na lastno pobudo prekiniti ribolov (55). Vendar je v praksi zato, ker je treba zbrati zadostne dokaze, ki potrjujejo, da je bila kvota izkoriščena, področje uporabe te določbe omejeno samo na staleže, za katere je značilno majhno število zadevnih plovil in iztovarjanj. Poleg tega Komisija zaradi skrbi, da bi se izognila vsakršnemu tveganju pravnega postopka, pred ukrepanjem zahteva zelo visoko stopnjo zaupanja, s čimer odlaga datum sprejetja odločitve in posledično zmanjšuje učinkovitost ukrepa. |
| --- | --- |

50.

Komisija ima pravico na lastno pobudo prekiniti ribolov (55). Vendar je v praksi zato, ker je treba zbrati zadostne dokaze, ki potrjujejo, da je bila kvota izkoriščena, področje uporabe te določbe omejeno samo na staleže, za katere je značilno majhno število zadevnih plovil in iztovarjanj. Poleg tega Komisija zaradi skrbi, da bi se izognila vsakršnemu tveganju pravnega postopka, pred ukrepanjem zahteva zelo visoko stopnjo zaupanja, s čimer odlaga datum sprejetja odločitve in posledično zmanjšuje učinkovitost ukrepa.

| 51. | Spremljanje kvot je torej pomanjkljivo, ker temelji na podatkih dvomljive kakovosti, ki so predmet le omejenega preverjanja s strani Komisije, in ker dejansko ni možnosti prisilnih ukrepov. Poleg tega administrativna preverjanja kljub svoji uspešnosti ne zagotavljajo resničnosti sporočenih informacij v vseh primerih. Dopolnjevati jih morajo fizične inšpekcije. |
| --- | --- |

51.

Spremljanje kvot je torej pomanjkljivo, ker temelji na podatkih dvomljive kakovosti, ki so predmet le omejenega preverjanja s strani Komisije, in ker dejansko ni možnosti prisilnih ukrepov. Poleg tega administrativna preverjanja kljub svoji uspešnosti ne zagotavljajo resničnosti sporočenih informacij v vseh primerih. Dopolnjevati jih morajo fizične inšpekcije.

Omejena učinkovitost nacionalnih inšpekcijskih pregledov

| 52. | Uspeh politike trajnostnega upravljanja ribolovnih virov je odvisen od učinkovitega izvajanja različnih predpisov. To predpostavlja obstoj učinkovitih sistemov nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki omogočajo preprečevanje in odkrivanje kršitev. Za to so potrebni splošni referenčni standardi, zadosten nadzorni pritisk in optimizacija dejavnosti inšpekcijskih pregledov. Nobenega od teh treh navedenih pogojev ni bilo mogoče preveriti. |
| --- | --- |

52.

Uspeh politike trajnostnega upravljanja ribolovnih virov je odvisen od učinkovitega izvajanja različnih predpisov. To predpostavlja obstoj učinkovitih sistemov nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki omogočajo preprečevanje in odkrivanje kršitev. Za to so potrebni splošni referenčni standardi, zadosten nadzorni pritisk in optimizacija dejavnosti inšpekcijskih pregledov. Nobenega od teh treh navedenih pogojev ni bilo mogoče preveriti.

Ni splošnih nadzornih standardov

Ker ni splošnih standardov, ...

| 53. | Zakonodaja Skupnosti nalaga državam članicam obveznost, da sprejmejo potrebne ukrepe za učinkovit nadzor in preverjanje izvajanja pravil SRP (56). Vendar ti koncepti niso opredeljeni v nobenih smernicah. |
| --- | --- |

53.

Zakonodaja Skupnosti nalaga državam članicam obveznost, da sprejmejo potrebne ukrepe za učinkovit nadzor in preverjanje izvajanja pravil SRP (56). Vendar ti koncepti niso opredeljeni v nobenih smernicah.

| 54. | Komisija je po reformi SRP leta 2002, zlasti v načrte za obnovitev staležev, predpisom dodala inšpekcijske standarde, količinske cilje pri nadzoru ter obveznosti v zvezi z obstojem nacionalnih nadzornih programov. Vendar ti ostajajo omejeni na posebne primere, zato obstaja tveganje, da bo povečanje števila teh zahtev povzročilo nalaganje in prepletanje obveznosti, ki jih je težko upravljati in upoštevati, ne da bi občutno oslabili raven nadzora nad tistimi vrstami ribištva, ki niso predmet teh načrtov. |
| --- | --- |

54.

Komisija je po reformi SRP leta 2002, zlasti v načrte za obnovitev staležev, predpisom dodala inšpekcijske standarde, količinske cilje pri nadzoru ter obveznosti v zvezi z obstojem nacionalnih nadzornih programov. Vendar ti ostajajo omejeni na posebne primere, zato obstaja tveganje, da bo povečanje števila teh zahtev povzročilo nalaganje in prepletanje obveznosti, ki jih je težko upravljati in upoštevati, ne da bi občutno oslabili raven nadzora nad tistimi vrstami ribištva, ki niso predmet teh načrtov.

... so posledica raznolike in slabo sprejete prakse ...

| 55. | Ker ni skupnih standardov, je vsaka država članica na svojem območju pristojnosti vzpostavila svoj sistem z lastnimi značilnostmi. Posledica različnih nacionalnih ukrepov so različni postopki in prakse. Zaradi te različnosti lahko gospodarski subjekti kritizirajo prakse, ki se jim zdijo diskriminatorne, in dvomijo o ustreznosti SRP, kar zmanjšuje njihovo težnjo k upoštevanju teh pravil. |
| --- | --- |

55.

Ker ni skupnih standardov, je vsaka država članica na svojem območju pristojnosti vzpostavila svoj sistem z lastnimi značilnostmi. Posledica različnih nacionalnih ukrepov so različni postopki in prakse. Zaradi te različnosti lahko gospodarski subjekti kritizirajo prakse, ki se jim zdijo diskriminatorne, in dvomijo o ustreznosti SRP, kar zmanjšuje njihovo težnjo k upoštevanju teh pravil.

... ter omejeno področje vrednotenj, ki jih izvaja Komisija

| 56. | Naloga Komisije je vrednotiti in nadzirati, kako države članice uporabljajo pravila SRP (57) ter zlasti, kako izpolnjujejo svoje obveznosti glede izvajanja učinkovitega sistema nadzora in inšpekcijskih pregledov. O svojem delu objavi triletna poročila (58). |
| --- | --- |

56.

Naloga Komisije je vrednotiti in nadzirati, kako države članice uporabljajo pravila SRP (57) ter zlasti, kako izpolnjujejo svoje obveznosti glede izvajanja učinkovitega sistema nadzora in inšpekcijskih pregledov. O svojem delu objavi triletna poročila (58).

| 57. | Ker Komisija nima pravnih standardov in ker ni razvila splošno sprejetih standardov, ni izvajala splošnih vrednotenj sistemov, vzpostavljenih v državah članicah. Njeni inšpekcijski pregledi so osredotočeni na postopke nacionalnih sistemov, za katere veljajo posebni pravni standardi. Samo na podlagi teh standardov je mogoče priti do ugotovitev, ki jih je mogoče uporabiti v sodnem postopku. Vendar ji ta pristop ne omogoča, da bi podala mnenje o celotni učinkovitosti sistemov nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih mora vsaka država članica zagotavljati v skladu s predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

57.

Ker Komisija nima pravnih standardov in ker ni razvila splošno sprejetih standardov, ni izvajala splošnih vrednotenj sistemov, vzpostavljenih v državah članicah. Njeni inšpekcijski pregledi so osredotočeni na postopke nacionalnih sistemov, za katere veljajo posebni pravni standardi. Samo na podlagi teh standardov je mogoče priti do ugotovitev, ki jih je mogoče uporabiti v sodnem postopku. Vendar ji ta pristop ne omogoča, da bi podala mnenje o celotni učinkovitosti sistemov nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih mora vsaka država članica zagotavljati v skladu s predpisi Skupnosti.

| 58. | Računsko sodišče je učinkovitost sistemov inšpekcijskih pregledov in nadzora v različnih obiskanih državah članicah ovrednotilo na podlagi standardov, ki se uporabljajo za vse nadzorne sisteme (59). Te lahko razvrstimo v dve veliki kategoriji: eni zagotavljajo zadosten splošen nadzorni pritisk, drugi pa dobro ciljno usmerjenost inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

58.

Računsko sodišče je učinkovitost sistemov inšpekcijskih pregledov in nadzora v različnih obiskanih državah članicah ovrednotilo na podlagi standardov, ki se uporabljajo za vse nadzorne sisteme (59). Te lahko razvrstimo v dve veliki kategoriji: eni zagotavljajo zadosten splošen nadzorni pritisk, drugi pa dobro ciljno usmerjenost inšpekcijskih pregledov.

Nadzorni pritisk je težko ovrednotiti in ni vedno zadosten

| 59. | Za učinkovitost vsakega nadzornega sistema je potrebna minimalna raven fizičnih inšpekcij, katerih namen je na terenu preveriti upoštevanje predpisov. To raven je treba ovrednotiti ne samo z vidika količine, ampak tudi kakovosti, kar zahteva določitev minimalnih značilnosti inšpekcijskega pregleda, spremljanje inšpekcijske dejavnosti ter nadzor dejanskosti in kakovosti inšpekcijskih dejavnosti. |
| --- | --- |

59.

Za učinkovitost vsakega nadzornega sistema je potrebna minimalna raven fizičnih inšpekcij, katerih namen je na terenu preveriti upoštevanje predpisov. To raven je treba ovrednotiti ne samo z vidika količine, ampak tudi kakovosti, kar zahteva določitev minimalnih značilnosti inšpekcijskega pregleda, spremljanje inšpekcijske dejavnosti ter nadzor dejanskosti in kakovosti inšpekcijskih dejavnosti.

Ni splošnih pravnih standardov za inšpekcijske preglede

| 60. | Kot je bilo navedeno zgoraj, koncept inšpekcijskega pregleda v predpisih Skupnosti ni opredeljen. Tako lahko izraz inšpekcijski pregled pomeni nekajminutni pregled, omejen na preverjanje ribolovnega dovoljenja, ali pa večdnevno dejavnost, pri kateri sodelujejo številni inšpektorji in zajema izčrpen pregled tovora, ribolovnega orodja in celotne dokumentacije. Poleg tega takšno stanje nekaterim državam članicam omogoča, da v svoje statistične podatke o nadzoru vključijo inšpekcijske preglede, ki se ne nanašajo neposredno na upoštevanje predpisov o ohranjanju virov, ampak na primer na zdravstvene ali varnostne pogoje. |
| --- | --- |

60.

Kot je bilo navedeno zgoraj, koncept inšpekcijskega pregleda v predpisih Skupnosti ni opredeljen. Tako lahko izraz inšpekcijski pregled pomeni nekajminutni pregled, omejen na preverjanje ribolovnega dovoljenja, ali pa večdnevno dejavnost, pri kateri sodelujejo številni inšpektorji in zajema izčrpen pregled tovora, ribolovnega orodja in celotne dokumentacije. Poleg tega takšno stanje nekaterim državam članicam omogoča, da v svoje statistične podatke o nadzoru vključijo inšpekcijske preglede, ki se ne nanašajo neposredno na upoštevanje predpisov o ohranjanju virov, ampak na primer na zdravstvene ali varnostne pogoje.

| 61. | Pregled je lahko koristen tudi, če ni izčrpen. Vendar mora vsak inšpekcijski pregled glede na svojo naravo izpolnjevati določene značilnosti, sicer ni učinkovit. Tako na primer inšpekcijski pregled ob iztovarjanju, kjer inšpektorji niso prisotni od začetka do konca dejavnosti in ob koncu svojega dela ne preverijo vsebine skladišč, ne more biti podlaga za mnenje o točnosti sporočenih količin ulova. |
| --- | --- |

61.

Pregled je lahko koristen tudi, če ni izčrpen. Vendar mora vsak inšpekcijski pregled glede na svojo naravo izpolnjevati določene značilnosti, sicer ni učinkovit. Tako na primer inšpekcijski pregled ob iztovarjanju, kjer inšpektorji niso prisotni od začetka do konca dejavnosti in ob koncu svojega dela ne preverijo vsebine skladišč, ne more biti podlaga za mnenje o točnosti sporočenih količin ulova.

| 62. | Vendar niso vse države članice za vsako od glavnih vrst inšpekcijskih pregledov opredelile meril, potrebnih za njeno učinkovitost. Komisija je s tem začela šele leta 2007, ko je opredelila merila, ki jih morajo izpolnjevati nacionalni inšpekcijski pregledi, da bi bili lahko kot taki upoštevani v triletnih ocenjevalnih poročilih. Vendar bi bila lahko zaradi šibkosti informacijskih sistemov, vzpostavljenih v državah članicah, opredelitev in upoštevanje inšpekcijskih pregledov, ki izpolnjujejo ta merila, težavna. |
| --- | --- |

62.

Vendar niso vse države članice za vsako od glavnih vrst inšpekcijskih pregledov opredelile meril, potrebnih za njeno učinkovitost. Komisija je s tem začela šele leta 2007, ko je opredelila merila, ki jih morajo izpolnjevati nacionalni inšpekcijski pregledi, da bi bili lahko kot taki upoštevani v triletnih ocenjevalnih poročilih. Vendar bi bila lahko zaradi šibkosti informacijskih sistemov, vzpostavljenih v državah članicah, opredelitev in upoštevanje inšpekcijskih pregledov, ki izpolnjujejo ta merila, težavna.

Slabo dokumentirani inšpekcijski pregledi, ...

| 63. | Dobro dokumentiranje posameznih inšpekcijskih pregledov je bistveno. Kot prvo omogoča preverjanje kakovosti in obsega posameznih opravljenih pregledov in kot drugo je nujno potreben element za učinkovitost morebitnih ukrepov v primeru kršitve. |
| --- | --- |

63.

Dobro dokumentiranje posameznih inšpekcijskih pregledov je bistveno. Kot prvo omogoča preverjanje kakovosti in obsega posameznih opravljenih pregledov in kot drugo je nujno potreben element za učinkovitost morebitnih ukrepov v primeru kršitve.

| 64. | V pravilih Skupnosti niso določeni standardni kontrolni obrazci, ki jih morajo uporabljati vsi nadzorni organi (60). Vendar bi to kljub neusklajenim praksam omogočilo večjo preglednost in lažje sodelovanje med različnimi inšpekcijskimi organi vseh držav članic. |
| --- | --- |

64.

V pravilih Skupnosti niso določeni standardni kontrolni obrazci, ki jih morajo uporabljati vsi nadzorni organi (60). Vendar bi to kljub neusklajenim praksam omogočilo večjo preglednost in lažje sodelovanje med različnimi inšpekcijskimi organi vseh držav članic.

| 65. | Delo Računskega sodišča je v državah članicah razkrilo naslednje pomanjkljivosti v zvezi z dokumentacijo o inšpekcijskih pregledih:






  (a) | v Italiji so v poročilu navedeni samo inšpekcijski pregledi, med katerimi je bila ugotovljena kršitev, in samo dokazno gradivo o kršitvi; |
| --- | --- | --- |

65.

Delo Računskega sodišča je v državah članicah razkrilo naslednje pomanjkljivosti v zvezi z dokumentacijo o inšpekcijskih pregledih:

(a)

v Italiji so v poročilu navedeni samo inšpekcijski pregledi, med katerimi je bila ugotovljena kršitev, in samo dokazno gradivo o kršitvi;

| (b) | v Franciji, Italiji, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu iz poročil o inšpekcijskih pregledih ni bilo mogoče ugotoviti, če so bili upoštevani nekateri bistveni pogoji za učinkovitost inšpekcijskega pregleda (61), ali pa so poročila vsebovala nasprotujoče si informacije. |
| --- | --- |

(b)

v Franciji, Italiji, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu iz poročil o inšpekcijskih pregledih ni bilo mogoče ugotoviti, če so bili upoštevani nekateri bistveni pogoji za učinkovitost inšpekcijskega pregleda (61), ali pa so poročila vsebovala nasprotujoče si informacije.

... ki niso vedno evidentirani v centralnih podatkovnih zbirkah

| 66. | Centralizirano evidentiranje vseh inšpekcijskih poročil v računalniških podatkovnih zbirkah je bistveno. Že samo to omogoča skupno oceno inšpekcijske dejavnosti in zlasti njenega obsega in rezultatov, saj olajšuje sledljivost in izkoriščanje podatkov. |
| --- | --- |

66.

Centralizirano evidentiranje vseh inšpekcijskih poročil v računalniških podatkovnih zbirkah je bistveno. Že samo to omogoča skupno oceno inšpekcijske dejavnosti in zlasti njenega obsega in rezultatov, saj olajšuje sledljivost in izkoriščanje podatkov.

| 67. | V predpisih Skupnosti tudi na tem področju niso določene nobene obveznosti ali standardi ter je vsaki državi članici puščena možnost, da razvije sistem po svoji izbiri ali da tega ne stori. |
| --- | --- |

67.

V predpisih Skupnosti tudi na tem področju niso določene nobene obveznosti ali standardi ter je vsaki državi članici puščena možnost, da razvije sistem po svoji izbiri ali da tega ne stori.

| 68. | Španija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo v času revizijskih obiskov Računskega sodišča niso imeli na voljo centralnega sistema za evidentiranje inšpekcijskih poročil. |
| --- | --- |

68.

Španija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo v času revizijskih obiskov Računskega sodišča niso imeli na voljo centralnega sistema za evidentiranje inšpekcijskih poročil.

Omejen nadzor kakovosti

| 69. | Učinkovit sistem kontrol je odvisen od vzpostavljenega nadzora kakovosti, ki omogoča zagotavljanje skladnosti opravljenega dela s standardi, ki veljajo na tem področju. Čeprav v vseh obiskanih državah članicah obstaja pregled tistega dela, ki se zaključi s predlogom kazni, pa ni pregledovanja drugih inšpekcijskih poročil, kar onemogoča opredelitev in obravnavo nekaterih nepravilnosti pri inšpekcijskih pregledih. |
| --- | --- |

69.

Učinkovit sistem kontrol je odvisen od vzpostavljenega nadzora kakovosti, ki omogoča zagotavljanje skladnosti opravljenega dela s standardi, ki veljajo na tem področju. Čeprav v vseh obiskanih državah članicah obstaja pregled tistega dela, ki se zaključi s predlogom kazni, pa ni pregledovanja drugih inšpekcijskih poročil, kar onemogoča opredelitev in obravnavo nekaterih nepravilnosti pri inšpekcijskih pregledih.

| 70. | Računsko sodišče je v petih od šestih obiskanih držav članic odkrilo, da ugotovljene kršitve niso bile predmet spremljanja, predvidenega s postopki, in da razlogi za to odločitev niso bili dokumentirani. V šesti državi, Italiji, to ni bilo mogoče, ker se dokumentirajo samo inšpekcijski pregledi, med katerimi je bila ugotovljena kršitev. |
| --- | --- |

70.

Računsko sodišče je v petih od šestih obiskanih držav članic odkrilo, da ugotovljene kršitve niso bile predmet spremljanja, predvidenega s postopki, in da razlogi za to odločitev niso bili dokumentirani. V šesti državi, Italiji, to ni bilo mogoče, ker se dokumentirajo samo inšpekcijski pregledi, med katerimi je bila ugotovljena kršitev.

Včasih nezadostno število inšpektorjev

| 71. | Število inšpektorjev in delež njihove dejavnosti, namenjen nadzoru različnih vrst ribištva, morata biti zadostna, da se zagotavlja zadovoljiv obseg inšpekcijskih pregledov in navzočnosti, ki odvrača od kršitev. Vendar zaradi raznolikosti lokalnih razmer (62) na tem področju ni mogoče določiti univerzalnih standardov. |
| --- | --- |

71.

Število inšpektorjev in delež njihove dejavnosti, namenjen nadzoru različnih vrst ribištva, morata biti zadostna, da se zagotavlja zadovoljiv obseg inšpekcijskih pregledov in navzočnosti, ki odvrača od kršitev. Vendar zaradi raznolikosti lokalnih razmer (62) na tem področju ni mogoče določiti univerzalnih standardov.

| 72. | Ob koncu revizije je bil nezadosten obseg inšpekcijskih dejavnosti priznan ali odkrit v več državah članicah:






  (a) | v Španiji so nacionalni organi med delom, ki so ga opravili leta 2003, ocenili, da je potrebnih 139 inšpektorjev, vendar jih je bilo leta 2006 samo 91; |
| --- | --- | --- |

72.

Ob koncu revizije je bil nezadosten obseg inšpekcijskih dejavnosti priznan ali odkrit v več državah članicah:

(a)

v Španiji so nacionalni organi med delom, ki so ga opravili leta 2003, ocenili, da je potrebnih 139 inšpektorjev, vendar jih je bilo leta 2006 samo 91;

| (b) | na Danskem in v Združenem kraljestvu (v Angliji in Walesu) stopnja navzočnosti inšpektorjev očitno ni zadostna, ker je bila vsaka ekipa dveh inšpektorjev v povprečju zadolžena za 11 oziroma 10 krajev iztovarjanja, ki se uporabljajo večkrat dnevno. |
| --- | --- |

(b)

na Danskem in v Združenem kraljestvu (v Angliji in Walesu) stopnja navzočnosti inšpektorjev očitno ni zadostna, ker je bila vsaka ekipa dveh inšpektorjev v povprečju zadolžena za 11 oziroma 10 krajev iztovarjanja, ki se uporabljajo večkrat dnevno.

| 73. | Poleg tega za Francijo in Italijo ni mogoče opredeliti obsega dejavnosti, namenjenega nadzoru različnih vrst ribištva, ki ga izvajajo nekateri inšpekcijski organi. Ker ti opravljajo nadzor na drugih področjih in nimajo zadostnih orodij za analizo, namreč ne morejo nuditi natančnih in preverljivih informacij o svojih dejavnostih na področju ribištva (glej odstavek 83). |
| --- | --- |

73.

Poleg tega za Francijo in Italijo ni mogoče opredeliti obsega dejavnosti, namenjenega nadzoru različnih vrst ribištva, ki ga izvajajo nekateri inšpekcijski organi. Ker ti opravljajo nadzor na drugih področjih in nimajo zadostnih orodij za analizo, namreč ne morejo nuditi natančnih in preverljivih informacij o svojih dejavnostih na področju ribištva (glej odstavek 83).

Ni optimizacije inšpekcijskih dejavnosti

| 74. | Poleg ustreznega splošnega nadzornega pritiska je za učinkovitost inšpekcijskega sistema potrebna tudi optimalna uporaba razpoložljivih virov. |
| --- | --- |

74.

Poleg ustreznega splošnega nadzornega pritiska je za učinkovitost inšpekcijskega sistema potrebna tudi optimalna uporaba razpoložljivih virov.

Preveč omejen dostop do podatkov, koristnih za programiranje in izbor ciljev inšpekcije

| 75. | Dobro poznavanje različnih ribolovnih dejavnosti, vpletenih akterjev, ugotovljenih kršitev in kazni, izrečenih v preteklosti, je nujno potrebno za pripravo dobre analize tveganja, določitev ustrezne inšpekcijske strategije in pripravo ustreznega programa. |
| --- | --- |

75.

Dobro poznavanje različnih ribolovnih dejavnosti, vpletenih akterjev, ugotovljenih kršitev in kazni, izrečenih v preteklosti, je nujno potrebno za pripravo dobre analize tveganja, določitev ustrezne inšpekcijske strategije in pripravo ustreznega programa.

| 76. | Prav tako je na operativni ravni učinkovitost inšpekcijskih pregledov odvisna od sposobnosti inšpektorjev, da med različnimi možnimi cilji inšpekcije izberejo najbolj zanimivega glede na njegove značilnosti (63). Zato so nujno potrebni podatkovne zbirke, ki vsebujejo te različne informacije, zanesljivi, izčrpni in posodobljeni podatki ter neposreden in takojšen dostop vsakega inšpektorja do teh podatkov s kraja, kjer opravlja inšpekcijski pregled. |
| --- | --- |

76.

Prav tako je na operativni ravni učinkovitost inšpekcijskih pregledov odvisna od sposobnosti inšpektorjev, da med različnimi možnimi cilji inšpekcije izberejo najbolj zanimivega glede na njegove značilnosti (63). Zato so nujno potrebni podatkovne zbirke, ki vsebujejo te različne informacije, zanesljivi, izčrpni in posodobljeni podatki ter neposreden in takojšen dostop vsakega inšpektorja do teh podatkov s kraja, kjer opravlja inšpekcijski pregled.

| 77. | Države članice v nekaterih primerih nimajo informacijskega sistema, ki bi omogočal zbiranje, arhiviranje in iskanje podatkov:






  (a) | v Italiji ni podatkovne zbirke o inšpekcijskih pregledih, v Franciji pa ni celovita; |
| --- | --- | --- |

77.

Države članice v nekaterih primerih nimajo informacijskega sistema, ki bi omogočal zbiranje, arhiviranje in iskanje podatkov:

(a)

v Italiji ni podatkovne zbirke o inšpekcijskih pregledih, v Franciji pa ni celovita;

| (b) | sistem evidentiranja ulova ne omogoča zagotavljanja ustreznih informacij; v Franciji, na primer, ni bilo mogoče pridobiti informacij o obsegu iztovarjanja v posameznem pristanišču. |
| --- | --- |

(b)

sistem evidentiranja ulova ne omogoča zagotavljanja ustreznih informacij; v Franciji, na primer, ni bilo mogoče pridobiti informacij o obsegu iztovarjanja v posameznem pristanišču.

| 78. | V drugih primerih ti sistemi niso dostopni vsemu osebju, ki bi jih potrebovalo:






  (a) | v Španiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu nimajo vsi inšpektorji iz svojih operativnih zbirk neposrednega dostopa do podatkov o ulovu in/ali podatkov VMS; |
| --- | --- | --- |

78.

V drugih primerih ti sistemi niso dostopni vsemu osebju, ki bi jih potrebovalo:

(a)

v Španiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu nimajo vsi inšpektorji iz svojih operativnih zbirk neposrednega dostopa do podatkov o ulovu in/ali podatkov VMS;

| (b) | inšpektorji v nobeni državi nimajo neposrednega operativnega dostopa do podatkov, ki jih evidentirajo druge države članice (podatki o ulovu, iztovorjenem v drugi državi, položaji tujih plovil v VMS, preden vplujejo v vode pod jurisdikcijo države inšpektorja (...). |
| --- | --- |

(b)

inšpektorji v nobeni državi nimajo neposrednega operativnega dostopa do podatkov, ki jih evidentirajo druge države članice (podatki o ulovu, iztovorjenem v drugi državi, položaji tujih plovil v VMS, preden vplujejo v vode pod jurisdikcijo države inšpektorja (...).

Strateško programiranje in taktično usmerjanje, ...

| 79. | Večina držav članic ne izvaja analiz tveganja, na podlagi katerih bi pripravile dokončne strateške dokumente, v katerih bi bile opredeljene prednostne naloge inšpekcijskih pregledov in bi se uporabljale kot podlaga za razumno dodeljevanje virov, predvsem z vidika razmerja med stroški in učinkovitostjo inšpekcijskih pregledov. Čeprav obstajajo splošni programi inšpekcijskih pregledov, v njih niso podrobno navedeni ukrepi, ki bi jih bilo treba izvajati, niti niso količinsko opredeljeni cilji, ki bi jih bilo treba upoštevati. |
| --- | --- |

79.

Večina držav članic ne izvaja analiz tveganja, na podlagi katerih bi pripravile dokončne strateške dokumente, v katerih bi bile opredeljene prednostne naloge inšpekcijskih pregledov in bi se uporabljale kot podlaga za razumno dodeljevanje virov, predvsem z vidika razmerja med stroški in učinkovitostjo inšpekcijskih pregledov. Čeprav obstajajo splošni programi inšpekcijskih pregledov, v njih niso podrobno navedeni ukrepi, ki bi jih bilo treba izvajati, niti niso količinsko opredeljeni cilji, ki bi jih bilo treba upoštevati.

| 80. | V takšnih razmerah ni mogoče zagotavljati pravega ravnovesja med vrstami uporabljenih sredstev, programiranimi inšpekcijskimi nalogami in glavnimi tveganji, povezanimi z ribolovnimi dejavnostmi, ki se izvajajo na območju pod pristojnostjo zadevne države članice. V dveh obiskanih regijah v Španiji je bilo ugotovljeno, da je bil velik del inšpekcijskih pregledov usmerjen na ribolovne dejavnosti z razmeroma nizko stopnjo kršitev. |
| --- | --- |

80.

V takšnih razmerah ni mogoče zagotavljati pravega ravnovesja med vrstami uporabljenih sredstev, programiranimi inšpekcijskimi nalogami in glavnimi tveganji, povezanimi z ribolovnimi dejavnostmi, ki se izvajajo na območju pod pristojnostjo zadevne države članice. V dveh obiskanih regijah v Španiji je bilo ugotovljeno, da je bil velik del inšpekcijskih pregledov usmerjen na ribolovne dejavnosti z razmeroma nizko stopnjo kršitev.

| 81. | Na operativni ravni je zaradi neustreznega izbiranja inšpekcijskih pregledov učinkovitost nadzora okrnjena. Tako je bilo v Združenem kraljestvu ugotovljeno, da so inšpektorji povečali število pregledov na plovilih, za katera ni bilo mogoče ugotoviti nobene kršitve, medtem ko v istem času druga plovila, čeprav dejavna in velika, niso bila nikoli predmet inšpekcijskega pregleda. |
| --- | --- |

81.

Na operativni ravni je zaradi neustreznega izbiranja inšpekcijskih pregledov učinkovitost nadzora okrnjena. Tako je bilo v Združenem kraljestvu ugotovljeno, da so inšpektorji povečali število pregledov na plovilih, za katera ni bilo mogoče ugotoviti nobene kršitve, medtem ko v istem času druga plovila, čeprav dejavna in velika, niso bila nikoli predmet inšpekcijskega pregleda.

| 82. | Vendar se je izvajanje inšpekcijskih pregledov, ki zajemajo preverjanje računovodskih podatkov podjetij, na primer ob pregledih, ki se izvajajo skupaj z davčno upravo, izkazalo za učinkovito v več državah, kot so Danska, Nizozemska in Združeno kraljestvo. Pri teh inšpekcijskih pregledih se namreč pokažejo neskladnosti med podatki, poslanimi upravam za ribištvo, in upravljavskimi podatki, zlasti v podjetjih, ki hkrati opravljajo ribolovne dejavnosti in dejavnosti prvega kupca. Vendar ta pristop ostaja obrobnega pomena, ker ni zakonsko predpisanih zahtev. |
| --- | --- |

82.

Vendar se je izvajanje inšpekcijskih pregledov, ki zajemajo preverjanje računovodskih podatkov podjetij, na primer ob pregledih, ki se izvajajo skupaj z davčno upravo, izkazalo za učinkovito v več državah, kot so Danska, Nizozemska in Združeno kraljestvo. Pri teh inšpekcijskih pregledih se namreč pokažejo neskladnosti med podatki, poslanimi upravam za ribištvo, in upravljavskimi podatki, zlasti v podjetjih, ki hkrati opravljajo ribolovne dejavnosti in dejavnosti prvega kupca. Vendar ta pristop ostaja obrobnega pomena, ker ni zakonsko predpisanih zahtev.

... ki je včasih zapleteno zaradi številnih inšpekcijskih organov

| 83. | Številnost inšpekcijskih organov lahko poveča tveganje prekrivanja ali „mrtvega kota“ pri dodeljevanju področij delovanja in lahko povzroči toge strukture, ki omejujejo zmožnost uporabe inšpekcijskih sredstev glede na spremenljive prednostne naloge:






  (a) | v Franciji v sistemu inšpekcijskih pregledov in izvrševanja sodeluje osem ministrskih direktoratov, ki so v okviru petih ministrstev, pri tem pa odgovorni organ, ministrstvo za ribištvo, nima na voljo sredstev za neposreden nadzor nad enotami, na katere se opira ter katerih delovanje in sredstva mora usklajevati; |
| --- | --- | --- |

83.

Številnost inšpekcijskih organov lahko poveča tveganje prekrivanja ali „mrtvega kota“ pri dodeljevanju področij delovanja in lahko povzroči toge strukture, ki omejujejo zmožnost uporabe inšpekcijskih sredstev glede na spremenljive prednostne naloge:

(a)

v Franciji v sistemu inšpekcijskih pregledov in izvrševanja sodeluje osem ministrskih direktoratov, ki so v okviru petih ministrstev, pri tem pa odgovorni organ, ministrstvo za ribištvo, nima na voljo sredstev za neposreden nadzor nad enotami, na katere se opira ter katerih delovanje in sredstva mora usklajevati;

| (b) | v Španiji se pristojnosti prekrivajo na področju inšpekcije ribolovnih dejavnosti plovil, ki svoje dejavnosti izvajajo hkrati v notranjih (64) in zunanjih vodah; poleg tega je lahko isti tovor, ki ga iztovori plovilo, ki izvaja dejavnosti v zunanjih vodah, v istem kraju in ob istem času dvakrat predmet inšpekcijskega pregleda; pregledajo ga lahko nacionalni inšpektorji iz naslova iztovarjanja in regionalni inšpektorji iz naslova prve prodaje; |
| --- | --- |

(b)

v Španiji se pristojnosti prekrivajo na področju inšpekcije ribolovnih dejavnosti plovil, ki svoje dejavnosti izvajajo hkrati v notranjih (64) in zunanjih vodah; poleg tega je lahko isti tovor, ki ga iztovori plovilo, ki izvaja dejavnosti v zunanjih vodah, v istem kraju in ob istem času dvakrat predmet inšpekcijskega pregleda; pregledajo ga lahko nacionalni inšpektorji iz naslova iztovarjanja in regionalni inšpektorji iz naslova prve prodaje;

| (c) | v Franciji in Italiji nacionalni organi ne morejo natančno oceniti finančnih, človeških in materialnih virov, namenjenih nadzoru nad ribolovnimi dejavnostmi; nepoznavanje teh informacij dejansko omejuje zmožnosti za prerazporeditev sredstev. |
| --- | --- |

(c)

v Franciji in Italiji nacionalni organi ne morejo natančno oceniti finančnih, človeških in materialnih virov, namenjenih nadzoru nad ribolovnimi dejavnostmi; nepoznavanje teh informacij dejansko omejuje zmožnosti za prerazporeditev sredstev.

Ni spremljanja uspešnosti inšpekcijskih pregledov

| 84. | Merjenje uspešnosti je med osnovnimi elementi učinkovitega sistema inšpekcijskih pregledov. Za ocenjevanje kakovosti celotnega nadzornega sistema in veljavnosti pristopov, ki se upoštevajo na posebnih področjih, je treba določiti kazalnike. |
| --- | --- |

84.

Merjenje uspešnosti je med osnovnimi elementi učinkovitega sistema inšpekcijskih pregledov. Za ocenjevanje kakovosti celotnega nadzornega sistema in veljavnosti pristopov, ki se upoštevajo na posebnih področjih, je treba določiti kazalnike.

| 85. | Med preučenimi državami članicami je samo ena razvila pravi kazalnik uspešnosti, vendar je na njegovo kakovost vplivala šibkost sistema za spremljanje inšpekcijskih pregledov (65). V drugih primerih kazalniki, uporabljeni za ocenjevanje, merijo samo splošno operativno dejavnost (66), ne dajejo pa informacij o posebni regiji ali vrsti ribištva. Na podlagi teh kazalnikov tako ni bilo mogoče podati mnenja o učinkovitosti nadzornih dejavnosti in dejavnosti inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

85.

Med preučenimi državami članicami je samo ena razvila pravi kazalnik uspešnosti, vendar je na njegovo kakovost vplivala šibkost sistema za spremljanje inšpekcijskih pregledov (65). V drugih primerih kazalniki, uporabljeni za ocenjevanje, merijo samo splošno operativno dejavnost (66), ne dajejo pa informacij o posebni regiji ali vrsti ribištva. Na podlagi teh kazalnikov tako ni bilo mogoče podati mnenja o učinkovitosti nadzornih dejavnosti in dejavnosti inšpekcijskih pregledov.

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva (Vigo), orodje za usklajevanje z omejenimi pristojnostmi

| 86. | Namen ustanovitve Agencije Skupnosti za nadzor ribištva s sedežem v Vigu (Španija) je „organizacija operativnega usklajevanja dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva s strani držav članic ter pomoč le-tem pri sodelovanju zaradi spoštovanja predpisov skupne ribiške politike, da se zagotovi njeno učinkovito in enotno izvajanje“ (67). V nasprotju s tem, kar bi lahko sklepali iz njenega imena, Agencija nima svojih pristojnosti na področju nadzora ribištva. |
| --- | --- |

86.

Namen ustanovitve Agencije Skupnosti za nadzor ribištva s sedežem v Vigu (Španija) je „organizacija operativnega usklajevanja dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva s strani držav članic ter pomoč le-tem pri sodelovanju zaradi spoštovanja predpisov skupne ribiške politike, da se zagotovi njeno učinkovito in enotno izvajanje“ (67). V nasprotju s tem, kar bi lahko sklepali iz njenega imena, Agencija nima svojih pristojnosti na področju nadzora ribištva.

| 87. | Ker je svoj prvi delovni program sprejela za leto 2007, je še prezgodaj, da bi lahko podali mnenje o morebitnem učinku njenega delovanja na različne pomanjkljivosti, ugotovljene med revizijo. Vendar je že mogoče obžalovati, da so pooblastila tako imenovanih inšpektorjev Skupnosti (68) omejena na ukrepe na morju in da sodelovanje na področju spremljanja kršitev in njihovih kazni ni v pristojnosti Agencije. |
| --- | --- |

87.

Ker je svoj prvi delovni program sprejela za leto 2007, je še prezgodaj, da bi lahko podali mnenje o morebitnem učinku njenega delovanja na različne pomanjkljivosti, ugotovljene med revizijo. Vendar je že mogoče obžalovati, da so pooblastila tako imenovanih inšpektorjev Skupnosti (68) omejena na ukrepe na morju in da sodelovanje na področju spremljanja kršitev in njihovih kazni ni v pristojnosti Agencije.

Sistemi za nadaljnje ukrepanje po kršitvah in uvedbo kazni so pogosto neustrezni

| 88. | Da bi bil sistem za nadaljnje ukrepanje po kršitvah in uvedbo kazni učinkovit, bi morala biti obravnavana vsaka domnevna kršitev in če je izrečena kazen, bi morala biti ta odvračalna. To velja tako za kršitve gospodarskih subjektov, ki so predmet postopka pred nacionalnimi organi, kot za neizpolnjene obveznosti držav članic, ki jih ugotovi Komisija. |
| --- | --- |

88.

Da bi bil sistem za nadaljnje ukrepanje po kršitvah in uvedbo kazni učinkovit, bi morala biti obravnavana vsaka domnevna kršitev in če je izrečena kazen, bi morala biti ta odvračalna. To velja tako za kršitve gospodarskih subjektov, ki so predmet postopka pred nacionalnimi organi, kot za neizpolnjene obveznosti držav članic, ki jih ugotovi Komisija.

Nacionalni sistemi na splošno niso strogi

| 89. | Nacionalni sistemi za nadaljnje ukrepanje po kršitvah in uvedbo kazni morajo v skladu s predpisi Skupnosti zagotavljati, da je vsaka kršitev predmet ustreznega nadaljnjega ukrepanja, po katerem se po potrebi izreče odvračalna kazen (69). Pomanjkljivosti na ravni veljavnih postopkov in izrečenih kazni ovirajo spoštovanje te obveznosti. |
| --- | --- |

89.

Nacionalni sistemi za nadaljnje ukrepanje po kršitvah in uvedbo kazni morajo v skladu s predpisi Skupnosti zagotavljati, da je vsaka kršitev predmet ustreznega nadaljnjega ukrepanja, po katerem se po potrebi izreče odvračalna kazen (69). Pomanjkljivosti na ravni veljavnih postopkov in izrečenih kazni ovirajo spoštovanje te obveznosti.

Nadaljnje ukrepanje je včasih omejeno zaradi postopkov ali pravnih razlogov

| 90. | V nekaterih primerih se veljavni postopki ne izvajajo, ker pristojni organi menijo, da so predragi, ali pa se ne izvajajo zaradi pravnih pomislekov, kar preprečuje vsakršno obsodbo:






  (a) | v Združenem kraljestvu in natančneje v Angliji in Walesu ni sistema upravnih kazni, odločitve o uvedbi pregona pa so odvisne od ocenjenega „javnega interesa“, ki temelji predvsem na tem, ali je razmerje med stroški postopka in izrečeno kaznijo preveliko. Zato za 90 % (70) kršitev, ugotovljenih leta 2005, ni bil sprožen pregon, ampak so inšpekcijski organi izrekli samo opozorilo; |
| --- | --- | --- |

90.

V nekaterih primerih se veljavni postopki ne izvajajo, ker pristojni organi menijo, da so predragi, ali pa se ne izvajajo zaradi pravnih pomislekov, kar preprečuje vsakršno obsodbo:

(a)

v Združenem kraljestvu in natančneje v Angliji in Walesu ni sistema upravnih kazni, odločitve o uvedbi pregona pa so odvisne od ocenjenega „javnega interesa“, ki temelji predvsem na tem, ali je razmerje med stroški postopka in izrečeno kaznijo preveliko. Zato za 90 % (70) kršitev, ugotovljenih leta 2005, ni bil sprožen pregon, ampak so inšpekcijski organi izrekli samo opozorilo;

| (b) | v Franciji se nepravilnosti, ugotovljene med zbiranjem podatkov o ulovu, zaradi pravnih pomislekov ne pošiljajo inšpektorjem za potrebe morebitnega pregona (glej odstavek 35). |
| --- | --- |

(b)

v Franciji se nepravilnosti, ugotovljene med zbiranjem podatkov o ulovu, zaradi pravnih pomislekov ne pošiljajo inšpektorjem za potrebe morebitnega pregona (glej odstavek 35).

Nepopolne informacije o kazni in preteklih dejanjih

| 91. | V več obiskanih državah članicah ni centralnega računalniškega registra, v katerem bi se zbirale vse informacije o kršitvah na področju ribištva in njihovih storilcih. Zato se organi, pristojni za pregon, pri svoji odločitvi ne morejo opreti na celovito poznavanje preteklih dejanj. Poleg tega zaradi pomanjkanja informacij o kaznih, izrečenih za posamezne vrste kršitev, ni mogoče oceniti učinkovitosti inšpekcijskih ukrepov, kar ovira dobro strateško programiranje in ustrezno izbiranje inšpekcijskih pregledov (glej odstavek 63). V Španiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu nimajo podatkovnih zbirk, v katerih bi bili zbrani podatki o vseh kaznih, izrečenih na področju ribištva. Na Danskem imajo takšno zbirko šele od leta 2004. |
| --- | --- |

91.

V več obiskanih državah članicah ni centralnega računalniškega registra, v katerem bi se zbirale vse informacije o kršitvah na področju ribištva in njihovih storilcih. Zato se organi, pristojni za pregon, pri svoji odločitvi ne morejo opreti na celovito poznavanje preteklih dejanj. Poleg tega zaradi pomanjkanja informacij o kaznih, izrečenih za posamezne vrste kršitev, ni mogoče oceniti učinkovitosti inšpekcijskih ukrepov, kar ovira dobro strateško programiranje in ustrezno izbiranje inšpekcijskih pregledov (glej odstavek 63). V Španiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu nimajo podatkovnih zbirk, v katerih bi bili zbrani podatki o vseh kaznih, izrečenih na področju ribištva. Na Danskem imajo takšno zbirko šele od leta 2004.

Na ravni Skupnosti ni povezovanja in usklajevanja

| 92. | Ker ni povezovanja in usklajevanja na ravni Skupnosti, je učinkovitost kazni manjša. Prva težava je dejanska izvršitev kazni, izrečene tujemu državljanu, ko ta zapusti območje pravne pristojnosti države, kjer je storil kršitev. Druga je težava ali celo nezmožnost pristojnih organov države, da bi upoštevali kršitve, ki jih je ugotovila druga država članica, bodisi zato ker nimajo dostopa do informacij ali iz pravnih razlogov. |
| --- | --- |

92.

Ker ni povezovanja in usklajevanja na ravni Skupnosti, je učinkovitost kazni manjša. Prva težava je dejanska izvršitev kazni, izrečene tujemu državljanu, ko ta zapusti območje pravne pristojnosti države, kjer je storil kršitev. Druga je težava ali celo nezmožnost pristojnih organov države, da bi upoštevali kršitve, ki jih je ugotovila druga država članica, bodisi zato ker nimajo dostopa do informacij ali iz pravnih razlogov.

| 93. | Seznam ukrepov, ki bi jih države članice uporabljale za resne kršitve (71) in bi ga moral pripraviti Svet, še ni sestavljen. Komisija do sedaj Svetu še ni podala predloga v zvezi s tem. |
| --- | --- |

93.

Seznam ukrepov, ki bi jih države članice uporabljale za resne kršitve (71) in bi ga moral pripraviti Svet, še ni sestavljen. Komisija do sedaj Svetu še ni podala predloga v zvezi s tem.

Kazni po mnenju Komisije na splošno niso odvračalne

| 94. | Vendar je Komisija kljub temu, da nima natančnih orodij, ugotovila, da izrečene kazni na splošno niso odvračalne. Javno je to izrazila z naslednjimi besedami: „znesek, ki je bil plačan v okviru ribiške industrije kot posledica [uporabljenih] sankcij [...] [je] skoraj enak dvema tisočinkama vrednosti iztovora [...]. Tak znesek lahko povzroči, da bo ribiška industrija naložene kazni za kršitve skupne ribiške politike štela za običajen tekoči strošek podjetja in v njih ne bo videla prave spodbude za izpolnjevanje zahtev“ (72). |
| --- | --- |

94.

Vendar je Komisija kljub temu, da nima natančnih orodij, ugotovila, da izrečene kazni na splošno niso odvračalne. Javno je to izrazila z naslednjimi besedami: „znesek, ki je bil plačan v okviru ribiške industrije kot posledica [uporabljenih] sankcij [...] [je] skoraj enak dvema tisočinkama vrednosti iztovora [...]. Tak znesek lahko povzroči, da bo ribiška industrija naložene kazni za kršitve skupne ribiške politike štela za običajen tekoči strošek podjetja in v njih ne bo videla prave spodbude za izpolnjevanje zahtev“ (72).

Sredstva za pritisk na države članice so le izjemoma učinkovita

| 95. | Če želi Komisija države članice pripraviti k spoštovanju njihovih obveznosti, lahko uporabi splošni postopek zaradi neizpolnitve obveznosti pred Sodiščem Evropskih skupnosti ali enega od postopkov, ki se uporabljajo na področju SRP. Vendar imajo vsi ti postopki določene značilnosti, zaradi katerih se jih težko uporablja in so učinkoviti le izjemoma. |
| --- | --- |

95.

Če želi Komisija države članice pripraviti k spoštovanju njihovih obveznosti, lahko uporabi splošni postopek zaradi neizpolnitve obveznosti pred Sodiščem Evropskih skupnosti ali enega od postopkov, ki se uporabljajo na področju SRP. Vendar imajo vsi ti postopki določene značilnosti, zaradi katerih se jih težko uporablja in so učinkoviti le izjemoma.

Dolgotrajni in težavni postopki zaradi neizpolnitve obveznosti, ki so le izjemoma učinkoviti, ...

| 96. | Postopki zaradi neizpolnitve obveznosti so po svoji naravi dolgotrajni. Preden se zadeva predloži Sodišču Evropskih skupnosti, morata biti za ugotovljene neizpolnitve obveznosti izdana najprej pisni opomin in nato obrazloženo mnenje. Vsaka od teh faz zahteva ne samo obsežne priprave in posvetovanje zadevnih služb GD za ribištvo, ampak tudi posredovanje pravne službe Komisije. K rokom, potrebnim za izvedbo vseh teh nalog, je treba prišteti še dejstvo, da Komisija sprejema odločitve v zvezi s kršitvami samo enkrat v vsakem četrtletju. Skratka, tako na področju ribištva kot na drugih področjih postopki za ugotavljanje kršitev zaradi neizpolnitve obveznosti trajajo več let. |
| --- | --- |

96.

Postopki zaradi neizpolnitve obveznosti so po svoji naravi dolgotrajni. Preden se zadeva predloži Sodišču Evropskih skupnosti, morata biti za ugotovljene neizpolnitve obveznosti izdana najprej pisni opomin in nato obrazloženo mnenje. Vsaka od teh faz zahteva ne samo obsežne priprave in posvetovanje zadevnih služb GD za ribištvo, ampak tudi posredovanje pravne službe Komisije. K rokom, potrebnim za izvedbo vseh teh nalog, je treba prišteti še dejstvo, da Komisija sprejema odločitve v zvezi s kršitvami samo enkrat v vsakem četrtletju. Skratka, tako na področju ribištva kot na drugih področjih postopki za ugotavljanje kršitev zaradi neizpolnitve obveznosti trajajo več let.

| 97. | Poleg tega postopki zaradi neizpolnitve obveznosti zaradi pomanjkljivosti pri izvajanju postopkov nadzora, inšpekcijskih pregledov ali kazni zahtevajo obsežne inšpekcijske dejavnosti s strani Komisije. Ker ni enostavno preverljivih meril vrednotenja, mora Komisija povečati število dokazov, če želi dokazati, da so neizpolnitve obveznosti hkrati splošne in stalne, to pa zahteva številne oglede, zlasti ker inšpektorji Komisije v praksi ne morejo ugotoviti kršitev brez navzočnosti nacionalnih inšpektorjev. Tako je zaradi obsežnosti naloge težko naenkrat preganjati več kot en tak primer (73). |
| --- | --- |

97.

Poleg tega postopki zaradi neizpolnitve obveznosti zaradi pomanjkljivosti pri izvajanju postopkov nadzora, inšpekcijskih pregledov ali kazni zahtevajo obsežne inšpekcijske dejavnosti s strani Komisije. Ker ni enostavno preverljivih meril vrednotenja, mora Komisija povečati število dokazov, če želi dokazati, da so neizpolnitve obveznosti hkrati splošne in stalne, to pa zahteva številne oglede, zlasti ker inšpektorji Komisije v praksi ne morejo ugotoviti kršitev brez navzočnosti nacionalnih inšpektorjev. Tako je zaradi obsežnosti naloge težko naenkrat preganjati več kot en tak primer (73).

| 98. | In kot zadnje, obsodba zaradi neizpolnitve obveznosti (74) sama po sebi ni učinkovita, ker je obveznost države članice omejena na sprejetje ukrepov za izvršitev sodbe. Za izrek denarne kazni mora prvi obsodbi slediti druga (75) zaradi neizvajanja določb prve sodbe. Zato mora Komisija dokazati, da se je neizpolnjevanje obveznosti od prve sodbe neprekinjeno nadaljevalo. |
| --- | --- |

98.

In kot zadnje, obsodba zaradi neizpolnitve obveznosti (74) sama po sebi ni učinkovita, ker je obveznost države članice omejena na sprejetje ukrepov za izvršitev sodbe. Za izrek denarne kazni mora prvi obsodbi slediti druga (75) zaradi neizvajanja določb prve sodbe. Zato mora Komisija dokazati, da se je neizpolnjevanje obveznosti od prve sodbe neprekinjeno nadaljevalo.

| 99. | V praksi obstaja na področju ribištva samo en primer, ko je bilo državi članici naloženo plačilo denarne kazni (76). Zadevna sodba je bila izrečena leta 2005 zaradi neizvršitve sodbe iz leta 1991 v zvezi z zadevo, v kateri so bile prve kršitve ugotovljene leta 1984 oziroma 21 let prej. |
| --- | --- |

99.

V praksi obstaja na področju ribištva samo en primer, ko je bilo državi članici naloženo plačilo denarne kazni (76). Zadevna sodba je bila izrečena leta 2005 zaradi neizvršitve sodbe iz leta 1991 v zvezi z zadevo, v kateri so bile prve kršitve ugotovljene leta 1984 oziroma 21 let prej.

| 100. | Učinek te edine odločitve je bil vseeno zelo velik. Nacionalnim organom je omogočil, da so v nekaj mesecih predpisali vzpostavitev in izvajanje številnih postopkov, ki do tedaj niso obstajali ali so bili pomanjkljivi, čeprav obvezni že dolgo let, in to ne samo v obsojeni državi, ampak tudi v drugih državah članicah, ki so bile predmet podobnega postopka v teku. |
| --- | --- |

100.

Učinek te edine odločitve je bil vseeno zelo velik. Nacionalnim organom je omogočil, da so v nekaj mesecih predpisali vzpostavitev in izvajanje številnih postopkov, ki do tedaj niso obstajali ali so bili pomanjkljivi, čeprav obvezni že dolgo let, in to ne samo v obsojeni državi, ampak tudi v drugih državah članicah, ki so bile predmet podobnega postopka v teku.

... in omejeni posebni postopki, ki jih je težko izvajati ...

| 101. | Eden od posebnih ukrepov, ki jih ima na voljo Komisija, je možnost sprejetja preventivnih ukrepov (77), če obstaja tveganje, da ribolovne dejavnosti resno ogrožajo ohranjanje virov. Vendar so Komisijo doslej od izvajanja tega ukrepa odvračale težave pri zbiranju potrebnih dokazov in upoštevanju načela sorazmernosti, zlasti ker bi bil učinek te odločitve omejen zaradi največ šestmesečnega trajanja izvajanja. |
| --- | --- |

101.

Eden od posebnih ukrepov, ki jih ima na voljo Komisija, je možnost sprejetja preventivnih ukrepov (77), če obstaja tveganje, da ribolovne dejavnosti resno ogrožajo ohranjanje virov. Vendar so Komisijo doslej od izvajanja tega ukrepa odvračale težave pri zbiranju potrebnih dokazov in upoštevanju načela sorazmernosti, zlasti ker bi bil učinek te odločitve omejen zaradi največ šestmesečnega trajanja izvajanja.

| 102. | Poleg tega lahko Komisija, če ugotovi, da so bile prejšnje kvote presežene (78), zmanjša prihodnje ribolovne priložnosti države članice kršiteljice (79). Če želi Komisija uporabiti to možnost, mora pridobiti zadostne dokaze o nepravilnosti dokončnih podatkov o ulovu, ki so jih poslale države članice. To določbo je bilo v praksi možno izvesti samo enkrat (80) in to na podlagi informacij, pridobljenih v okviru nacionalnih inšpekcij ene od kaznovanih držav članic. |
| --- | --- |

102.

Poleg tega lahko Komisija, če ugotovi, da so bile prejšnje kvote presežene (78), zmanjša prihodnje ribolovne priložnosti države članice kršiteljice (79). Če želi Komisija uporabiti to možnost, mora pridobiti zadostne dokaze o nepravilnosti dokončnih podatkov o ulovu, ki so jih poslale države članice. To določbo je bilo v praksi možno izvesti samo enkrat (80) in to na podlagi informacij, pridobljenih v okviru nacionalnih inšpekcij ene od kaznovanih držav članic.

| 103. | Komisija nima možnosti, da bi ukinila pomoč, dodeljeno državi članici v okviru SRP, če slednja ne izpolnjuje obveznosti o izvajanju pravil o nadzoru. |
| --- | --- |

103.

Komisija nima možnosti, da bi ukinila pomoč, dodeljeno državi članici v okviru SRP, če slednja ne izpolnjuje obveznosti o izvajanju pravil o nadzoru.

| 104. | Poleg tega ni nikoli ocenila, v kolikšni meri države članice izvajajo naloženo obveznost, da od prejemnikov, ki ne spoštujejo pravil SRP, izterjajo pomoč, dodeljeno v okviru strukturnih skladov za ribištvo (81). |
| --- | --- |

104.

Poleg tega ni nikoli ocenila, v kolikšni meri države članice izvajajo naloženo obveznost, da od prejemnikov, ki ne spoštujejo pravil SRP, izterjajo pomoč, dodeljeno v okviru strukturnih skladov za ribištvo (81).

... omogočajo, da v državah članicah še naprej obstajajo hude pomanjkljivosti

| 105. | Glede na navedene pomanjkljivosti sistema kazni torej ni presenetljivo, da je Računsko sodišče lahko odkrilo hude pomanjkljivosti pri izvajanju ukrepov za trajnostno upravljanje ribolovnih virov s strani držav članic, čeprav se Komisija že dolga leta zaveda tega položaja. |
| --- | --- |

105.

Glede na navedene pomanjkljivosti sistema kazni torej ni presenetljivo, da je Računsko sodišče lahko odkrilo hude pomanjkljivosti pri izvajanju ukrepov za trajnostno upravljanje ribolovnih virov s strani držav članic, čeprav se Komisija že dolga leta zaveda tega položaja.

| 106. | Ta položaj je povezan tudi s tem, da Komisija na podlagi svojih inšpekcijskih poročil uradno ne zahteva od nacionalnih organov, naj sprejmejo stališče o neizpolnjevanju obveznosti, ki so ga odkrile, in po potrebi predložijo akcijski načrt za njegovo odpravo. |
| --- | --- |

106.

Ta položaj je povezan tudi s tem, da Komisija na podlagi svojih inšpekcijskih poročil uradno ne zahteva od nacionalnih organov, naj sprejmejo stališče o neizpolnjevanju obveznosti, ki so ga odkrile, in po potrebi predložijo akcijski načrt za njegovo odpravo.

Kontekst kontrol: presežna ribolovna zmogljivost otežuje upoštevanje pravil in učinkovitost kontrol

| 107. | Poleg zgoraj opisanih pomanjkljivosti učinkovitost sistemov nadzora in inšpekcijskih pregledov ovira zelo veliko pripadajoče tveganje, povezano z velikimi presežnimi ribolovnimi zmogljivostmi. Tak položaj namreč ribiško industrijo močno spodbuja k neupoštevanju predpisov. Če vse druge okoliščine ostanejo enake, je učinkovitost kontrol mogoče doseči samo s povečanjem sredstev za izvajanje inšpekcij in nadzornega pritiska. Čeprav je takšno stanje znano že leta, doslej ni bilo učinkovito obravnavano. |
| --- | --- |

107.

Poleg zgoraj opisanih pomanjkljivosti učinkovitost sistemov nadzora in inšpekcijskih pregledov ovira zelo veliko pripadajoče tveganje, povezano z velikimi presežnimi ribolovnimi zmogljivostmi. Tak položaj namreč ribiško industrijo močno spodbuja k neupoštevanju predpisov. Če vse druge okoliščine ostanejo enake, je učinkovitost kontrol mogoče doseči samo s povečanjem sredstev za izvajanje inšpekcij in nadzornega pritiska. Čeprav je takšno stanje znano že leta, doslej ni bilo učinkovito obravnavano.

Presežna zmogljivost, glavni dejavnik tveganja za neuspeh ukrepanja Skupnosti

| 108. | Presežna zmogljivost se lahko opredeli kot presežek zmogljivosti ladjevja pri ulovu glede na stopnjo ulova, ki ustreza trajnostnemu izkoriščanju virov. Presežna zmogljivost ladjevja Skupnosti je bila izpostavljena tudi v zeleni knjigi (82), čeprav jo je težko izmeriti. Po mnenju Komisije je ladjevje Skupnosti trenutno precej preveliko [...]; za previdno upravljanje staležev bi bilo treba pogin rib na splošno zmanjšati za približno 40 %. |
| --- | --- |

108.

Presežna zmogljivost se lahko opredeli kot presežek zmogljivosti ladjevja pri ulovu glede na stopnjo ulova, ki ustreza trajnostnemu izkoriščanju virov. Presežna zmogljivost ladjevja Skupnosti je bila izpostavljena tudi v zeleni knjigi (82), čeprav jo je težko izmeriti. Po mnenju Komisije je ladjevje Skupnosti trenutno precej preveliko [...]; za previdno upravljanje staležev bi bilo treba pogin rib na splošno zmanjšati za približno 40 %.

Presežna zmogljivost spodbuja prelov

| 109. | Presežna zmogljivost učinkuje na prelov. Vpliva na ravnanje ribiške industrije in zakonodajalca, saj zmanjšuje donosnost podjetij v sektorju, ki morajo nositi stroške, povezane s presežno zmogljivostjo proizvodnih sredstev. |
| --- | --- |

109.

Presežna zmogljivost učinkuje na prelov. Vpliva na ravnanje ribiške industrije in zakonodajalca, saj zmanjšuje donosnost podjetij v sektorju, ki morajo nositi stroške, povezane s presežno zmogljivostjo proizvodnih sredstev.

| 110. | Ribiče mika, da bi čim bolj izkoriščali svoja prevelika plovila in tako lovili prek dovoljene mere. Obstaja tveganje, da sporočajo premalo ulova ali manj donosen ulov zavržejo v morje (glej odstavek 25). |
| --- | --- |

110.

Ribiče mika, da bi čim bolj izkoriščali svoja prevelika plovila in tako lovili prek dovoljene mere. Obstaja tveganje, da sporočajo premalo ulova ali manj donosen ulov zavržejo v morje (glej odstavek 25).

| 111. | Svet ministrov se mora pri sprejemanju TAC in kvot odločati med različnimi kratkoročnimi interesi, ki so na eni strani okoljski, na drugi pa socialno-ekonomski. Na podlagi te presoje lahko dovoli večje količine ulova, kot jih priporočajo znanstveniki (glej tabelo 2), da bi se zaščitili kratkoročni interesi ribiške industrije. Poleg tega se te odločitve sprejemajo brez orodja, ki bi omogočalo objektivno vrednotenje učinka, ki ga bodo sprejete količine ulova imele na ene ali druge od teh interesov. |
| --- | --- |

111.

Svet ministrov se mora pri sprejemanju TAC in kvot odločati med različnimi kratkoročnimi interesi, ki so na eni strani okoljski, na drugi pa socialno-ekonomski. Na podlagi te presoje lahko dovoli večje količine ulova, kot jih priporočajo znanstveniki (glej tabelo 2), da bi se zaščitili kratkoročni interesi ribiške industrije. Poleg tega se te odločitve sprejemajo brez orodja, ki bi omogočalo objektivno vrednotenje učinka, ki ga bodo sprejete količine ulova imele na ene ali druge od teh interesov.

Tabela 3

Primeri razlik med znanstvenimi mnenji in TAC

| | Trska Severno morje | Sled Severno morje | Šur Severno morje | Mol Severno morje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Znanstveno mnenje za leto 2006 (v tonah) | 0 | < 425 000 | < 18 000 | < 17 300 |
| TAC za leto 2006 (v tonah) | 23 205 | 454 751 | 42 727 | 23 800 |
| Znanstveno mnenje za leto 2007 (v tonah) | 0 | < 245 000 | < 18 000 | < 15 100 |
| TAC za leto 2007 (tone) | 19 957 | 341 063 | 42 727 | 23 800 |

Trska Severno morje

Sled Severno morje

Šur Severno morje

Mol Severno morje

Znanstveno mnenje za leto 2006 (v tonah)

0

< 425 000

< 18 000

< 17 300

TAC za leto 2006 (v tonah)

23 205

454 751

42 727

23 800

Znanstveno mnenje za leto 2007 (v tonah)

0

< 245 000

< 18 000

< 15 100

TAC za leto 2007 (tone)

19 957

341 063

42 727

23 800

Neuspeh preteklih politik za zmanjševanje zmogljivosti

| 112. | Prvi ukrep za zmanjšanje presežne zmogljivosti ladjevja Skupnosti je bil sprejet leta 1986, ko je bil vzpostavljen prvi večletni usmerjevalni program (VLUP). Temu so sledili trije podobni programi, v katerih so bile določene zgornje meje zmogljivosti ali napora (83) za različne segmente ladjevja Skupnosti. Vendar so bili ti programi zaradi skupnih učinkov preskromno zastavljenih ciljev, težav pri upravljanju in uporabe strukturnih skladov za posodobitev in izgradnjo plovil neuspešni. Zato je Komisija ta pristop leta 2003 opustila. |
| --- | --- |

112.

Prvi ukrep za zmanjšanje presežne zmogljivosti ladjevja Skupnosti je bil sprejet leta 1986, ko je bil vzpostavljen prvi večletni usmerjevalni program (VLUP). Temu so sledili trije podobni programi, v katerih so bile določene zgornje meje zmogljivosti ali napora (83) za različne segmente ladjevja Skupnosti. Vendar so bili ti programi zaradi skupnih učinkov preskromno zastavljenih ciljev, težav pri upravljanju in uporabe strukturnih skladov za posodobitev in izgradnjo plovil neuspešni. Zato je Komisija ta pristop leta 2003 opustila.

Odslej pristop, ki temelji predvsem na omejitvi ribolovnega napora

| 113. | Evropska skupnost je z reformo SRP leta 2002 državam članicam prepustila svoja pooblastila na področju zmanjševanja ribolovne zmogljivosti in se omejila na predpise, namenjene obvladovanju ribolovnega napora. |
| --- | --- |

113.

Evropska skupnost je z reformo SRP leta 2002 državam članicam prepustila svoja pooblastila na področju zmanjševanja ribolovne zmogljivosti in se omejila na predpise, namenjene obvladovanju ribolovnega napora.

Opustitev cilja Skupnosti, ki je bil zmanjšanje ribolovnih zmogljivosti

| 114. | Cilje zmanjšanja zmogljivosti je nadomestil koncept zgornjih meja. Te meje, izražene v enotah zmogljivosti, so največje dovoljene zmogljivosti in jih nacionalna ladjevja ne smejo preseči. Meje so bile določene na podlagi preteklih ravni in se znižajo samo v primeru izpisa plovil iz ladjevja, ki se financira s pomočjo Skupnosti. Ta mehanizem držav članic ne zavezuje niti jih ne spodbuja k zmanjšanju njihovih presežnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

114.

Cilje zmanjšanja zmogljivosti je nadomestil koncept zgornjih meja. Te meje, izražene v enotah zmogljivosti, so največje dovoljene zmogljivosti in jih nacionalna ladjevja ne smejo preseči. Meje so bile določene na podlagi preteklih ravni in se znižajo samo v primeru izpisa plovil iz ladjevja, ki se financira s pomočjo Skupnosti. Ta mehanizem držav članic ne zavezuje niti jih ne spodbuja k zmanjšanju njihovih presežnih zmogljivosti.

Zmanjšanje ribolovnega napora ne vodi nujno do zmanjšanja zmogljivosti

| 115. | Ukrepanje Skupnosti odslej temelji predvsem na omejitvi ribolovnega napora. Ker je ta opredeljen kot zmnožek zmogljivosti (BT ali kW) in dejavnosti (dnevi na morju), je njegovo zmanjšanje mogoče doseči preprosto z zmanjšanjem enega od teh dejavnikov, to je dejavnosti. V tem primeru presežna zmogljivost še naprej neposredno bremeni donosnost ribiške industrije. Ta lahko celo skuša nadomestiti zmanjšanje dejavnosti s povečanjem produktivnosti z naložbami v tehnološko opremo, kot so sonarji ali učinkovitejša ribolovna orodja, kar bo v resnici še povečalo njeno zmogljivost. |
| --- | --- |

115.

Ukrepanje Skupnosti odslej temelji predvsem na omejitvi ribolovnega napora. Ker je ta opredeljen kot zmnožek zmogljivosti (BT ali kW) in dejavnosti (dnevi na morju), je njegovo zmanjšanje mogoče doseči preprosto z zmanjšanjem enega od teh dejavnikov, to je dejavnosti. V tem primeru presežna zmogljivost še naprej neposredno bremeni donosnost ribiške industrije. Ta lahko celo skuša nadomestiti zmanjšanje dejavnosti s povečanjem produktivnosti z naložbami v tehnološko opremo, kot so sonarji ali učinkovitejša ribolovna orodja, kar bo v resnici še povečalo njeno zmogljivost.

Mehanizmi, ki jih je težko nadzirati

| 116. | Regulativni mehanizmi za omejitev ribolovnega napora se uporabljajo za vedno več vrst ribištev, zato postajata njihovo izvajanje in nadzor nad njimi vedno bolj zapletena in težavna. |
| --- | --- |

116.

Regulativni mehanizmi za omejitev ribolovnega napora se uporabljajo za vedno več vrst ribištev, zato postajata njihovo izvajanje in nadzor nad njimi vedno bolj zapletena in težavna.

| 117. | Poleg tega ima merjenje ribolovne zmogljivosti glede na tonažo (BT) in moč motorja (kW) dve veliki pomanjkljivosti. Prva je neustreznost referenčnih enot, ki se uporabljata za ocenjevanje dejanske zmogljivosti ulova in predvsem večje produktivnosti, povezane z napredno tehnologijo, ki bi po mnenju Komisije lahko dosegla 1 do 3 % na leto in celo več v nekaterih vrstah ribolova (84). Druga pomanjkljivost je ta, da je dejansko težko dosledno in natančno meriti podatke, ki ustrezajo tema dvema merskima enotama (85). |
| --- | --- |

117.

Poleg tega ima merjenje ribolovne zmogljivosti glede na tonažo (BT) in moč motorja (kW) dve veliki pomanjkljivosti. Prva je neustreznost referenčnih enot, ki se uporabljata za ocenjevanje dejanske zmogljivosti ulova in predvsem večje produktivnosti, povezane z napredno tehnologijo, ki bi po mnenju Komisije lahko dosegla 1 do 3 % na leto in celo več v nekaterih vrstah ribolova (84). Druga pomanjkljivost je ta, da je dejansko težko dosledno in natančno meriti podatke, ki ustrezajo tema dvema merskima enotama (85).

| 118. | Poleg tega morajo države članice Komisiji vsako leto poslati poročilo o svojih prizadevanjih, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med svojimi zmogljivostmi in ribolovnimi priložnostmi (86). Vendar samo nekatere med njimi predložijo tudi oceno stanja na področju presežnih zmogljivosti. Poleg tega različne države uporabljajo različne metodološke pristope. Zato Komisija nima natančne slike o obstoječih neravnovesjih in doslej ni preverila kakovosti poslanih ocen. |
| --- | --- |

118.

Poleg tega morajo države članice Komisiji vsako leto poslati poročilo o svojih prizadevanjih, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med svojimi zmogljivostmi in ribolovnimi priložnostmi (86). Vendar samo nekatere med njimi predložijo tudi oceno stanja na področju presežnih zmogljivosti. Poleg tega različne države uporabljajo različne metodološke pristope. Zato Komisija nima natančne slike o obstoječih neravnovesjih in doslej ni preverila kakovosti poslanih ocen.

Obstaja tveganje, da bo pomoč Skupnosti povzročila povečanje zmogljivosti

| 119. | Novi Evropski sklad za ribištvo (ESR) dodeljuje pomoč za prenovo motorjev ribiških plovil, če ima nov motor, odvisno od primera, manjšo ali enako moč kot prejšnji. Glede na težave pri nadzoru nad kW bi lahko takšna določba v praksi povzročila dejansko povečanje ribolovne zmogljivosti. |
| --- | --- |

119.

Novi Evropski sklad za ribištvo (ESR) dodeljuje pomoč za prenovo motorjev ribiških plovil, če ima nov motor, odvisno od primera, manjšo ali enako moč kot prejšnji. Glede na težave pri nadzoru nad kW bi lahko takšna določba v praksi povzročila dejansko povečanje ribolovne zmogljivosti.

| 120. | Politike Skupnosti niso mogle odpraviti velikih presežnih zmogljivosti evropskega ladjevja (87). Sedanji sistem, v katerem so za upravljanje zmogljivosti odgovorne države članice, ukrepanje Skupnosti pa je osredotočeno na omejevanje ribolovnega napora, ne vsebuje nobenega omejevalnega mehanizma za zmanjšanje te presežne zmogljivosti. Tako kaže, da se bodo težave s presežno zmogljivostjo nadaljevale tudi v prihodnjih letih in še naprej vplivale tako na upoštevanje pravil SRP na splošno kot na celotni dovoljeni ulov in kvote. |
| --- | --- |

120.

Politike Skupnosti niso mogle odpraviti velikih presežnih zmogljivosti evropskega ladjevja (87). Sedanji sistem, v katerem so za upravljanje zmogljivosti odgovorne države članice, ukrepanje Skupnosti pa je osredotočeno na omejevanje ribolovnega napora, ne vsebuje nobenega omejevalnega mehanizma za zmanjšanje te presežne zmogljivosti. Tako kaže, da se bodo težave s presežno zmogljivostjo nadaljevale tudi v prihodnjih letih in še naprej vplivale tako na upoštevanje pravil SRP na splošno kot na celotni dovoljeni ulov in kvote.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 121. | Nepopolnost in nezanesljivost podatkov o ulovu preprečujeta pravilno delovanje sistema celotnih dovoljenih ulovov in kvot, ki je temeljni kamen upravljanja ribolovnih virov Skupnosti. Zakonodajni okvir in veljavni postopki ne zagotavljajo niti izčrpnosti zbranih podatkov, niti odkrivanja nepravilnosti med njihovim potrjevanjem. Komisija na splošno tudi ne more ugotoviti napak in nepravilnosti pri podatkih, ki jih pošljejo države članice, ter pravočasno sprejeti vseh potrebnih odločitev za varovanje virov (glej odstavke 18 do 51). |
| --- | --- |

121.

Nepopolnost in nezanesljivost podatkov o ulovu preprečujeta pravilno delovanje sistema celotnih dovoljenih ulovov in kvot, ki je temeljni kamen upravljanja ribolovnih virov Skupnosti. Zakonodajni okvir in veljavni postopki ne zagotavljajo niti izčrpnosti zbranih podatkov, niti odkrivanja nepravilnosti med njihovim potrjevanjem. Komisija na splošno tudi ne more ugotoviti napak in nepravilnosti pri podatkih, ki jih pošljejo države članice, ter pravočasno sprejeti vseh potrebnih odločitev za varovanje virov (glej odstavke 18 do 51).

| 122. | Sistemi inšpekcijskih pregledov ne zagotavljajo učinkovitega preprečevanja in odkrivanja kršitev. Ker ni bilo splošnih standardov, so nastali različni nacionalni sistemi, ki ne zagotavljajo zadostnega nadzornega pritiska niti optimizacije inšpekcijskih dejavnosti. Poleg tega sta zato v praksi omejena tudi obseg vrednotenja nacionalnih mehanizmov, ki ga izvaja Komisija, ter posledično njena zmožnost, da oblikuje mnenje o učinkovitosti nacionalnih sistemov (glej odstavke 52 do 87). |
| --- | --- |

122.

Sistemi inšpekcijskih pregledov ne zagotavljajo učinkovitega preprečevanja in odkrivanja kršitev. Ker ni bilo splošnih standardov, so nastali različni nacionalni sistemi, ki ne zagotavljajo zadostnega nadzornega pritiska niti optimizacije inšpekcijskih dejavnosti. Poleg tega sta zato v praksi omejena tudi obseg vrednotenja nacionalnih mehanizmov, ki ga izvaja Komisija, ter posledično njena zmožnost, da oblikuje mnenje o učinkovitosti nacionalnih sistemov (glej odstavke 52 do 87).

| 123. | Postopki za obravnavanje ugotovljenih kršitev ne potrjujejo, da so bile vse kršitve predmet nadaljnjega ukrepanja in še manj kazni. Tudi kadar kazni so izrečene, na splošno nimajo pravega odvračalnega učinka. Kar zadeva kršitve predpisov Skupnosti, ki jih stori država članica, ima Komisija na voljo samo eno orodje, ki se je izkazalo kot učinkovito, to je tožba zaradi neizpolnitve obveznosti, ki jo Komisija vloži na Sodišču Evropskih skupnosti. Vendar ima to orodje nekatere značilnosti, zaradi katerih je njegova uporaba omejena in je kot instrument premalo odzivno (glej odstavke 88 do 106). |
| --- | --- |

123.

Postopki za obravnavanje ugotovljenih kršitev ne potrjujejo, da so bile vse kršitve predmet nadaljnjega ukrepanja in še manj kazni. Tudi kadar kazni so izrečene, na splošno nimajo pravega odvračalnega učinka. Kar zadeva kršitve predpisov Skupnosti, ki jih stori država članica, ima Komisija na voljo samo eno orodje, ki se je izkazalo kot učinkovito, to je tožba zaradi neizpolnitve obveznosti, ki jo Komisija vloži na Sodišču Evropskih skupnosti. Vendar ima to orodje nekatere značilnosti, zaradi katerih je njegova uporaba omejena in je kot instrument premalo odzivno (glej odstavke 88 do 106).

| 124. | Presežna zmogljivost bremeni donosnost ribiške industrije ter v okviru zmanjševanja dovoljenega ulova spodbuja k neupoštevanju teh omejitev in vpliva na kakovost poslanih podatkov. Po neuspehu programov za prilagajanje ribolovne zmogljivosti, sedanji pristop, ki temelji predvsem na upravljanju ribolovnega napora, ne more rešiti težav s presežno zmogljivostjo (glej odstavke 107 do 120). |
| --- | --- |

124.

Presežna zmogljivost bremeni donosnost ribiške industrije ter v okviru zmanjševanja dovoljenega ulova spodbuja k neupoštevanju teh omejitev in vpliva na kakovost poslanih podatkov. Po neuspehu programov za prilagajanje ribolovne zmogljivosti, sedanji pristop, ki temelji predvsem na upravljanju ribolovnega napora, ne more rešiti težav s presežno zmogljivostjo (glej odstavke 107 do 120).

| 125. | Delo Računskega sodišča je pokazalo, da mehanizmi nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni kljub nedavnim izboljšavam ne morejo zagotavljati dejanske uporabe pravil o upravljanju ribolovnih virov in predvsem sistema celotnih dovoljenih ulovov in kvot. Ta položaj je še toliko bolj težaven, ker neravnovesje med zmogljivostmi in ribolovnimi priložnostmi ustvarja okoliščine, ki niso naklonjene spontanemu spoštovanju predpisov. Po velikem upadu iztovarjanj v zadnjih letih ima lahko takšno stanje hude posledice ne samo za vire, ampak tudi za prihodnost same ribiške industrije in z njo povezanih območij. |
| --- | --- |

125.

Delo Računskega sodišča je pokazalo, da mehanizmi nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni kljub nedavnim izboljšavam ne morejo zagotavljati dejanske uporabe pravil o upravljanju ribolovnih virov in predvsem sistema celotnih dovoljenih ulovov in kvot. Ta položaj je še toliko bolj težaven, ker neravnovesje med zmogljivostmi in ribolovnimi priložnostmi ustvarja okoliščine, ki niso naklonjene spontanemu spoštovanju predpisov. Po velikem upadu iztovarjanj v zadnjih letih ima lahko takšno stanje hude posledice ne samo za vire, ampak tudi za prihodnost same ribiške industrije in z njo povezanih območij.

| 126. | Če politični organi želijo, da SRP doseže svoj cilj trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov, je treba znatno okrepiti sedanje mehanizme nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni, predvsem z izvajanjem priporočil, navedenih v nadaljevanju. |
| --- | --- |

126.

Če politični organi želijo, da SRP doseže svoj cilj trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov, je treba znatno okrepiti sedanje mehanizme nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni, predvsem z izvajanjem priporočil, navedenih v nadaljevanju.

Kakovost podatkov o ulovu

| 127. | Kakovost podatkov o ulovu, ki se uporabljajo pri upravljanju ribolovnih virov, je mogoče izboljšati zlasti z izboljšanjem sistemov za zbiranje, potrjevanje in spremljanje teh podatkov. To pomeni, da države članice:






  (a) | zagotavljajo, da se vsi dokumenti poročanja, predvideni s predpisi, dejansko sestavijo in pravilno izpolnijo ter da jih pristojni organi čim hitreje prejmejo; |
| --- | --- | --- |

127.

Kakovost podatkov o ulovu, ki se uporabljajo pri upravljanju ribolovnih virov, je mogoče izboljšati zlasti z izboljšanjem sistemov za zbiranje, potrjevanje in spremljanje teh podatkov. To pomeni, da države članice:

(a)

zagotavljajo, da se vsi dokumenti poročanja, predvideni s predpisi, dejansko sestavijo in pravilno izpolnijo ter da jih pristojni organi čim hitreje prejmejo;

| (b) | s pomočjo informacijskih orodij sistematično preverjajo skladnost vseh podatkov, navedenih v teh dokumentih, in po potrebi njihovo skladnost s podatki VMS; |
| --- | --- |

(b)

s pomočjo informacijskih orodij sistematično preverjajo skladnost vseh podatkov, navedenih v teh dokumentih, in po potrebi njihovo skladnost s podatki VMS;

| (c) | vzpostavijo interoperabilnost svojih sistemov, da lahko preverjajo skladnost dokumentov o količinah, ki se iztovorijo v eni državi in se prvič prodajo v drugi državi; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavijo interoperabilnost svojih sistemov, da lahko preverjajo skladnost dokumentov o količinah, ki se iztovorijo v eni državi in se prvič prodajo v drugi državi;

| (d) | potrjujejo zanesljivost podatkov, poslanih Komisiji, tako da predložijo letno potrdilo o zadnjih kumulativnih mesečnih poročilih, ki ga izda neodvisen organ. |
| --- | --- |

(d)

potrjujejo zanesljivost podatkov, poslanih Komisiji, tako da predložijo letno potrdilo o zadnjih kumulativnih mesečnih poročilih, ki ga izda neodvisen organ.

| 128. | Za izboljšanje je tudi potrebno, da Komisija:






  (a) | čim hitreje določi in odobri podrobna pravila za izvajanje uredbe o elektronskem zapisovanju in poročanju podatkov o ribolovnih dejavnostih in daljinskem zaznavanju (88) ter pri tem zagotovi, da so pogoji uporabe tega orodja v čim manjši možni meri dovzetni za kršitve in olajšujejo interoperabilnost nacionalnih sistemov; |
| --- | --- | --- |

128.

Za izboljšanje je tudi potrebno, da Komisija:

(a)

čim hitreje določi in odobri podrobna pravila za izvajanje uredbe o elektronskem zapisovanju in poročanju podatkov o ribolovnih dejavnostih in daljinskem zaznavanju (88) ter pri tem zagotovi, da so pogoji uporabe tega orodja v čim manjši možni meri dovzetni za kršitve in olajšujejo interoperabilnost nacionalnih sistemov;

| (b) | zaradi lažje analize in učinkovitega nadzora ponovno določi obliko poročil, ki jih pošiljajo države članice; |
| --- | --- |

(b)

zaradi lažje analize in učinkovitega nadzora ponovno določi obliko poročil, ki jih pošiljajo države članice;

| (c) | redno uveljavlja svojo pravico do dostopa do dvojnikov računalniških datotek, ki vsebujejo ustrezne informacije, in za dostop do katerih ne bi smela biti več potrebna predhodna zahteva; |
| --- | --- |

(c)

redno uveljavlja svojo pravico do dostopa do dvojnikov računalniških datotek, ki vsebujejo ustrezne informacije, in za dostop do katerih ne bi smela biti več potrebna predhodna zahteva;

| (d) | uskladi korekcijske faktorje, ki se uporabljajo v različnih državah članicah, da se dobijo količine v „ekvivalentu žive teže“; |
| --- | --- |

(d)

uskladi korekcijske faktorje, ki se uporabljajo v različnih državah članicah, da se dobijo količine v „ekvivalentu žive teže“;

| (e) | preveri skladnost podatkov, ki jih na eni strani prejme Eurostat in na drugi strani GD za ribištvo. |
| --- | --- |

(e)

preveri skladnost podatkov, ki jih na eni strani prejme Eurostat in na drugi strani GD za ribištvo.

Učinkovitost sistemov inšpekcijskih pregledov

| 129. | Da bi bili kontrole in inšpekcijski pregledi učinkoviti in skladni ter da bi jih Komisija bolje poznala in lažje vrednotila, bi morale države članice, če tega še niso storile:






  (a) | opredeliti minimalne značilnosti inšpekcijskih pregledov in osnovne kontrole, ki jih morajo pregledi vsebovati; |
| --- | --- | --- |

129.

Da bi bili kontrole in inšpekcijski pregledi učinkoviti in skladni ter da bi jih Komisija bolje poznala in lažje vrednotila, bi morale države članice, če tega še niso storile:

(a)

opredeliti minimalne značilnosti inšpekcijskih pregledov in osnovne kontrole, ki jih morajo pregledi vsebovati;

| (b) | zagotoviti ustrezen dostop do vseh informacij, potrebnih za načrtovanje in usmerjeno izbiranje inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti ustrezen dostop do vseh informacij, potrebnih za načrtovanje in usmerjeno izbiranje inšpekcijskih pregledov;

| (c) | določiti strategijo inšpekcije, ki temelji na analizi tveganja; |
| --- | --- |

(c)

določiti strategijo inšpekcije, ki temelji na analizi tveganja;

| (d) | ovrednotiti svoje inšpekcijske dejavnosti na podlagi ustreznih ciljev; |
| --- | --- |

(d)

ovrednotiti svoje inšpekcijske dejavnosti na podlagi ustreznih ciljev;

| (e) | zagotoviti kakovost inšpekcijskega dela z nadziranjem pregledov; |
| --- | --- |

(e)

zagotoviti kakovost inšpekcijskega dela z nadziranjem pregledov;

| (f) | evidentirati vse inšpekcijske dejavnosti v centralnih podatkovnih zbirkah. |
| --- | --- |

(f)

evidentirati vse inšpekcijske dejavnosti v centralnih podatkovnih zbirkah.

| 130. | Na drugi strani bi morala Komisija:






  (a) | Svetu predlagati, naj vsa priporočila iz prejšnjega odstavka vnese v zakonodajo kot elemente, nujno potrebne za učinkovitost predpisov; |
| --- | --- | --- |

130.

Na drugi strani bi morala Komisija:

(a)

Svetu predlagati, naj vsa priporočila iz prejšnjega odstavka vnese v zakonodajo kot elemente, nujno potrebne za učinkovitost predpisov;

| (b) | zahtevati, da države članice pripravijo akcijske načrte za vsako od ugotovljenih velikih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(b)

zahtevati, da države članice pripravijo akcijske načrte za vsako od ugotovljenih velikih pomanjkljivosti.

Uporaba odvračalnih kazni

| 131. | Da bi se zagotovili odvračalni učinki kazni, bi morale države članice svoje pristojne organe opozoriti, da morajo v skladu z evropsko zakonodajo pred izrekom kazni upoštevati odvračalni značaj kazni glede na gospodarsko korist, ki jo je imel gospodarski subjekt zaradi svoje kršitve, in resnost škode, ki jo je povzročil virom Skupnosti. |
| --- | --- |

131.

Da bi se zagotovili odvračalni učinki kazni, bi morale države članice svoje pristojne organe opozoriti, da morajo v skladu z evropsko zakonodajo pred izrekom kazni upoštevati odvračalni značaj kazni glede na gospodarsko korist, ki jo je imel gospodarski subjekt zaradi svoje kršitve, in resnost škode, ki jo je povzročil virom Skupnosti.

| 132. | Da bi preprečili selitve storilcev kršitev v države članice, kjer se nepravilnosti kaznujejo manj strogo, je zaželeno, da Svet države članice spodbuja k usklajevanju izrečenih kazni, med drugim z objavo seznama ukrepov, ki jih države članice uporabljajo za najhujše kršitve, kot je predviden s predpisi (89). |
| --- | --- |

132.

Da bi preprečili selitve storilcev kršitev v države članice, kjer se nepravilnosti kaznujejo manj strogo, je zaželeno, da Svet države članice spodbuja k usklajevanju izrečenih kazni, med drugim z objavo seznama ukrepov, ki jih države članice uporabljajo za najhujše kršitve, kot je predviden s predpisi (89).

| 133. | Za povečanje Komisijine možnosti pritiska na države članice je zaželeno, da se zakonodajalec Skupnosti prepriča, da je upravne ukrepe, ki jih sprejme, mogoče nadzirati, da preuči primernost povečanja pooblastil inšpektorjev Komisije in razširitve pooblastil Agencije Skupnosti za nadzor ribištva, in kot zadnje, da uvede bolj odzivna orodja za uvedbo kazni, kot je na primer možnost začasne prekinitve plačil pomoči Skupnosti na področju ribištva, če katera od držav članic ne upošteva svojih obveznosti nadzora. |
| --- | --- |

133.

Za povečanje Komisijine možnosti pritiska na države članice je zaželeno, da se zakonodajalec Skupnosti prepriča, da je upravne ukrepe, ki jih sprejme, mogoče nadzirati, da preuči primernost povečanja pooblastil inšpektorjev Komisije in razširitve pooblastil Agencije Skupnosti za nadzor ribištva, in kot zadnje, da uvede bolj odzivna orodja za uvedbo kazni, kot je na primer možnost začasne prekinitve plačil pomoči Skupnosti na področju ribištva, če katera od držav članic ne upošteva svojih obveznosti nadzora.

Zmanjšanje presežnih zmogljivosti in ustrezni spremljevalni ukrepi

| 134. | Prizadevanja držav članic in Komisije za zmanjšanje pritiska presežnega ribolova je treba okrepiti z določitvijo visoko zastavljenih ciljev na področju zmanjšanja zmogljivosti in sprejetjem socialno-ekonomskih ukrepov v korist prebivalstva, ki živi od ribiške industrije. |
| --- | --- |

134.

Prizadevanja držav članic in Komisije za zmanjšanje pritiska presežnega ribolova je treba okrepiti z določitvijo visoko zastavljenih ciljev na področju zmanjšanja zmogljivosti in sprejetjem socialno-ekonomskih ukrepov v korist prebivalstva, ki živi od ribiške industrije.

| 135. | Ker je za določitev ustreznih ukrepov potrebno dobro poznavanje družbeno-gospodarske stvarnosti ribiške industrije in učinka odločitev o omejitvi ulova, mora Komisija razviti svoja informacijska in analitična orodja na tem področju. |
| --- | --- |

135.

Ker je za določitev ustreznih ukrepov potrebno dobro poznavanje družbeno-gospodarske stvarnosti ribiške industrije in učinka odločitev o omejitvi ulova, mora Komisija razviti svoja informacijska in analitična orodja na tem področju.

| 136. | Poleg priporočenih tehničnih izboljšav v sistemih nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni je za uspeh SRP in nadaljnje izvajanje te dejavnosti nujno potrebna ozaveščenost vseh udeleženih strani in dodelitev ustrezne finančne pomoči, ki lahko olajša razvoj dodatnih ali alternativnih virov prihodkov namesto izkoriščanja ribolovnih virov. |
| --- | --- |

136.

Poleg priporočenih tehničnih izboljšav v sistemih nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni je za uspeh SRP in nadaljnje izvajanje te dejavnosti nujno potrebna ozaveščenost vseh udeleženih strani in dodelitev ustrezne finančne pomoči, ki lahko olajša razvoj dodatnih ali alternativnih virov prihodkov namesto izkoriščanja ribolovnih virov.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 25. oktobra 2007.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  Danska, Španija, Francija, Nizozemska, Italija in Združeno kraljestvo (Anglija in Wales).

1

(2)  Vir: Eurostat, SRP v številkah, izdaja 2006.

2

(3)  V skladu z mednarodnim pravom imajo obalne države suverene pravice nad vsemi naravnimi viri znotraj svoje „izključne ekonomske cone“ (IEC), se pravi, v vodah znotraj 200 morskih milj širokega obalnega pasu. Vendar IEC v Sredozemskem morju ne obstajajo, vode pod nacionalno suverenostjo so omejene na teritorialne vode, se pravi na območje znotraj 12 morskih milj. Na ravni Skupnosti je upravljanje ribolovnih virov v teritorialnih vodah ali IEC vsake države članice izključna odgovornost Evropske unije. Viri zunaj teh meja se upravljajo v okviru mednarodnih sporazumov.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike, člen 2(1) (UL L 358, 31.12.2002, str. 59).

4

(5)  Uredba Sveta (EGS) št. 170/83 z dne 25. januarja 1983 o uvedbi sistema Skupnosti za ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov, člen 1 (UL L 24, 27.1.1983, str. 1).

5

(6)  Zelena knjiga o prihodnosti skupne ribiške politike, COM(2001) 135 konč., 20.3.2001.

6

(7)  Leta 2005 je bilo 76 % od 5,6 milijona ton, ki jih je v vseh svetovnih regijah ulovilo ladjevje Skupnosti, ulovljenih v severovzhodnem Atlantiku.

7

Vir: Eurostat, statistični podatki na kratko 10/2007, 15. januar 2007.

Vir:

(8)  Komisija, Memo/06/268, 5. julij 2006.

8

(9)  Znanstvena mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES), ki jih Komisija predloži Znanstvenemu, tehničnemu in gospodarskemu odboru za ribištvo (STEFC), ki ga sestavljajo nacionalni izvedenci, predstavniki ribiškega sektorja in drugih zainteresiranih strani, zlasti nevladnih organizacij za varstvo okolja.

9

(10)  Vsaka država članica nadzira dejavnosti, ki se izvajajo na njenem ozemlju ali v vodah pod njeno suverenostjo ali jurisdikcijo.

10

(11)  Uredba (ES) št. 2371/2002, člen 23(1).

11

(12)  Vsi zneski v zvezi s proračunskimi sredstvi so odobritve plačil za leto 2007.

12

(13)  Uredba (ES) št. 2371/2002.

13

(14)  Uredba Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (UL L 261, 20.10.1993).

14

(15)  Uredba Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic (UL L 276, 10.10.1983).

15

(16)  Uredba Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih priložnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (UL L 12, 14.1.2005, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004 o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk;

17

Uredba Sveta(ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča;

Uredba Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka;

Uredba Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu.

(18)  Viri teh standardov so naslednji: General criteria for the operation of various types of bodies performing inspection (ISO/IEC
  17 020: 1998); COSO – Enterprise Risk Management integrated framework (2004); „Study on the management of the fish resources“, ki jo je pripravil norveški urad generalnega revizorja; Mnenje Računskega sodišča o modelu enotne revizije (UL C 107, 30.4.2004); Dokument COM(2003) 130 konč.: Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – „Towards uniform and effective implementation of the CFP“; standardi notranjega kontroliranja Evropske Komisije št. 11 – ocena in obvladovanje tveganja, št. 17 – nadzor, št. 7 – določanje ciljev, št. 10 – spremljanje uspešnosti in št. 9 – letni načrt dela.

18

General criteria for the operation of various types of bodies performing inspection (ISO/IEC

17 020: 1998)

COSO – Enterprise Risk Management integrated framework (2004)

Study on the management of the fish resources

Towards uniform and effective implementation of the CFP

(19)  Podatki o ulovu v letu 2003 in iztovoru v letu 2002, ki jih je objavil Eurostat.

19

(20)  Ladijski dnevnik je dokument, v katerem kapitan plovila vsak dan za vsako vrsto zapiše oceno ulovljene količine, ki se skladišči na krovu, ter datum in kraj tega ulova; kopija se izroči organom države članice, pod katere zastavo pluje plovilo; Uredba (EGS) št. 2807/83, Priloga IV, oddelek 4.

20

(21)  Deklaracija o iztovarjanju je dokument, v katerem poveljnik za vsako vrsto navede točne iztovorjene količine; ena kopija se izroči organom države članice, pod katere zastavo pluje plovilo, druga pa organom države članice kraja iztovarjanja, če to ni ista država članica; Uredba (EGS) št. 2807/83, Priloga IV, oddelek 4.

21

(22)  Potrdilo o prodaji je dokument, ki ga sestavijo dražbeni centri ali prvi kupec in na katerem sta za vsako vrsto navedena teža in geografsko območje porekla; izroči se organom države članice, na ozemlju katere poteka prva prodaja; Uredba (EGS) št. 2847/93, člen 9.

22

(23)  Uredba (EGS) št. 2807/83, Priloga IV, odstavek 4.2.

23

(24)  Ta razlika znaša 48,7 % za iztovarjanja trsk na Poljskem; Vir GD za ribištvo in pomorske zadeve: Evaluation Report Catch Registration Baltic Sea 2005 to 2006.

24

Evaluation Report Catch Registration Baltic Sea 2005 to 2006

(25)  Ob količini ulova točno 1 000 kg je navedba 800 kg v ladijskem dnevniku znotraj 20-odstotnega odstopanja, ki je dovoljeno pri inšpekciji ob iztovarjanju; če inšpekcije ni, navedba 640 kg na deklaraciji o iztovarjanju kaže 20-odstotno razliko v primerjavi z ladijskim dnevnikom in če je razlika med obema deklaracijama ugotovljena, tega ni mogoče kaznovati, čeprav je prijava skupno manjša za 36 %.

25

(26)  Uredba Sveta (ES) št. 1966/2006 z dne 21. decembra 2006 o elektronskem zapisovanju in poročanju podatkov o ribolovnih dejavnostih ter daljinskem zaznavanju (UL L 409, 30.12.2006).

26

(27)  Dražba tu ne pomeni fizičnega kraja, ampak samo računalniški sistem, s katerim dražbeni center pošlje podatke o ulovu, ki je še na morju, kupcem, ki oddajajo ponudbe na daljavo, ne da bi videli blago.

27

(28)  Ribičem je prepovedano iztovarjati ribe, ki ne dosegajo minimalne velikosti ali sodijo v vrsto, ki je ne smejo loviti (izkoriščena kvota, ni dovoljenja itd.).

28

(29)  Ribiči se lahko odločijo, da na krovu ne obdržijo vrst majhne vrednosti, ki zahtevajo obdelavo in zasedajo skladišča, ali v primeru vrst, za katere veljajo kvote, posameznih rib, ki imajo zaradi svoje velikosti razmeroma majhno vrednost.

29

(30)  Discards in the world's marine fisheries An update, FAO, 2005.

30

Discards in the world's marine fisheries An update

(31)  Plovila, krajša od 10 metrov, predstavljajo 67 % ladjevja glede na število plovil, ter 11 % oziroma 3 % glede na zmogljivost, izraženo v kW in BT.

31

(32)  V Španiji glede na podatke generalnega poddirektorata za trženje na Ministrstvu za kmetijstvo, ribištvo in prehrano, 298 000 ton leta 2005; v Franciji glede na podatke INSEE, 40 % količine iztovorjene v letu 2005.

32

(33)  Sistem, prek katerega plovila nadzornim organom redno sporočajo svoje položaje.

33

(34)  Deloma zaradi zamud pri evidentiranju in deloma zato, ker so nacionalni inšpektorji odkrili iztovarjanja, ki niso bila sporočena.

34

(35)  Uredba (EGS) št. 2847/93, člen 19.

35

(36)  Upoštevali so se samo podatki o prodaji na dražbi, čeprav se zelo velik del prodaje (več kot 20 % iztovorjenih količin) opravi zunaj dražbe.

36

(37)  Podatki o dražbah vključujejo prodajo proizvodov, ki so bili iztovorjeni v drugi državi članici in jih mora Komisiji sporočiti ta država in ne Francija.

37

(38)  Predvsem razlike med količinami, navedenimi v deklaracijah o iztovarjanju in/ali potrdilih o prodaji, in količinami, navedenimi v ladijskih dnevnikih, ki so večje od predpisanega dovoljenega odstopanja.

38

(39)  Uredba (EGS) št. 2847/93 določa, da se kopija ladijskega dnevnika in deklaracije o iztovarjanju izroči organom države mesta iztovarjanja in organom države zastave, potrdilo o prodaji pa se izroči samo pristojnim organom države članice, na ozemlju katere se opravi prva prodaja.

39

(40)  Deklaracije o iztovarjanju in potrdila o prodaji.

40

(41)  Pred vzpostavitvijo sistema Skupnosti o celotnih dovoljenih ulovih in kvotah.

41

(42)  100 kg svežih trsk brez drobovja ustreza porabi 124 kg kvote, če iztovarjanje poteka v Franciji, in 111 kg kvote, če poteka v Litvi;

42

100 kg svežih morskih spak brez drobovja/glave ustreza porabi 250 kg kvote, če iztovarjanje poteka na Švedskem, in 325 kg kvote, če poteka v Nemčiji.

(43)  262 900 proti 431 900 tonam oziroma razlika 169 000 ton.

43

(44)  Dve plovili namreč nista bili opremljeni s tem sistemom, od petih drugih pa na dan iztovarjanja ni bil prejet noben signal (v enem primeru plovilo ni oddajalo signalov že več kot 3 leta pred navedenim datumom iztovarjanja, v drugem primeru več kot dve leti).

44

(45)  Uredba (EGS) št. 2847/93, člen 19(5).

45

(46)  Uredba (ES) št. 2846/98, člen 1(13)(c).

46

(47)  V Compliance Scoreboard 2005 na strani 12, navaja, da podatki, ki jih države članice posredujejo Komisiji, temeljijo na deklaracijah o ulovu in iztovarjanju, ki jih izpolnijo lastniki plovil ali agenti. Komisija meni, da ti podatki morda ne odražajo vedno dejanskega stanja. V znanstvenih poročilih je bila večkrat poudarjena možnost, da bi lahko napačno poročanje ali poročanje o ulovu, manjšem od dejanskega, negativno vplivalo na točnost ocen o vitalnih staležih, ta sum pa podpirajo tudi večletna opažanja inšpektorjev Komisije. http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement/scoreboard/archives/scoreboard2005/management_en.htm

47

Compliance Scoreboard 2005

(48)  Uredba (EGS) št. 2847/93, člen 21(3).

48

(49)  Tako so leta 2005 italijanski organi lahko sporočili ulov navadnega tuna, vrste, za katero velja kvota, v rubriki „vrste, za katere ne velja kvota“.

49

(50)  Uredba Sveta (EGS) št. 1382/91 z dne 21. maja 1991 o predložitvi podatkov o iztovoru ribiških proizvodov v državah članicah (UL L 133, 28.5.1991, str. 1).

50

(51)  Uredba Sveta (ES) št. 2846/98 z dne 17. decembra 1998 o spremembah Uredbe (EGS) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (UL L 358, 31.12.1998, str. 5).

51

(52)  229 leta 2005.

52

(53)  Na primer, včasih je mogoče nekaterim kvotam pripisati ulov, opravljen v drugem območju v določenem obdobju leta in v določenih mejah, za nekatere vrste pa se dodaten ulov nekaterih vrst delno vključi v dovoljene količine za ciljno vrsto.

53

(54)  Znatno preseganje: za več kot 5 % kvote in/ali 10 % TAC in/ali več kot 100 ton; ko je bilo preseganje ugotovljeno, se je vsak od teh 26 presežkov odbil od ustrezne kvote za leto 2006; Uredba (ES) št. 742/2006.

54

(55)  Uredba (EGS) št. 2847/93, člen 21(3), in Uredba (ES) št. 2371/2002, člen 26(4).

55

(56)  Uredba (ES) št. 2371/2002, člen 23.

56

(57)  Uredba (ES) št. no 2371/2002, člen 26(1).

57

o

(58)  Na podlagi člena 35 Uredbe (EGS) št. 2847/93; nazadnje je bilo objavljeno Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o spremljanju izvajanja skupne ribiške politike s strani držav članic v obdobju 2003–2005, COM(2007) 167 konč., 10.4.2007.

58

(59)  Glej odstavek 15.

59

(60)  Predlog usklajenih inšpekcijskih poročil so leta 1999 pripravile službe Komisije, vendar ni bil sprejet.

60

(61)  Na primer, za inšpekcijski pregled med iztovarjanjem: navzočnost inšpektorja od začetka do konca razkladanja, tehtanje zadostnega vzorca tovora; za inšpekcijski pregled na morju: skladnost navedb v ladijskem dnevniku s tovorom.

61

(62)  Kot so vrsta ribolova, ki se izvaja, velikost in sestava ladjevja, dolžina in narava obale, površina voda v pravni pristojnosti, tržne prakse itd.

62

(63)  Ribolovno dovoljenje, ribolovne pravice, pretekli ulov, pretekli inšpekcijski pregledi, pretekle kazni, promet, pretekli premiki VMS, ...

63

(64)  V Španiji so notranje vode za določeno regijo območje od obale do imaginarne ravne črte (lineas de base recta), ki povezuje dve najbolj oddaljeni obalni točki te regije.

64

lineas de base recta

(65)  Francija meri delež kršitev (razmerje med številom ugotovljenih kršitev in številom inšpekcijskih pregledov); delež, ki so ga objavili pristojni organi, je 6,6 %, delež, izračunan na podlagi podatkov, ki so jih prejeli revizorji, pa 12,4 %.

65

(66)  Skupno število inšpekcij na kopnem ali na morju, skupno število ur, porabljenih za inšpekcije, ...

66

(67)  Uredba Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

67

(68)  Gre namreč za nacionalne inšpektorje, ki jih vsaka država članica imenuje za sodelovanje pri inšpekcijskih pregledih v okviru dejavnosti, ki jih usklajuje Agencija.

68

(69)  Uredba (ES) št. 2371/2002, člen 25.

69

(70)  Za 202 kršitvi, ugotovljeni med inšpekcijskimi pregledi pri iztovarjanju (ki so zajemali tudi kontrole na krovu), je bilo izrečenih 167 ustnih opozoril, 14 pisnih opozoril, 20 primerov je bilo predloženih sodnim organom, v enem primeru pa odločitev še ni bila sprejeta.

70

(71)  Uredba (ES) št. 2371/2002, člen 25(4).

71

(72)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Poročila držav članic o načinih vedenja, ki resno kršijo pravila skupne ribiške politike, za leto 2004, COM(2006) 387, 14.7.2006. Glej tudi tretjo izdajo CFP Compliance Scoreboard (str. 40).

72

CFP Compliance Scoreboard

(73)  Komisija ocenjuje, da je morala v letu 2005 njena inšpekcijska enota 15 % svojih virov nameniti delu, povezanemu s pravnim ukrepanjem proti Franciji.

73

(74)  Na podlagi člena 226 Pogodbe.

74

(75)  Na podlagi člena 228 Pogodbe.

75

(76)  Zadeva C-304/02 Komisija proti Franciji; tožba zaradi neizpolnitve obveznosti na podlagi člena 228 ES; naložitev plačila povprečnine v višini 20 milijonov EUR in denarne kazni v višini 57,8 milijona EUR za vsako šestmesečno obdobje (sodba, izrečena 12. julija 2005); Francija je dejansko plačala povprečnino in denarno kazen.

76

(77)  Uredba (ES) št. 2371/2002, člen 26(3).

77

(78)  Se pravi, kvote, ki se ne nanašajo na zadnje zaključeno proračunsko leto, za katero obstaja mehanizem upravljanja, ki omogoča, da se pod nekaterimi pogoji presežki enega leta odštejejo od ustreznih kvot za naslednje proračunsko leto.

78

(79)  Uredba (ES) št. 2371/2002, člen 23(4).

79

(80)  Uredba Komisije (ES) št. 147/2007 z dne 15. februarja 2007 o prilagoditvi nekaterih ribolovnih kvot za leta od 2007 do 2012 v skladu s členom 23(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike.

80

(81)  Uredba Sveta (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil in sporazumov glede strukturne pomoči Skupnosti v ribiškem sektorju, člen 18 (UL L 337, 30.12.1999, str. 10).

81

(82)  Zelena knjiga o prihodnosti SRP, COM(2001) 135, oddelek 3.3.

82

(83)  Ribolovni napor je zmnožek zmogljivosti in trajanja ribolova.

83

(84)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju kazalnikov ribolovne zmogljivosti in napora na podlagi skupne ribiške politike, COM(2007) 39 konč., 5.2.2007.

84

(85)  Kar zadeva moč motorja, je zaradi uporabe elektronskih omejevalnikov hitrosti preverjanje dejanskosti prijavljenih številk problematično; kar zadeva tonažo, pa je od uskladitve uporabljene enote preteklo premalo časa, da bi omogočila zanesljive primerjave s preteklimi podatki.

85

(86)  Uredba (ES) št. 2371/2002, člen 14.

86

(87)  STEFC poudarja, da „ne samo, da so sporočena zmanjšanja precej nepomembna v primerjavi z obstoječim neravnovesjem med ribolovnimi priložnostmi in zmogljivostjo ladjevja, ampak je treba za vzpostavitev takšnega ravnovesja zmanjšati tudi zmogljivost (sposobnost) ladjevja EU za ulov rib, in ne samo njegove fizične zmogljivosti.“; priloga k letnemu poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o prizadevanjih držav članic v letu 2005, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi priložnostmi, COM(2006) 872 konč., 9. januar 2007.

87

(88)  Uredba Sveta (ES) št. 1966/2006.

88

(89)  Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002, člen 25(4).

89

---

PRILOGA

POENOSTAVLJENA SHEMA ZBIRANJA IN SPREMLJANJA PODATKOV O ULOVU

Image

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| I. | Cilj skupne ribiške politike (SRP) je ohranjanje in upravljanje vodnih virov. Skupnost ima zakonodajno moč, medtem ko Svet odloča po posvetovanju s Parlamentom. Države članice so odgovorne za uporabo in izvrševanje pravil SRP.
  Komisija meni, da je uspeh SRP odvisen od kakovosti nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni.
  Na področju nadzora in izvrševanja je namen zakonodaje Skupnosti uskladiti ukrepe držav članic ter preprečiti neuspeh politike, kadar države članice ne izpolnjujejo zadostno svojih odgovornosti.
  Komisija se strinja s sklepi Računskega sodišča glede pomanjkljivosti določb v zvezi z nadzorom, inšpekcijskimi pregledi in izvrševanjem, ki ogrožajo učinkovitost SRP.
  Glede na te razmere je Komisija že začela razmišljati o ambiciozni reformi evropske politike za nadzor ribištva.
  Priporočila Računskega sodišča za izboljšanje razmer lahko učinkovito prispevajo k uspehu te reforme.
  Vendar pa je bilo v zadnjih letih nekaj prizadevanj že usmerjenih v izboljšanje nadzora in izvrševanja pravil SRP ter boljšo prilagoditev in uskladitev ukrepov v državah članicah. Zlasti je treba poudariti, da sta reforma SRP v letu 2002 in ustanovitev Agencije Skupnosti za nadzor ribištva odprli nove možnosti.
  Za učinkovito SRP je treba poenostaviti postopke ter okrepiti pooblastila Komisije in Agencije Skupnosti za nadzor ribištva.
  Uspeh SRP je precej odvisen od zavezanosti držav članic in njihovih prizadevanj, da učinkovito nadzorujejo in izvršujejo pravila SRP. Izkazalo se je, da Svet težko sprejme nekatere predloge Komisije, zlasti kadar so povezani s prizadevanji, da se omeji dostop do izrabljenih virov, uskladi ribolovna zmogljivost z viri ali okrepi pooblastila Komisije. |
| --- | --- |

I.

Cilj skupne ribiške politike (SRP) je ohranjanje in upravljanje vodnih virov. Skupnost ima zakonodajno moč, medtem ko Svet odloča po posvetovanju s Parlamentom. Države članice so odgovorne za uporabo in izvrševanje pravil SRP.

Komisija meni, da je uspeh SRP odvisen od kakovosti nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni.

Na področju nadzora in izvrševanja je namen zakonodaje Skupnosti uskladiti ukrepe držav članic ter preprečiti neuspeh politike, kadar države članice ne izpolnjujejo zadostno svojih odgovornosti.

Komisija se strinja s sklepi Računskega sodišča glede pomanjkljivosti določb v zvezi z nadzorom, inšpekcijskimi pregledi in izvrševanjem, ki ogrožajo učinkovitost SRP.

Glede na te razmere je Komisija že začela razmišljati o ambiciozni reformi evropske politike za nadzor ribištva.

Priporočila Računskega sodišča za izboljšanje razmer lahko učinkovito prispevajo k uspehu te reforme.

Vendar pa je bilo v zadnjih letih nekaj prizadevanj že usmerjenih v izboljšanje nadzora in izvrševanja pravil SRP ter boljšo prilagoditev in uskladitev ukrepov v državah članicah. Zlasti je treba poudariti, da sta reforma SRP v letu 2002 in ustanovitev Agencije Skupnosti za nadzor ribištva odprli nove možnosti.

Za učinkovito SRP je treba poenostaviti postopke ter okrepiti pooblastila Komisije in Agencije Skupnosti za nadzor ribištva.

Uspeh SRP je precej odvisen od zavezanosti držav članic in njihovih prizadevanj, da učinkovito nadzorujejo in izvršujejo pravila SRP. Izkazalo se je, da Svet težko sprejme nekatere predloge Komisije, zlasti kadar so povezani s prizadevanji, da se omeji dostop do izrabljenih virov, uskladi ribolovna zmogljivost z viri ali okrepi pooblastila Komisije.

| II. | Da bi zagotovili pravilno uporabo pravil SRP, Komisija obravnava pomanjkljivosti v nacionalnih sistemih nadzora in izvrševanja bodisi s postopki za ugotavljanje kršitev in drugimi izvršilnimi ukrepi ali aktivno podporo za izboljšano sodelovanje med nacionalnimi organi oblastmi, novo zakonodajo ter neposredno podporo nadzornim organom držav članic. Vendar pa ti ukrepi niso vedno dovolj učinkoviti ali uspešni.
  Kar zadeva zapisovanje in poročanje, morajo države članice uvesti potrebne sisteme za zapisovanje, navzkrižno preverjanje in potrjevanje podatkov o ribolovnih dejavnostih ter izboljšati nadzor in izvrševanje obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

II.

Da bi zagotovili pravilno uporabo pravil SRP, Komisija obravnava pomanjkljivosti v nacionalnih sistemih nadzora in izvrševanja bodisi s postopki za ugotavljanje kršitev in drugimi izvršilnimi ukrepi ali aktivno podporo za izboljšano sodelovanje med nacionalnimi organi oblastmi, novo zakonodajo ter neposredno podporo nadzornim organom držav članic. Vendar pa ti ukrepi niso vedno dovolj učinkoviti ali uspešni.

Kar zadeva zapisovanje in poročanje, morajo države članice uvesti potrebne sisteme za zapisovanje, navzkrižno preverjanje in potrjevanje podatkov o ribolovnih dejavnostih ter izboljšati nadzor in izvrševanje obveznosti poročanja.

| III. | Komisija se strinja z analizo in sklepi Računskega sodišča. Ta priporočila so že bila predmet preteklih predlogov Komisije in jih je treba nadaljevati v okviru predvidene reforme evropske politike za nadzor ribištva.
  Države članice so odgovorne za uporabo nacionalnih sistemov kazni. O usklajevanju takih sistemov na ravni Skupnosti odloča zakonodajalec Skupnosti. |
| --- | --- |

III.

Komisija se strinja z analizo in sklepi Računskega sodišča. Ta priporočila so že bila predmet preteklih predlogov Komisije in jih je treba nadaljevati v okviru predvidene reforme evropske politike za nadzor ribištva.

Države članice so odgovorne za uporabo nacionalnih sistemov kazni. O usklajevanju takih sistemov na ravni Skupnosti odloča zakonodajalec Skupnosti.

UVOD

| 1.–9. | Cilj skupne ribiške politike je zagotoviti izkoriščanje živih vodnih virov, ki omogoča trajnostne ekonomske, okoljske in socialne pogoje. Na tej podlagi trenutna zakonodaja na področju SRP vsebuje okvir, ki ureja ribolovne dejavnosti z omejitvami ulova, omejitvami zmogljivosti, omejitvami napora in tehničnimi ukrepi.
  Uspeh te politike je odvisen predvsem od sodelovanja vseh zadevnih strani. Medtem ko je Komisija odgovorna za predlaganje nove zakonodaje in nadzor uporabe pravil v državah članicah, je zavezanost držav članic nujna za doseganje ciljev SRP. Samo države članice lahko zagotovijo uradno sprejetje pravil SRP in sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za njihovo pravilno uporabo.
  Z namenom izboljšanja učinkovitosti sistema je bil z reformo leta 2002 uveden nov pristop k upravljanju ribištva, ki temelji na dolgoročnih načrtih upravljanja in, v kritičnih razmerah, na načrtih za obnovitev. Poleg tega je bil dolgoleten sistem za upravljanje ribolovnih zmogljivosti spremenjen tako, da se je okrepilo upravljanje ribolovnega napora v okviru obstoječih omejitev ribolovnih zmogljivosti.
  V skladu s poglavjem V osnovne uredbe (1) in uredbe o nadzoru (2) morajo države članice sprejeti ukrepe, dodeliti finančne in človeške vire ter vzpostaviti upravno in tehnično strukturo, potrebno za zagotavljanje učinkovitega nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja zakonodaje na področju SRP.
  Pravila temeljijo na obveznosti držav članic za doseganje učinkovitega sistema nadzora, kadar je to primerno, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi Komisija.
  Komisija je k temu vprašanju pristopila tako, da je sprejela podrobna pravila o nalogah nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, ki so bodisi usmerjena v posebne vrste ribištva ali posebna območja, ali pa so bolj splošno veljavna, kadar obstajajo skupni dejavniki. Komisija ocenjuje izvajanje pravil SRP po državah članicah v okviru dodeljenih pooblastil, pri čemer je osredotočena na prednostna vprašanja za doseganje ciljev SRP.
  V zvezi s tem Komisija izvaja inšpekcijske obiske v državah članicah na podlagi horizontalnih in posebnih inšpekcijskih programov. Komisija je pomanjkljivosti, ugotovljene med takimi inšpekcijskimi obiski, obravnavala na način, ki je veljal za najprimernejšega in najučinkovitejšega, ob upoštevanju njihove resnosti ter tudi nujnih in politično občutljivih vprašanj.
  V večini primerov ugotovitvam inšpektorjev Komisije sledi navezovanje stikov z zadevno državo članico ali nadaljnji inšpekcijski obiski. Resnejši primeri ali načelna vprašanja se obravnavajo na politični ravni. Če so pomanjkljivosti resne ali stalne, se proti zadevni državi članici sproži postopek za ugotavljanje kršitev.
  Sodba Evropskega sodišča (SES) v zadevi C-304/-02, Komisija proti Franciji (3), je za Skupnost pomenila jasno potrditev vloge in obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in izvrševanjem pravil SRP. V skladu s to odločitvijo je morala Francija plačati pavšalni znesek 20 milijonov EUR in periodično šestmesečno kazen v višini 57 761 250 EUR. Ob koncu drugega šestmesečnega obdobja je Komisija menila, da bi se lahko napredek, ki ga je dosegla Francija na področju izboljšanja sistemov nadzora, pregona in kazni, obravnaval kot na splošno zadovoljiv in tak, da bi bila naložitev druge kazni nesorazmerna. Vendar je bila posebej poudarjena pomembnost tega, da mora Francija v prihodnje ohraniti prizadevanja in dodatno utrditi ta napredek.
  Poleg postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so dolgotrajni, Komisija pomaga državam članicam pri izvajanju njihovih nalog tako, da jim zagotavlja informacije in smernice, oblikuje platformo za izmenjavo najboljših praks in določa seznam minimalnih standardov za vsako vrsto inšpekcijskega pregleda za nekatere vrste ribištva.
  Z inšpekcijskimi obiski v državah članicah Komisija pridobi informacije, potrebne za ocenjevanje obstoječega okvira SRP in, kadar je to primerno, predstavi Svetu nove zakonodajne predloge za odpravo obstoječih pomanjkljivosti in neskladij. |
| --- | --- |

1.–9.

Cilj skupne ribiške politike je zagotoviti izkoriščanje živih vodnih virov, ki omogoča trajnostne ekonomske, okoljske in socialne pogoje. Na tej podlagi trenutna zakonodaja na področju SRP vsebuje okvir, ki ureja ribolovne dejavnosti z omejitvami ulova, omejitvami zmogljivosti, omejitvami napora in tehničnimi ukrepi.

Uspeh te politike je odvisen predvsem od sodelovanja vseh zadevnih strani. Medtem ko je Komisija odgovorna za predlaganje nove zakonodaje in nadzor uporabe pravil v državah članicah, je zavezanost držav članic nujna za doseganje ciljev SRP. Samo države članice lahko zagotovijo uradno sprejetje pravil SRP in sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za njihovo pravilno uporabo.

Z namenom izboljšanja učinkovitosti sistema je bil z reformo leta 2002 uveden nov pristop k upravljanju ribištva, ki temelji na dolgoročnih načrtih upravljanja in, v kritičnih razmerah, na načrtih za obnovitev. Poleg tega je bil dolgoleten sistem za upravljanje ribolovnih zmogljivosti spremenjen tako, da se je okrepilo upravljanje ribolovnega napora v okviru obstoječih omejitev ribolovnih zmogljivosti.

V skladu s poglavjem V osnovne uredbe (1) in uredbe o nadzoru (2) morajo države članice sprejeti ukrepe, dodeliti finančne in človeške vire ter vzpostaviti upravno in tehnično strukturo, potrebno za zagotavljanje učinkovitega nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja zakonodaje na področju SRP.

Pravila temeljijo na obveznosti držav članic za doseganje učinkovitega sistema nadzora, kadar je to primerno, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi Komisija.

Komisija je k temu vprašanju pristopila tako, da je sprejela podrobna pravila o nalogah nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, ki so bodisi usmerjena v posebne vrste ribištva ali posebna območja, ali pa so bolj splošno veljavna, kadar obstajajo skupni dejavniki. Komisija ocenjuje izvajanje pravil SRP po državah članicah v okviru dodeljenih pooblastil, pri čemer je osredotočena na prednostna vprašanja za doseganje ciljev SRP.

V zvezi s tem Komisija izvaja inšpekcijske obiske v državah članicah na podlagi horizontalnih in posebnih inšpekcijskih programov. Komisija je pomanjkljivosti, ugotovljene med takimi inšpekcijskimi obiski, obravnavala na način, ki je veljal za najprimernejšega in najučinkovitejšega, ob upoštevanju njihove resnosti ter tudi nujnih in politično občutljivih vprašanj.

V večini primerov ugotovitvam inšpektorjev Komisije sledi navezovanje stikov z zadevno državo članico ali nadaljnji inšpekcijski obiski. Resnejši primeri ali načelna vprašanja se obravnavajo na politični ravni. Če so pomanjkljivosti resne ali stalne, se proti zadevni državi članici sproži postopek za ugotavljanje kršitev.

Sodba Evropskega sodišča (SES) v zadevi C-304/-02, Komisija proti Franciji (3), je za Skupnost pomenila jasno potrditev vloge in obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in izvrševanjem pravil SRP. V skladu s to odločitvijo je morala Francija plačati pavšalni znesek 20 milijonov EUR in periodično šestmesečno kazen v višini 57 761 250 EUR. Ob koncu drugega šestmesečnega obdobja je Komisija menila, da bi se lahko napredek, ki ga je dosegla Francija na področju izboljšanja sistemov nadzora, pregona in kazni, obravnaval kot na splošno zadovoljiv in tak, da bi bila naložitev druge kazni nesorazmerna. Vendar je bila posebej poudarjena pomembnost tega, da mora Francija v prihodnje ohraniti prizadevanja in dodatno utrditi ta napredek.

Poleg postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so dolgotrajni, Komisija pomaga državam članicam pri izvajanju njihovih nalog tako, da jim zagotavlja informacije in smernice, oblikuje platformo za izmenjavo najboljših praks in določa seznam minimalnih standardov za vsako vrsto inšpekcijskega pregleda za nekatere vrste ribištva.

Z inšpekcijskimi obiski v državah članicah Komisija pridobi informacije, potrebne za ocenjevanje obstoječega okvira SRP in, kadar je to primerno, predstavi Svetu nove zakonodajne predloge za odpravo obstoječih pomanjkljivosti in neskladij.

ZNAČILNOSTI REVIZIJE

| 17. | Pripombe iz tega poročila se bodo upoštevale pri pripravi pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

17.

Pripombe iz tega poročila se bodo upoštevale pri pripravi pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

OPAŽANJA

| 18. | Ocena sistemov za evidentiranje in potrjevanje ulova, ki se uporabljajo v državah članicah, bo končana leta 2008, ker je osrednja težava vprašanje nezanesljivih podatkov. To se obravnava pri pregledu in reviziji uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

18.

Ocena sistemov za evidentiranje in potrjevanje ulova, ki se uporabljajo v državah članicah, bo končana leta 2008, ker je osrednja težava vprašanje nezanesljivih podatkov. To se obravnava pri pregledu in reviziji uredbe o nadzoru.

| 19. | Pomanjkljivosti v nacionalnih sistemih za evidentiranje ulova, ki jih omenja Računsko sodišče, so ugotovile tudi službe Generalnega direktorata za ribištvo in pomorske zadeve.
  Da bi se izboljšala zanesljivost podatkov, zlasti za staleže, ki so predmet mednarodnih sporazumov (na primer grenlandska morska plošča, Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO)), Komisija na lastno pobudo izvaja navzkrižna preverjanja s podatki iz tretjih držav in je vzpostavila sisteme opozarjanja.
  Poleg tega je Komisija proti nekaterim državam članicam sprožila postopke za ugotavljanje kršitev, v katerih se je med drugim osredotočila na zanesljivost podatkov o ulovu (na primer Združeno kraljestvo, Irska, Španija, Portugalska, Poljska). |
| --- | --- |

19.

Pomanjkljivosti v nacionalnih sistemih za evidentiranje ulova, ki jih omenja Računsko sodišče, so ugotovile tudi službe Generalnega direktorata za ribištvo in pomorske zadeve.

Da bi se izboljšala zanesljivost podatkov, zlasti za staleže, ki so predmet mednarodnih sporazumov (na primer grenlandska morska plošča, Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO)), Komisija na lastno pobudo izvaja navzkrižna preverjanja s podatki iz tretjih držav in je vzpostavila sisteme opozarjanja.

Poleg tega je Komisija proti nekaterim državam članicam sprožila postopke za ugotavljanje kršitev, v katerih se je med drugim osredotočila na zanesljivost podatkov o ulovu (na primer Združeno kraljestvo, Irska, Španija, Portugalska, Poljska).

| 20. | Da bi se izboljšalo sporočanje podatkov med državami članicami in Komisijo, Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 določa, da morajo države članice imenovati en organ, ki je odgovoren za usklajevanje zbiranja in preverjanja podatkov o ribolovnih aktivnostih ter za poročanje in sodelovanje s Komisijo. Sistem je bil okrepljen tudi z zahtevo, da se prve prodaje izvajajo samo na registriranih dražbah ali registriranim kupcem.
  Poleg tega bo predlog Komisije za uredbo o podrobnih izvedbenih pravilih za elektronsko poročanje povečal učinkovitost sistemov potrjevanja. Uredba tako na primer določa takojšen elektronski prenos kopije potrdila o prodaji organom države zastave in države iztovarjanja, da se lahko navzkrižno preveri z deklaracijo o iztovarjanju. |
| --- | --- |

20.

Da bi se izboljšalo sporočanje podatkov med državami članicami in Komisijo, Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 določa, da morajo države članice imenovati en organ, ki je odgovoren za usklajevanje zbiranja in preverjanja podatkov o ribolovnih aktivnostih ter za poročanje in sodelovanje s Komisijo. Sistem je bil okrepljen tudi z zahtevo, da se prve prodaje izvajajo samo na registriranih dražbah ali registriranim kupcem.

Poleg tega bo predlog Komisije za uredbo o podrobnih izvedbenih pravilih za elektronsko poročanje povečal učinkovitost sistemov potrjevanja. Uredba tako na primer določa takojšen elektronski prenos kopije potrdila o prodaji organom države zastave in države iztovarjanja, da se lahko navzkrižno preveri z deklaracijo o iztovarjanju.

| 21. | (a) | Težave, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, bodo odpravljene z uvedbo elektronskega dnevnika. Obveznost vsakodnevnega elektronskega evidentiranja in prenosa dnevnika, deklaracije o iztovarjanju in podatkov o pretovarjanju bo znatno povečala uspešnost in učinkovitost spremljanja, kontrole in nadzora na morju in na kopnem. |
| --- | --- | --- |

21.

(a)

Težave, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, bodo odpravljene z uvedbo elektronskega dnevnika. Obveznost vsakodnevnega elektronskega evidentiranja in prenosa dnevnika, deklaracije o iztovarjanju in podatkov o pretovarjanju bo znatno povečala uspešnost in učinkovitost spremljanja, kontrole in nadzora na morju in na kopnem.

| (b) | Komisija vseskozi podpira razvoj splošnega sistema za določanje teže vseh rib in ugotavlja, da je obveznost tehtanja že prisotna v nekaterih vrstah ribištva, kot je pelagično ribištvo, in od leta 2008 v Baltskem morju. |
| --- | --- |

(b)

Komisija vseskozi podpira razvoj splošnega sistema za določanje teže vseh rib in ugotavlja, da je obveznost tehtanja že prisotna v nekaterih vrstah ribištva, kot je pelagično ribištvo, in od leta 2008 v Baltskem morju.

| (c) | Svet se je že strinjal z nižjo stopnjo dopustnega odstopanja za nekatere vrste ribištva, za katera veljajo ukrepi za obnovitev (na primer oslič, trska, morski list). Poleg tega Komisija trenutno proučuje vprašanje stopenj dopustnega odstopanja v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

(c)

Svet se je že strinjal z nižjo stopnjo dopustnega odstopanja za nekatere vrste ribištva, za katera veljajo ukrepi za obnovitev (na primer oslič, trska, morski list). Poleg tega Komisija trenutno proučuje vprašanje stopenj dopustnega odstopanja v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| (d) | Kakovost informacij v potrdilih o prodaji v primeru konvergence interesov med prodajalci in kupci je eno od vprašanj, ki se obravnavajo v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

(d)

Kakovost informacij v potrdilih o prodaji v primeru konvergence interesov med prodajalci in kupci je eno od vprašanj, ki se obravnavajo v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 23. | Uredba v zvezi z elektronskim zapisovanjem in poročanjem bo povečala učinkovitost sistemov potrjevanja, na primer s takojšnjim elektronskim prenosom kopije potrdila o prodaji organom države zastave in države iztovarjanja, ki se nato lahko navzkrižno preveri z deklaracijo o iztovarjanju. Po objavi Uredbe Sveta 30. decembra 2006 je Komisija nemudoma pripravila predlog za izvedbena pravila. O tem predlogu so že potekale razprave z državami članicami v prvi polovici leta 2007 in sprejet naj bi bil do konca leta 2007. |
| --- | --- |

23.

Uredba v zvezi z elektronskim zapisovanjem in poročanjem bo povečala učinkovitost sistemov potrjevanja, na primer s takojšnjim elektronskim prenosom kopije potrdila o prodaji organom države zastave in države iztovarjanja, ki se nato lahko navzkrižno preveri z deklaracijo o iztovarjanju. Po objavi Uredbe Sveta 30. decembra 2006 je Komisija nemudoma pripravila predlog za izvedbena pravila. O tem predlogu so že potekale razprave z državami članicami v prvi polovici leta 2007 in sprejet naj bi bil do konca leta 2007.

| 24. | Komisija trenutno ocenjuje možnosti za izboljšanje razmer v zvezi s podatki o ulovih in prodaji ter časovni razporeditvi poročanja.
  Vendar pa norveški sistem spremljanja iztovarjanja in prodaje velja samo v nacionalnem okviru in odgovornosti Skupnosti se po naravi razlikujejo od odgovornosti Norveške, zlasti kar zadeva načelo subsidiarnosti. |
| --- | --- |

24.

Komisija trenutno ocenjuje možnosti za izboljšanje razmer v zvezi s podatki o ulovih in prodaji ter časovni razporeditvi poročanja.

Vendar pa norveški sistem spremljanja iztovarjanja in prodaje velja samo v nacionalnem okviru in odgovornosti Skupnosti se po naravi razlikujejo od odgovornosti Norveške, zlasti kar zadeva načelo subsidiarnosti.

| 25. in 26. | Komisija meni, da lahko nacionalne uprave in znanstveniki zanesljivo ocenijo količino zavržkov. Težava pa je v tem, da zavržki niso upoštevani v deklaracijah o ulovu. Kljub temu znanstveniki (Mednarodni svet za raziskovanje morja) upoštevajo količine zavržkov pri oceni večine staležev. Za odpravo težav v zvezi z zavržki je Komisija leta 2002 predstavila prvi akcijski načrt (4). Vendar pa ta načrt ni prinesel pričakovanih rezultatov in zato Komisija zdaj predlaga popolnoma nov pristop v svojem Sporočilu „Politika zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu“ (5). Trenutno poteka celovit postopek posvetovanja v zvezi s tem sporočilom in Komisija namerava predstaviti prve konkretne predloge za izvajanje nove politike zavržkov v letu 2008. Ta novi pristop je podoben prepovedim zavržka, ki veljajo v nekaterih tretjih državah, kot je Norveška. |
| --- | --- |

25. in 26.

Komisija meni, da lahko nacionalne uprave in znanstveniki zanesljivo ocenijo količino zavržkov. Težava pa je v tem, da zavržki niso upoštevani v deklaracijah o ulovu. Kljub temu znanstveniki (Mednarodni svet za raziskovanje morja) upoštevajo količine zavržkov pri oceni večine staležev. Za odpravo težav v zvezi z zavržki je Komisija leta 2002 predstavila prvi akcijski načrt (4). Vendar pa ta načrt ni prinesel pričakovanih rezultatov in zato Komisija zdaj predlaga popolnoma nov pristop v svojem Sporočilu „Politika zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu“ (5). Trenutno poteka celovit postopek posvetovanja v zvezi s tem sporočilom in Komisija namerava predstaviti prve konkretne predloge za izvajanje nove politike zavržkov v letu 2008. Ta novi pristop je podoben prepovedim zavržka, ki veljajo v nekaterih tretjih državah, kot je Norveška.

| 27. | Kadar so v državah članicah ugotovljene pomanjkljivosti v sistemih nadzora in izvrševanja, se sprožijo postopki za ugotavljanje kršitev.






  (a) | Težave v španskem sistemu evidentiranja in poročanja podatkov o ulovu se obravnavajo v okviru trenutnih postopkov za ugotavljanje kršitev proti Španiji. |
| --- | --- | --- |

27.

Kadar so v državah članicah ugotovljene pomanjkljivosti v sistemih nadzora in izvrševanja, se sprožijo postopki za ugotavljanje kršitev.

(a)

Težave v španskem sistemu evidentiranja in poročanja podatkov o ulovu se obravnavajo v okviru trenutnih postopkov za ugotavljanje kršitev proti Španiji.

| (b) | V zvezi z ribolovnimi dejavnostmi v Sredozemskem morju obstajata uredba o sredozemskem morju in uredba o modroplavutem tunu (6), ki predvidevata statistično spremljanje ulovov. Poleg tega Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) in Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC), ki delujeta v Atlantskem in Indijskem oceanu, nalagata obveznosti v zvezi s statistiko ulova in napora. V tem okviru Francija pošilja podatke Komisiji, ki se posredujejo tem regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(b)

V zvezi z ribolovnimi dejavnostmi v Sredozemskem morju obstajata uredba o sredozemskem morju in uredba o modroplavutem tunu (6), ki predvidevata statistično spremljanje ulovov. Poleg tega Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) in Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC), ki delujeta v Atlantskem in Indijskem oceanu, nalagata obveznosti v zvezi s statistiko ulova in napora. V tem okviru Francija pošilja podatke Komisiji, ki se posredujejo tem regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva.

| 28. | Za izboljšanje teh razmer je Komisija vključila težave v zvezi z navzkrižnim preverjanjem in kontrolo podatkov v postopke za ugotavljanje kršitev, ki trenutno potekajo proti zadevnim državam članicam.






  (b) | Pomanjkljivosti v spremljanju porabe kvot v Italiji in Španiji so predmet trenutnih postopkov za ugotavljanje kršitev. |
| --- | --- | --- |

28.

Za izboljšanje teh razmer je Komisija vključila težave v zvezi z navzkrižnim preverjanjem in kontrolo podatkov v postopke za ugotavljanje kršitev, ki trenutno potekajo proti zadevnim državam članicam.

(b)

Pomanjkljivosti v spremljanju porabe kvot v Italiji in Španiji so predmet trenutnih postopkov za ugotavljanje kršitev.

| (c) | Komisija se zaveda težav v zvezi s spremljanjem ulova v Španiji in Franciji in je sprejela potrebne ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

Komisija se zaveda težav v zvezi s spremljanjem ulova v Španiji in Franciji in je sprejela potrebne ukrepe.

| (d) | Komisija je ugotovila številne pomanjkljivosti v sistemu nadzora in izvrševanja Združenega kraljestva in je razmere začela reševati tako, da je proti tej državi članici sprožila postopek za ugotavljanje kršitev. |
| --- | --- |

(d)

Komisija je ugotovila številne pomanjkljivosti v sistemu nadzora in izvrševanja Združenega kraljestva in je razmere začela reševati tako, da je proti tej državi članici sprožila postopek za ugotavljanje kršitev.

| 29. | Kot je poudarjeno v odgovorih na točki 27 in 28, je Komisija sprožila postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam v zvezi s pomanjkljivostmi v njihovih sistemih nadzora in izvrševanja.






  (c) | Komisija meni, da je treba ta problem glede popolnosti dokumentov poročanja, kot je poudarilo tudi Računsko sodišče, obravnavati v okviru revizije politike nadzora. |
| --- | --- | --- |

29.

Kot je poudarjeno v odgovorih na točki 27 in 28, je Komisija sprožila postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam v zvezi s pomanjkljivostmi v njihovih sistemih nadzora in izvrševanja.

(c)

Komisija meni, da je treba ta problem glede popolnosti dokumentov poročanja, kot je poudarilo tudi Računsko sodišče, obravnavati v okviru revizije politike nadzora.

| (d) | Komisija je tudi ugotovila pomanjkljivosti v navzkrižnem preverjanju s sistemom spremljanja plovil (vessel monitory system, VMS). Za Italijo, Francijo, Grčijo in Združeno kraljestvo so ta vprašanja vključena v trenutne postopke za ugotavljanje kršitev. Za Nizozemsko in Dansko Komisija ni ugotovila zadostnih pomanjkljivosti, ki bi upravičile uvedbo postopka za ugotavljanje kršitev. |
| --- | --- |

(d)

Komisija je tudi ugotovila pomanjkljivosti v navzkrižnem preverjanju s sistemom spremljanja plovil (vessel monitory system, VMS). Za Italijo, Francijo, Grčijo in Združeno kraljestvo so ta vprašanja vključena v trenutne postopke za ugotavljanje kršitev. Za Nizozemsko in Dansko Komisija ni ugotovila zadostnih pomanjkljivosti, ki bi upravičile uvedbo postopka za ugotavljanje kršitev.

| 30. | Komisija se zaveda teh razmer. Zato se Komisija ne zanaša le na podatke, ki jih posredujejo države članice, temveč izkorišča tudi druge ustrezne podatke, ki jih ima na voljo, in je prekinila ribolov, kadar so njene lastne ocene pokazale, da je stalež izčrpan.






  (a) | Presežki Združenega kraljestva v letu 2005 so bili v celoti odšteti od kvote za Združeno kraljestvo za leto 2006. |
| --- | --- | --- |

30.

Komisija se zaveda teh razmer. Zato se Komisija ne zanaša le na podatke, ki jih posredujejo države članice, temveč izkorišča tudi druge ustrezne podatke, ki jih ima na voljo, in je prekinila ribolov, kadar so njene lastne ocene pokazale, da je stalež izčrpan.

(a)

Presežki Združenega kraljestva v letu 2005 so bili v celoti odšteti od kvote za Združeno kraljestvo za leto 2006.

| (b) | Komisija se zaveda težav v Italiji v zvezi z deklaracijami o ulovu za modroplavutega tuna in pripravlja nadaljnje ukrepe za reševanje teh razmer. |
| --- | --- |

(b)

Komisija se zaveda težav v Italiji v zvezi z deklaracijami o ulovu za modroplavutega tuna in pripravlja nadaljnje ukrepe za reševanje teh razmer.

| 31. | Obveznost držav članic je, da vzpostavijo sistem, ki omogoča učinkovito kontrolo in navzkrižno preverjanje podatkov. Komisija se strinja z Računskim sodiščem in obžaluje, da se kontrola in navzkrižno preverjanje podatkov trenutno ne izvajata učinkovito. |
| --- | --- |

31.

Obveznost držav članic je, da vzpostavijo sistem, ki omogoča učinkovito kontrolo in navzkrižno preverjanje podatkov. Komisija se strinja z Računskim sodiščem in obžaluje, da se kontrola in navzkrižno preverjanje podatkov trenutno ne izvajata učinkovito.

| 32. | Zaradi ugotovitev med inšpekcijskimi obiski v državah članicah je postal nadzor sistemov medsebojnega preverjanja v državah članicah eno od prednostnih vprašanj za Komisijo, ki se je upoštevalo v več postopkih za ugotavljanje kršitev.
  Vprašanje učinkovitosti sistemov potrjevanja je ena od prednostnih nalog, ki jo je treba obravnavati v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

32.

Zaradi ugotovitev med inšpekcijskimi obiski v državah članicah je postal nadzor sistemov medsebojnega preverjanja v državah članicah eno od prednostnih vprašanj za Komisijo, ki se je upoštevalo v več postopkih za ugotavljanje kršitev.

Vprašanje učinkovitosti sistemov potrjevanja je ena od prednostnih nalog, ki jo je treba obravnavati v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 33. | V okviru načrtov NAFO za obnovitev grenlandske morske plošče iz let 2006 in 2007 je Komisija zaprosila Španijo, da popravi številke o ulovu, ki jih posredujejo plovila, ki prihajajo iz območja NAFO, na podlagi rezultatov inšpekcijskih pregledov v pristaniščih. To je Komisiji dejansko omogočilo, da sledi porabi španskih kvot v realnem času. |
| --- | --- |

33.

V okviru načrtov NAFO za obnovitev grenlandske morske plošče iz let 2006 in 2007 je Komisija zaprosila Španijo, da popravi številke o ulovu, ki jih posredujejo plovila, ki prihajajo iz območja NAFO, na podlagi rezultatov inšpekcijskih pregledov v pristaniščih. To je Komisiji dejansko omogočilo, da sledi porabi španskih kvot v realnem času.

| 34. | Omenjeno vprašanje je predmet postopkov za ugotavljanje kršitev, ki trenutno potekajo proti več državam članicam, na primer proti Združenemu kraljestvu, Irski, Španiji, Portugalski in Poljski. |
| --- | --- |

34.

Omenjeno vprašanje je predmet postopkov za ugotavljanje kršitev, ki trenutno potekajo proti več državam članicam, na primer proti Združenemu kraljestvu, Irski, Španiji, Portugalski in Poljski.

| 35. | Komisija je obravnavala pomanjkljivosti v francoskem sistemu nadzora in izvrševanja v okviru spremljanja izvajanja sodbe Evropskega sodišča v zadevi C-304/02. Vendar pa je Komisija še vedno pozorna pri zagotavljanju, da Francija še naprej izvaja ukrepe za nadaljnjo utrditev napredka, ki ga je dosegla. |
| --- | --- |

35.

Komisija je obravnavala pomanjkljivosti v francoskem sistemu nadzora in izvrševanja v okviru spremljanja izvajanja sodbe Evropskega sodišča v zadevi C-304/02. Vendar pa je Komisija še vedno pozorna pri zagotavljanju, da Francija še naprej izvaja ukrepe za nadaljnjo utrditev napredka, ki ga je dosegla.

| 36. | Obiski inšpektorjev Komisije v državah članicah so prinesli podobne ugotovitve, od katerih so številne že obravnavane ali se obravnavajo v okviru postopkov za ugotavljanje kršitev. |
| --- | --- |

36.

Obiski inšpektorjev Komisije v državah članicah so prinesli podobne ugotovitve, od katerih so številne že obravnavane ali se obravnavajo v okviru postopkov za ugotavljanje kršitev.

| 37. | Službe Komisije proučujejo nezdružljivost med sistemi potrjevanja v državah članicah.
  Poleg tega bo prihodnja uredba Komisije o podrobnih izvedbenih pravilih za elektronsko poročanje povečala učinkovitost sistemov potrjevanja. Uredba tako na primer določa takojšen elektronski prenos kopije potrdila o prodaji organom države zastave in države iztovarjanja, da se lahko navzkrižno preveri z deklaracijo o iztovarjanju. |
| --- | --- |

37.

Službe Komisije proučujejo nezdružljivost med sistemi potrjevanja v državah članicah.

Poleg tega bo prihodnja uredba Komisije o podrobnih izvedbenih pravilih za elektronsko poročanje povečala učinkovitost sistemov potrjevanja. Uredba tako na primer določa takojšen elektronski prenos kopije potrdila o prodaji organom države zastave in države iztovarjanja, da se lahko navzkrižno preveri z deklaracijo o iztovarjanju.

| 38. | Zakonodaja Skupnosti določa, da se za izračun ulova na krovu ribiških plovil uporabi tisti pretvorbeni faktor, ki ga sprejme država članica, pod zastavo katere pluje plovilo.
  Vsekakor je treba nadaljevati prizadevanja za uskladitev pretvorbenih faktorjev.
  Novembra 2006 je bil prvič sklenjen dogovor o pretvorbenih faktorjih za modroplavutega tuna v okviru ICCAT.
  Trenutno potekajo razprave na ravni Skupnosti in Komisija meni, da lahko napredek, dosežen v okviru ICCAT, služi kot primer na tem področju.
  Komisija se strinja z mnenjem Računskega sodišča glede potrebe po uvedbi usklajenih, natančnih in jasnih koeficientov na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

38.

Zakonodaja Skupnosti določa, da se za izračun ulova na krovu ribiških plovil uporabi tisti pretvorbeni faktor, ki ga sprejme država članica, pod zastavo katere pluje plovilo.

Vsekakor je treba nadaljevati prizadevanja za uskladitev pretvorbenih faktorjev.

Novembra 2006 je bil prvič sklenjen dogovor o pretvorbenih faktorjih za modroplavutega tuna v okviru ICCAT.

Trenutno potekajo razprave na ravni Skupnosti in Komisija meni, da lahko napredek, dosežen v okviru ICCAT, služi kot primer na tem področju.

Komisija se strinja z mnenjem Računskega sodišča glede potrebe po uvedbi usklajenih, natančnih in jasnih koeficientov na ravni Skupnosti.

| 39. | Kar zadeva težave s sledljivostjo podatkov o ulovu, trenutno poteka ocena sistemov evidentiranja ulova, katere rezultati bodo na voljo v letu 2008. |
| --- | --- |

39.

Kar zadeva težave s sledljivostjo podatkov o ulovu, trenutno poteka ocena sistemov evidentiranja ulova, katere rezultati bodo na voljo v letu 2008.

| 41. | Uredba o nadzoru res določa, da država članica po 12 mesecih od začetku veljavnosti uredbe predloži poročilo, v katerem opiše način zbiranja in preverjanja podatkov. Informacije, ki so jih zagotavljale države članice, so vsebovale predvsem dolge opise sistemov v teh državah, manjkali pa so koristni elementi za njihovo ustrezno oceno.
  Uvedba obveznosti poročanja bo eno od vprašanj, ki se bo upoštevalo pri pregledu in reviziji uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

41.

Uredba o nadzoru res določa, da država članica po 12 mesecih od začetku veljavnosti uredbe predloži poročilo, v katerem opiše način zbiranja in preverjanja podatkov. Informacije, ki so jih zagotavljale države članice, so vsebovale predvsem dolge opise sistemov v teh državah, manjkali pa so koristni elementi za njihovo ustrezno oceno.

Uvedba obveznosti poročanja bo eno od vprašanj, ki se bo upoštevalo pri pregledu in reviziji uredbe o nadzoru.

| 42. | V Poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o spremljanju izvajanja skupne ribiške politike s strani držav članic v obdobju 2003–2005 (7) je poudarjena nezanesljiva kakovost podatkov.
  Slaba kakovost podatkov je bila obravnavana tudi v izdajah lestvice rezultatov o usklajenosti za leta 2003, 2004 in 2005. |
| --- | --- |

42.

V Poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o spremljanju izvajanja skupne ribiške politike s strani držav članic v obdobju 2003–2005 (7) je poudarjena nezanesljiva kakovost podatkov.

Slaba kakovost podatkov je bila obravnavana tudi v izdajah lestvice rezultatov o usklajenosti za leta 2003, 2004 in 2005.

| 43. | Glede teh nezanesljivih podatkov Komisija ugotavlja prekoračitve ne le na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, temveč tudi na podlagi drugih podatkov, ki jih ima na voljo, kot so podatki, ki izhajajo iz ugotovitev, pridobljenih med inšpekcijskimi obiski v državah članicah. |
| --- | --- |

43.

Glede teh nezanesljivih podatkov Komisija ugotavlja prekoračitve ne le na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, temveč tudi na podlagi drugih podatkov, ki jih ima na voljo, kot so podatki, ki izhajajo iz ugotovitev, pridobljenih med inšpekcijskimi obiski v državah članicah.

| 45. | Prihodnji pregled in revizija uredbe o nadzoru se bosta izkoristila za izboljšanje predstavitve in razčlenitve podatkov. Vendar pa se lahko bistvo težave odkrije le z inšpekcijskimi obiski za analizo osnovnih podatkov na kraju samem ter fizičnimi pregledi iztovorov, kar je predvsem odgovornost držav članic. |
| --- | --- |

45.

Prihodnji pregled in revizija uredbe o nadzoru se bosta izkoristila za izboljšanje predstavitve in razčlenitve podatkov. Vendar pa se lahko bistvo težave odkrije le z inšpekcijskimi obiski za analizo osnovnih podatkov na kraju samem ter fizičnimi pregledi iztovorov, kar je predvsem odgovornost držav članic.

| 46. | V zvezi s tem vprašanjem je bil aprila 2006 podpisan Memorandum o soglasju med Generalnim direktoratom za ribištvo in pomorske zadeve in Eurostatom, ki naj bi preprečil odstopanja med spremljanjem kvot v okviru Generalnega direktorata za ribištvo in pomorske zadeve ter statistiko o ulovih/iztovorih Eurostata.
  Komisija bo tudi proučila, ali so mogoče nadaljnje izboljšave in kako se lahko dosežejo. |
| --- | --- |

46.

V zvezi s tem vprašanjem je bil aprila 2006 podpisan Memorandum o soglasju med Generalnim direktoratom za ribištvo in pomorske zadeve in Eurostatom, ki naj bi preprečil odstopanja med spremljanjem kvot v okviru Generalnega direktorata za ribištvo in pomorske zadeve ter statistiko o ulovih/iztovorih Eurostata.

Komisija bo tudi proučila, ali so mogoče nadaljnje izboljšave in kako se lahko dosežejo.

| 49. | Za 26 primerov preseženih kvot v letu 2005 je Komisija te zneske v celoti odštela od ribolovnih možnosti za leto 2006 za zadevne države članice. |
| --- | --- |

49.

Za 26 primerov preseženih kvot v letu 2005 je Komisija te zneske v celoti odštela od ribolovnih možnosti za leto 2006 za zadevne države članice.

| 50. | Običajno država članica začasno prekine ribolov, nato pa Komisija sprejme odločitev. Vendar pa je morala Komisija v nekaterih primerih, kadar države članice niso ukrepale, prekiniti ribolov na lastno pobudo. Ti primeri so še enkrat poudarili potrebo po večjih pooblastilih inšpektorjev Komisije, da po lastni presoji zbirajo dokaze v državah članicah. Vendar pooblastila inšpektorjev Komisije še vedno ostajajo omejena. Zato so potrebna nadaljnja prizadevanja na tem področju in Komisija meni, da je to prednostno vprašanje, ki ga je treba obravnavati v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

50.

Običajno država članica začasno prekine ribolov, nato pa Komisija sprejme odločitev. Vendar pa je morala Komisija v nekaterih primerih, kadar države članice niso ukrepale, prekiniti ribolov na lastno pobudo. Ti primeri so še enkrat poudarili potrebo po večjih pooblastilih inšpektorjev Komisije, da po lastni presoji zbirajo dokaze v državah članicah. Vendar pooblastila inšpektorjev Komisije še vedno ostajajo omejena. Zato so potrebna nadaljnja prizadevanja na tem področju in Komisija meni, da je to prednostno vprašanje, ki ga je treba obravnavati v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 51. | Komisija izkorišča vsa prisilna sredstva, ki so na voljo, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev in prekinitvami ribolova. Poleg tega je inšpekcijska služba Komisije prilagodila svojo strategijo tako, da se je osredotočila na analizo podatkov o iztovorih in poročil o fizičnih pregledih.
  Da bi se okrepil nadzor podatkov s strani Komisije, je Generalni direktorat za ribištvo in pomorske zadeve zaprosil Skupno raziskovalno središče (JRC), da izboljša možnosti za odkrivanje nepravilnosti v podatkih z bolj razvitimi tehnikami analize podatkov. Vendar pa je zelo težko odkriti goljufijo z analizo enostavne zbirne baze podatkov. |
| --- | --- |

51.

Komisija izkorišča vsa prisilna sredstva, ki so na voljo, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev in prekinitvami ribolova. Poleg tega je inšpekcijska služba Komisije prilagodila svojo strategijo tako, da se je osredotočila na analizo podatkov o iztovorih in poročil o fizičnih pregledih.

Da bi se okrepil nadzor podatkov s strani Komisije, je Generalni direktorat za ribištvo in pomorske zadeve zaprosil Skupno raziskovalno središče (JRC), da izboljša možnosti za odkrivanje nepravilnosti v podatkih z bolj razvitimi tehnikami analize podatkov. Vendar pa je zelo težko odkriti goljufijo z analizo enostavne zbirne baze podatkov.

| 52. | Inšpekcijski pregledi, ki so jih izvedli inšpektorji Komisije, so dejansko omogočili Komisiji, da odkrije pomanjkljivosti, ki so predmet tega poročila in podlaga za obravnavo neskladnosti v državah članicah.
  Pomanjkljivosti v nacionalnih inšpekcijskih sistemih se obravnavajo s postopki za ugotavljanje kršitev in drugimi ukrepi. |
| --- | --- |

52.

Inšpekcijski pregledi, ki so jih izvedli inšpektorji Komisije, so dejansko omogočili Komisiji, da odkrije pomanjkljivosti, ki so predmet tega poročila in podlaga za obravnavo neskladnosti v državah članicah.

Pomanjkljivosti v nacionalnih inšpekcijskih sistemih se obravnavajo s postopki za ugotavljanje kršitev in drugimi ukrepi.

| 53. | Komisija se je tega vprašanja lotila tako, da je določila posebna podrobna pravila v povezavi z načrti za upravljanje in obnovitev ter v povezavi z določenimi ribolovnimi območji in vrstami ribištva.
  Komisija je, kjer je to primerno, določila seznam minimalnih standardov za vsako vrsto inšpekcijskega pregleda, ki naj bi jih uporabljale države članice, in predlagala dodatne smernice. Vendar pa Komisija meni, da je primerno določiti nekatera splošna pravila za inšpekcijske postopke (oblika inšpekcijskih poročil, inšpekcijski postopek, priročnik za spremljanje kršitev), ki bodo učinkovito prispevala k doseganju enakih pogojev delovanja. Agencija Skupnosti za nadzor ribištva bi lahko prispevala k temu cilju v skladu s svojimi pooblastili. Na pobudo Komisije so podobne določbe že uvedene na ravni nekaterih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

53.

Komisija se je tega vprašanja lotila tako, da je določila posebna podrobna pravila v povezavi z načrti za upravljanje in obnovitev ter v povezavi z določenimi ribolovnimi območji in vrstami ribištva.

Komisija je, kjer je to primerno, določila seznam minimalnih standardov za vsako vrsto inšpekcijskega pregleda, ki naj bi jih uporabljale države članice, in predlagala dodatne smernice. Vendar pa Komisija meni, da je primerno določiti nekatera splošna pravila za inšpekcijske postopke (oblika inšpekcijskih poročil, inšpekcijski postopek, priročnik za spremljanje kršitev), ki bodo učinkovito prispevala k doseganju enakih pogojev delovanja. Agencija Skupnosti za nadzor ribištva bi lahko prispevala k temu cilju v skladu s svojimi pooblastili. Na pobudo Komisije so podobne določbe že uvedene na ravni nekaterih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva.

| 55. | Trenutni sistem je bil vzpostavljen na podlagi obveznosti držav članic, da morajo vzpostaviti učinkovit sistem nadzora.
  Komisija meni, da je področje razvijanja skupnih pravil omejeno zaradi odsotnosti skupnih dejavnikov.
  Poleg tega, kot je poudarjeno v odgovoru na točko 53, odsotnost podrobnih pravil ne zmanjšuje obveznosti držav članic, da vzpostavijo učinkovit sistem nadzora. |
| --- | --- |

55.

Trenutni sistem je bil vzpostavljen na podlagi obveznosti držav članic, da morajo vzpostaviti učinkovit sistem nadzora.

Komisija meni, da je področje razvijanja skupnih pravil omejeno zaradi odsotnosti skupnih dejavnikov.

Poleg tega, kot je poudarjeno v odgovoru na točko 53, odsotnost podrobnih pravil ne zmanjšuje obveznosti držav članic, da vzpostavijo učinkovit sistem nadzora.

| 57. | Komisija se je na podlagi opravljenih inšpekcijskih pregledov dobro seznanila z izvajanjem nekaterih določb in delovanjem sistemov držav članic za inšpekcijske preglede in spremljanje ter pri tem dejansko odkrila pomanjkljivosti v državah članicah.
  Čeprav je Komisija svoja sredstva osredotočila na primere, ki so vključevali velika tveganja, so bile opravljene tudi splošne ocene v okviru horizontalnih programov inšpekcijskih pregledov za sisteme poročanja o ulovu (2005–2006), tržne predpise (2004), iztovore plovil iz tretjih držav (2005), izvajanje sistema spremljanja plovil (VMS) (2004–2006) ter globokomorski ribolov v evropskih vodah (2005–2006).
  Poleg tega Komisija od leta 2004 redno uporablja vrsto vprašalnikov in ocenjevalnih obrazcev za vrednotenje sistemov nadzora v državah članicah, zlasti kar zadeva izpolnjevanje nedavno sprejetih pravil in upoštevanje kakovosti posameznih inšpekcijskih pregledov. Določeni so bili kazalci skladnosti (intenzivnost in kakovost inšpekcijskih pregledov), ki so se uporabljali za ocenjevanje skladnosti držav članic s SRP v okviru postopkov za ugotavljanje kršitev. |
| --- | --- |

57.

Komisija se je na podlagi opravljenih inšpekcijskih pregledov dobro seznanila z izvajanjem nekaterih določb in delovanjem sistemov držav članic za inšpekcijske preglede in spremljanje ter pri tem dejansko odkrila pomanjkljivosti v državah članicah.

Čeprav je Komisija svoja sredstva osredotočila na primere, ki so vključevali velika tveganja, so bile opravljene tudi splošne ocene v okviru horizontalnih programov inšpekcijskih pregledov za sisteme poročanja o ulovu (2005–2006), tržne predpise (2004), iztovore plovil iz tretjih držav (2005), izvajanje sistema spremljanja plovil (VMS) (2004–2006) ter globokomorski ribolov v evropskih vodah (2005–2006).

Poleg tega Komisija od leta 2004 redno uporablja vrsto vprašalnikov in ocenjevalnih obrazcev za vrednotenje sistemov nadzora v državah članicah, zlasti kar zadeva izpolnjevanje nedavno sprejetih pravil in upoštevanje kakovosti posameznih inšpekcijskih pregledov. Določeni so bili kazalci skladnosti (intenzivnost in kakovost inšpekcijskih pregledov), ki so se uporabljali za ocenjevanje skladnosti držav članic s SRP v okviru postopkov za ugotavljanje kršitev.

| 59. | Komisija si je prizadevala, da bi določila merila uspešnosti in prednostne naloge v nekaterih vrstah ribištva, kar se je izkazalo za učinkovito.
  Predvideni so nadaljnji ukrepi v tej smeri v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

59.

Komisija si je prizadevala, da bi določila merila uspešnosti in prednostne naloge v nekaterih vrstah ribištva, kar se je izkazalo za učinkovito.

Predvideni so nadaljnji ukrepi v tej smeri v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 60. | V zvezi s tem vprašanjem si je Komisija pred kratkim (8) prizadevala, da bi določila merila uspešnosti, kot je poudarjeno v odgovoru na točko 59.
  Poleg tega je državam članicam zagotovila smernice za določitev minimalnih standardov glede na vrsto inšpekcijskega pregleda, ki jih je treba zagotoviti. Države članice so pozdravile ta prizadevanja.
  Pregled in revizija uredbe o nadzoru bo priložnost, da se ti standardi vključijo v zakonodajo na področju SRP. Poleg tega bo še naprej treba ohranjati sodelovanje med državami članicami. Pri tem se zlasti od Agencije Skupnosti za nadzor ribištva pričakuje, da bo imela pomembno vlogo na tem področju. |
| --- | --- |

60.

V zvezi s tem vprašanjem si je Komisija pred kratkim (8) prizadevala, da bi določila merila uspešnosti, kot je poudarjeno v odgovoru na točko 59.

Poleg tega je državam članicam zagotovila smernice za določitev minimalnih standardov glede na vrsto inšpekcijskega pregleda, ki jih je treba zagotoviti. Države članice so pozdravile ta prizadevanja.

Pregled in revizija uredbe o nadzoru bo priložnost, da se ti standardi vključijo v zakonodajo na področju SRP. Poleg tega bo še naprej treba ohranjati sodelovanje med državami članicami. Pri tem se zlasti od Agencije Skupnosti za nadzor ribištva pričakuje, da bo imela pomembno vlogo na tem področju.

| 61. | Komisija meni, da bi moralo preverjanje skladišč ob koncu iztovarjanja soditi v okvir celotnega inšpekcijskega pregleda. Ta pristop je razviden tudi iz zakonodaje, ki zajema pelagično ribištvo od leta 2005 in baltsko ribištvo od leta 2008. Glej tudi odgovore na točki 60 in 62. |
| --- | --- |

61.

Komisija meni, da bi moralo preverjanje skladišč ob koncu iztovarjanja soditi v okvir celotnega inšpekcijskega pregleda. Ta pristop je razviden tudi iz zakonodaje, ki zajema pelagično ribištvo od leta 2005 in baltsko ribištvo od leta 2008. Glej tudi odgovore na točki 60 in 62.

| 62. | Komisija že vrsto let sistematično posveča pozornost temu vprašanju, kar ji je v letu 2007 omogočilo, da določi splošna merila za učinkovite inšpekcijske preglede.
  Komisija ugotavlja, da obstajajo razlike med državami članicami in da so nekatere med njimi dejansko določile postopkovne smernice za svoje inšpektorje.
  V okviru načrtov za obnovitev in večletno upravljanje so bila določena merila uspešnosti za inšpekcijske preglede, med drugim program za obnovitev trske v Severnem morju in Baltskem morju, ter modroplavutega tuna in grenlandske morske plošče. |
| --- | --- |

62.

Komisija že vrsto let sistematično posveča pozornost temu vprašanju, kar ji je v letu 2007 omogočilo, da določi splošna merila za učinkovite inšpekcijske preglede.

Komisija ugotavlja, da obstajajo razlike med državami članicami in da so nekatere med njimi dejansko določile postopkovne smernice za svoje inšpektorje.

V okviru načrtov za obnovitev in večletno upravljanje so bila določena merila uspešnosti za inšpekcijske preglede, med drugim program za obnovitev trske v Severnem morju in Baltskem morju, ter modroplavutega tuna in grenlandske morske plošče.

| 63. | Komisija je začela z razpravami o dokumentiranju posameznih inšpekcijskih pregledov že v letu 2005 in z njimi nadaljevala v letu 2006 v okviru zadeve C-304/02 proti Franciji.
  Komisija je spomladi 2007 začela razpravo z državami članicami za ustanovitev baze podatkov, ki bi združila vsa poročila o inšpekcijskih pregledih v skladu z mnenji, ki jih je Komisija izrazila v nekaterih svojih sporočilih (na primer Sporočilo o resnih kršitvah (9)). |
| --- | --- |

63.

Komisija je začela z razpravami o dokumentiranju posameznih inšpekcijskih pregledov že v letu 2005 in z njimi nadaljevala v letu 2006 v okviru zadeve C-304/02 proti Franciji.

Komisija je spomladi 2007 začela razpravo z državami članicami za ustanovitev baze podatkov, ki bi združila vsa poročila o inšpekcijskih pregledih v skladu z mnenji, ki jih je Komisija izrazila v nekaterih svojih sporočilih (na primer Sporočilo o resnih kršitvah (9)).

| 64. | Komisija pričakuje, da bo imela Agencija Skupnosti za nadzor ribištva pomembno vlogo pri izboljšanju preglednosti in usklajenosti in da bo v okviru načrtov skupne uporabe koordinirala uvedbo skupnih postopkov. |
| --- | --- |

64.

Komisija pričakuje, da bo imela Agencija Skupnosti za nadzor ribištva pomembno vlogo pri izboljšanju preglednosti in usklajenosti in da bo v okviru načrtov skupne uporabe koordinirala uvedbo skupnih postopkov.

| 65. | Komisija meni, da bi standardizirane inšpekcijske veščine in poročanje povečali kontrolo kakovosti inšpekcijskih pregledov in namerava to vprašaje prednostno obravnavati v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

65.

Komisija meni, da bi standardizirane inšpekcijske veščine in poročanje povečali kontrolo kakovosti inšpekcijskih pregledov in namerava to vprašaje prednostno obravnavati v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 66. in 67. | Komisija meni, da je to dober primer najboljše prakse, in namerava to vprašaje obravnavati v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

66. in 67.

Komisija meni, da je to dober primer najboljše prakse, in namerava to vprašaje obravnavati v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 68. | Od obiska Računskega sodišča v zadevnih državah članicah je bil dosežen napredek. Dve izmed štirih omenjenih držav članic (Združeno kraljestvo in Francija) sta že uvedli tak sistem. |
| --- | --- |

68.

Od obiska Računskega sodišča v zadevnih državah članicah je bil dosežen napredek. Dve izmed štirih omenjenih držav članic (Združeno kraljestvo in Francija) sta že uvedli tak sistem.

| 73. | Pri ocenjevanju obsega in področja inšpekcijskih dejavnosti bi se morali upoštevati le inšpekcijski pregledi, ki izpolnjujejo minimalne standarde kakovosti. |
| --- | --- |

73.

Pri ocenjevanju obsega in področja inšpekcijskih dejavnosti bi se morali upoštevati le inšpekcijski pregledi, ki izpolnjujejo minimalne standarde kakovosti.

| 77. | Glej odgovor na točko 63. |
| --- | --- |

77.

Glej odgovor na točko 63.

| 78. | Vse več držav članic sedaj svojim inšpektorjem zagotavlja dostop do takih podatkov v realnem času na delovnem mestu. Vendar pa so trenutne razmere še vedno nezadovoljive in dostop do podatkov VMS zato ostaja prednostno vprašanje za Komisijo. |
| --- | --- |

78.

Vse več držav članic sedaj svojim inšpektorjem zagotavlja dostop do takih podatkov v realnem času na delovnem mestu. Vendar pa so trenutne razmere še vedno nezadovoljive in dostop do podatkov VMS zato ostaja prednostno vprašanje za Komisijo.

| 79. in 81. | Vse več držav članic je začelo uporabljati tehnike za analizo tveganja, da bi kar najučinkoviteje izkoristile omejena sredstva. |
| --- | --- |

79. in 81.

Vse več držav članic je začelo uporabljati tehnike za analizo tveganja, da bi kar najučinkoviteje izkoristile omejena sredstva.

| 82. | Navzkrižno preverjanje podatkov o ulovu s podatki, zbranimi v druge namene (davčne, carinske in/ali druge), ki ga izvajajo države članice, je resnično pomembno in Komisija vsekakor podpira ukrepe v tej smeri. Vendar pa bo to treba izvajati previdno, ob ustreznem upoštevanju dejstva, da so bili ti podatki zbrani za popolnoma drugačne namene (problem primerljivosti podatkov in zahteve po varstvu podatkov). |
| --- | --- |

82.

Navzkrižno preverjanje podatkov o ulovu s podatki, zbranimi v druge namene (davčne, carinske in/ali druge), ki ga izvajajo države članice, je resnično pomembno in Komisija vsekakor podpira ukrepe v tej smeri. Vendar pa bo to treba izvajati previdno, ob ustreznem upoštevanju dejstva, da so bili ti podatki zbrani za popolnoma drugačne namene (problem primerljivosti podatkov in zahteve po varstvu podatkov).

| 83. | Številnost inšpekcijskih služb lahko resnično povzroči tveganja in Komisija je to težavo že večkrat poudarila (10). Vendar lahko v skladu s Pogodbo ES države članice same opredelijo strukturo svoje uprave. |
| --- | --- |

83.

Številnost inšpekcijskih služb lahko resnično povzroči tveganja in Komisija je to težavo že večkrat poudarila (10). Vendar lahko v skladu s Pogodbo ES države članice same opredelijo strukturo svoje uprave.

| 84. in 85. | Na začetku leta 2007 je Komisija uvedla standardni vzorec za uporabo v statistiki poročanja o inšpekcijskih dejavnostih. Poleg tega se lahko uporabijo kazalniki: za ocenjevanje dejavnosti se lahko uporabi število inšpektorjev; vrednotenje rezultatov bi lahko na primer temeljilo na številu presledkov v prenosih podatkov VMS, številu prijavljenih zamud v sistemu zbiranja podatkov, skladnosti med ladijskimi dnevniki, deklaracijami o iztovarjanju in podatki VMS itd. |
| --- | --- |

84. in 85.

Na začetku leta 2007 je Komisija uvedla standardni vzorec za uporabo v statistiki poročanja o inšpekcijskih dejavnostih. Poleg tega se lahko uporabijo kazalniki: za ocenjevanje dejavnosti se lahko uporabi število inšpektorjev; vrednotenje rezultatov bi lahko na primer temeljilo na številu presledkov v prenosih podatkov VMS, številu prijavljenih zamud v sistemu zbiranja podatkov, skladnosti med ladijskimi dnevniki, deklaracijami o iztovarjanju in podatki VMS itd.

| 86. in 87. | Komisija meni, da se bodo razmere izboljšale z ustanovitvijo Agencije Skupnosti za nadzor ribištva (CFCA).
  Naloga Agencije Skupnosti za nadzor ribištva je, da organizira operativno sodelovanje med državami članicami s sprejetjem načrtov skupne uporabe, kar omogoča izvajanje posebnih načrtov za nadzor in inšpekcijske preglede. Med drugim mora oceniti, ali so na voljo zadostna nacionalna sredstva za inšpekcijske preglede in nadzor. Poleg tega mora s koordinacijo zagotoviti smotrno porabo teh sredstev. In končno, državam članicam bo pomagala uskladiti inšpekcijske metodologije in postopke. Tako bi se morale dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov izboljšati v kvantitativno in kakovostno. Okrepljena pooblastila bi lahko še dodatno izboljšala razmere. |
| --- | --- |

86. in 87.

Komisija meni, da se bodo razmere izboljšale z ustanovitvijo Agencije Skupnosti za nadzor ribištva (CFCA).

Naloga Agencije Skupnosti za nadzor ribištva je, da organizira operativno sodelovanje med državami članicami s sprejetjem načrtov skupne uporabe, kar omogoča izvajanje posebnih načrtov za nadzor in inšpekcijske preglede. Med drugim mora oceniti, ali so na voljo zadostna nacionalna sredstva za inšpekcijske preglede in nadzor. Poleg tega mora s koordinacijo zagotoviti smotrno porabo teh sredstev. In končno, državam članicam bo pomagala uskladiti inšpekcijske metodologije in postopke. Tako bi se morale dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov izboljšati v kvantitativno in kakovostno. Okrepljena pooblastila bi lahko še dodatno izboljšala razmere.

| 88. | V Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu Parlamentu o poročilih iz držav članic glede načinov ravnanja, ki so resno kršila pravila Skupne ribiške politike (11), je Komisija pozvala države članice, da zagotovijo sistem kazni, ki ima svarilen učinek, in da ustrezno spremenijo svojo zakonodajo, da bi imele kazni odvračalen učinek. |
| --- | --- |

88.

V Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu Parlamentu o poročilih iz držav članic glede načinov ravnanja, ki so resno kršila pravila Skupne ribiške politike (11), je Komisija pozvala države članice, da zagotovijo sistem kazni, ki ima svarilen učinek, in da ustrezno spremenijo svojo zakonodajo, da bi imele kazni odvračalen učinek.

| 92. | Nadaljnje združevanje in usklajevanje bi lahko prispevalo k izboljšanju izvajanja učinkovitega sistema kazni v državah članicah. V zvezi s tem Komisija trenutno proučuje možnost, da v predvidene nove pobude v zvezi z nezakonitim, nereguliranim in neprijavljenim ribolovom (IUU) vključi usklajene kazni, ki bi se izvajale za določene „kršitve IUU“. Poleg tega se bo to vprašanje lahko obravnavalo v okviru prihodnjega pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

92.

Nadaljnje združevanje in usklajevanje bi lahko prispevalo k izboljšanju izvajanja učinkovitega sistema kazni v državah članicah. V zvezi s tem Komisija trenutno proučuje možnost, da v predvidene nove pobude v zvezi z nezakonitim, nereguliranim in neprijavljenim ribolovom (IUU) vključi usklajene kazni, ki bi se izvajale za določene „kršitve IUU“. Poleg tega se bo to vprašanje lahko obravnavalo v okviru prihodnjega pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 93. | Za pripravo predloga v zvezi s seznamom kazni so potrebne nadaljnje izboljšave homogenosti informacij, ki jih posredujejo države članice v svojih poročilih o resnih kršitvah v skladu z Uredbo (ES) št. 1447/1999, ter tudi nadaljnja proučitev pomembnih resnih kršitev. Kot je poudarjeno v odgovoru na točko 92, Komisija namerava to vprašanje obravnavati v bližnji prihodnosti. |
| --- | --- |

93.

Za pripravo predloga v zvezi s seznamom kazni so potrebne nadaljnje izboljšave homogenosti informacij, ki jih posredujejo države članice v svojih poročilih o resnih kršitvah v skladu z Uredbo (ES) št. 1447/1999, ter tudi nadaljnja proučitev pomembnih resnih kršitev. Kot je poudarjeno v odgovoru na točko 92, Komisija namerava to vprašanje obravnavati v bližnji prihodnosti.

| 95. | Postopki za ugotavljanje kršitev niso bili neučinkoviti. Komisija je sprožila postopke za ugotavljanje kršitev proti več državam članicam. Po sprejetju sodbe Evropskega sodišča v zadevi C-304/02 so se države članice, ki so predmet takih postopkov, prepričale, da si morajo resno prizadevati, da bi izboljšale izpolnjevanje ustreznih obveznosti.
  Poleg postopkov za ugotavljanje kršitev Uredba (ES) št. 2371/2002 daje Komisiji pooblastila, da sprejme preventivne ukrepe, prekine ribolov, kadar meni, da je država članica porabila svojo kvoto, in ukine finančno pomoč Skupnosti. |
| --- | --- |

95.

Postopki za ugotavljanje kršitev niso bili neučinkoviti. Komisija je sprožila postopke za ugotavljanje kršitev proti več državam članicam. Po sprejetju sodbe Evropskega sodišča v zadevi C-304/02 so se države članice, ki so predmet takih postopkov, prepričale, da si morajo resno prizadevati, da bi izboljšale izpolnjevanje ustreznih obveznosti.

Poleg postopkov za ugotavljanje kršitev Uredba (ES) št. 2371/2002 daje Komisiji pooblastila, da sprejme preventivne ukrepe, prekine ribolov, kadar meni, da je država članica porabila svojo kvoto, in ukine finančno pomoč Skupnosti.

| 96. in 97. | Postopki za ugotavljanje kršitev proti državam članicam so določeni v določbah člena 226 Pogodbe ES. Za spremembo njihovih vsebinskih ciljev ter postopkovnih pravil je potrebna sprememba Pogodbe.
  Vodenje postopkov za ugotavljanje kršitev s strani Komisije določa sodna praksa Evropskega sodišča. Dokazno breme v postopkih za ugotavljanje kršitev nosi Komisija, kar je zlasti pomembno v primerih, kadar domnevno neizpolnjevanje obveznosti s strani države članice vključuje določen upravni postopek. V takem primeru je dejansko odločilnega pomena, da se dokaže, da so pomanjkljivosti splošne in stalne. To pa zahteva stalna prizadevanja s strani Komisije, da zbere ustrezna dokazna sredstva. |
| --- | --- |

96. in 97.

Postopki za ugotavljanje kršitev proti državam članicam so določeni v določbah člena 226 Pogodbe ES. Za spremembo njihovih vsebinskih ciljev ter postopkovnih pravil je potrebna sprememba Pogodbe.

Vodenje postopkov za ugotavljanje kršitev s strani Komisije določa sodna praksa Evropskega sodišča. Dokazno breme v postopkih za ugotavljanje kršitev nosi Komisija, kar je zlasti pomembno v primerih, kadar domnevno neizpolnjevanje obveznosti s strani države članice vključuje določen upravni postopek. V takem primeru je dejansko odločilnega pomena, da se dokaže, da so pomanjkljivosti splošne in stalne. To pa zahteva stalna prizadevanja s strani Komisije, da zbere ustrezna dokazna sredstva.

| 99. | V zadevi C-304/02 so poudarjene težave pri zbiranju ustreznih dokaznih sredstev v razmerah, ko je bila sporna upravna praksa države članice, in prizadevanja so dejansko prispevala k naložitvi znatno višje kazi, kot je bila naložena v kateri koli od ostalih petih zadev, o katerih je odločalo Evropsko sodišče na podlagi člena 228 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

99.

V zadevi C-304/02 so poudarjene težave pri zbiranju ustreznih dokaznih sredstev v razmerah, ko je bila sporna upravna praksa države članice, in prizadevanja so dejansko prispevala k naložitvi znatno višje kazi, kot je bila naložena v kateri koli od ostalih petih zadev, o katerih je odločalo Evropsko sodišče na podlagi člena 228 Pogodbe ES.

| 101. | Preventivni ukrepi v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 2371/2002 so lahko le začasne narave in časovno omejeni (do največ 6 mesecev, kot je navedeno). Zato se lahko taki preventivni ukrepi izvajajo le v izrednih okoliščinah. |
| --- | --- |

101.

Preventivni ukrepi v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 2371/2002 so lahko le začasne narave in časovno omejeni (do največ 6 mesecev, kot je navedeno). Zato se lahko taki preventivni ukrepi izvajajo le v izrednih okoliščinah.

| 102. | Od leta 1996 se obveznost odštevanja zneskov od prihodnjih ribolovnih možnosti izvaja vsako leto z uporabo Uredbe (ES) št. 847/96, ki določa pogoje za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto. V običajnih okoliščinah se prekomeren ribolov odkrije v letu prekoračitve ali v letu, ki sledi letu prekoračitve, zato ni bilo nikoli potrebe po dodatnih ukrepih.
  V letu 2007 pa sta 2 državi članici Komisiji po nacionalnih preiskavah prvič prijavili znatne zneske ulovov, ki so bili iztovorjeni v obdobju od leta 2001 do leta 2004, ne da bi bili evidentirani. Ker Uredba (ES) št. 847/96 ne predvideva zmanjševanj za take „zgodovinske prekoračitve“, je morala Komisija sprejeti priložnostno uredbo. Ta priložnostna uredba (12) je zagotovila rešitev, ki temelji na analizi bioloških in socialno-ekonomskih posledic te uredbe.
  Kot odziv na te razmere je Svet med svojim zasedanjem 11. in 12. junija 2007 pozval Komisijo, da oblikuje načela v okviru prihodnjega pregleda uredb EU o nadzoru, ki naj bi se uporabljala v zvezi s kakršnim koli prekomernim ribolovom, ki se ugotovi v katerem koli ribištvu Evropske unije. |
| --- | --- |

102.

Od leta 1996 se obveznost odštevanja zneskov od prihodnjih ribolovnih možnosti izvaja vsako leto z uporabo Uredbe (ES) št. 847/96, ki določa pogoje za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto. V običajnih okoliščinah se prekomeren ribolov odkrije v letu prekoračitve ali v letu, ki sledi letu prekoračitve, zato ni bilo nikoli potrebe po dodatnih ukrepih.

V letu 2007 pa sta 2 državi članici Komisiji po nacionalnih preiskavah prvič prijavili znatne zneske ulovov, ki so bili iztovorjeni v obdobju od leta 2001 do leta 2004, ne da bi bili evidentirani. Ker Uredba (ES) št. 847/96 ne predvideva zmanjševanj za take „zgodovinske prekoračitve“, je morala Komisija sprejeti priložnostno uredbo. Ta priložnostna uredba (12) je zagotovila rešitev, ki temelji na analizi bioloških in socialno-ekonomskih posledic te uredbe.

Kot odziv na te razmere je Svet med svojim zasedanjem 11. in 12. junija 2007 pozval Komisijo, da oblikuje načela v okviru prihodnjega pregleda uredb EU o nadzoru, ki naj bi se uporabljala v zvezi s kakršnim koli prekomernim ribolovom, ki se ugotovi v katerem koli ribištvu Evropske unije.

| 103. | Trenutna zakonodaja na področju SRP omogoča Komisiji le, da ukine financiranje s strani Skupnosti v primeru neizpolnjevanja pravil v zvezi z ribolovno zmogljivostjo. Komisija meni, da bi bila dodatna razširitev takih ukrepov koristna, in bo proučila možnosti za predloge v tej smeri v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

103.

Trenutna zakonodaja na področju SRP omogoča Komisiji le, da ukine financiranje s strani Skupnosti v primeru neizpolnjevanja pravil v zvezi z ribolovno zmogljivostjo. Komisija meni, da bi bila dodatna razširitev takih ukrepov koristna, in bo proučila možnosti za predloge v tej smeri v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 104. | Države članice so odgovorne za nadzor izpolnjevanja pravil SRP s strani prejemnikov. Vloga Komisije v procesu ukinitve programov strukturnih skladov za ribištvo (v skladu z Uredbo (ES) št. 1260/99) je, da nadzoruje pravilno izvrševanje programov v državah članicah in, kadar se odkrijejo nepravilnosti, izterja nepravilno izplačana sredstva Skupnosti. |
| --- | --- |

104.

Države članice so odgovorne za nadzor izpolnjevanja pravil SRP s strani prejemnikov. Vloga Komisije v procesu ukinitve programov strukturnih skladov za ribištvo (v skladu z Uredbo (ES) št. 1260/99) je, da nadzoruje pravilno izvrševanje programov v državah članicah in, kadar se odkrijejo nepravilnosti, izterja nepravilno izplačana sredstva Skupnosti.

| 105. | V več državah članicah so se razmere dejansko izboljšale, zlasti na področju nadzora pelagičnega ribištva in državne pomorske inšpekcije iztovorov tretjih držav. |
| --- | --- |

105.

V več državah članicah so se razmere dejansko izboljšale, zlasti na področju nadzora pelagičnega ribištva in državne pomorske inšpekcije iztovorov tretjih držav.

| 106. | Člen 27(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa, da mora Komisija zagotoviti, da so poročila o pregledih na razpolago zadevni državi članici, in omogočiti zadevni državi članici, da poda pripombe na ugotovitve v poročilu.
  Poleg tega je predvideno, da se pri prenosu poročil o pregledih državi članici pošlje prošnja, da Komisijo obvesti o ukrepih, ki jih bo sprejela v zvezi s pomanjkljivostmi. |
| --- | --- |

106.

Člen 27(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa, da mora Komisija zagotoviti, da so poročila o pregledih na razpolago zadevni državi članici, in omogočiti zadevni državi članici, da poda pripombe na ugotovitve v poročilu.

Poleg tega je predvideno, da se pri prenosu poročil o pregledih državi članici pošlje prošnja, da Komisijo obvesti o ukrepih, ki jih bo sprejela v zvezi s pomanjkljivostmi.

| 107. | Ribolovna zmogljivost evropskih ladjevij ni skladna z razpoložljivimi viri, čeprav na tem področju obstajajo znatne razlike med državami članicami. Komisija bo okrepila svoja prizadevanja, da bi izboljšala oceno presežnih zmogljivosti v državah članicah in jih pozvala, da svoje zmogljivosti uskladijo z ribolovnimi možnostmi. |
| --- | --- |

107.

Ribolovna zmogljivost evropskih ladjevij ni skladna z razpoložljivimi viri, čeprav na tem področju obstajajo znatne razlike med državami članicami. Komisija bo okrepila svoja prizadevanja, da bi izboljšala oceno presežnih zmogljivosti v državah članicah in jih pozvala, da svoje zmogljivosti uskladijo z ribolovnimi možnostmi.

| 111. | Povečana količina podatkov in nasvetov o ekoloških in socialno-ekonomskih posledicah odločitev o količinah TAC, ki so na voljo, je omogočila napredek na področju vrednotenja učinka količin ulova. Prizadevanja Komisije na področju zbiranja podatkov in vse bolj pomemben prispevek Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) omogočajo izboljšave na tem področju. Nova uredba o zbiranju podatkov bo še posebej prispevala k izboljšanju razmer v zvezi s pomanjkljivostmi glede količine in kakovosti informacij zaradi pomanjkanja podatkov od držav članic. |
| --- | --- |

111.

Povečana količina podatkov in nasvetov o ekoloških in socialno-ekonomskih posledicah odločitev o količinah TAC, ki so na voljo, je omogočila napredek na področju vrednotenja učinka količin ulova. Prizadevanja Komisije na področju zbiranja podatkov in vse bolj pomemben prispevek Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) omogočajo izboljšave na tem področju. Nova uredba o zbiranju podatkov bo še posebej prispevala k izboljšanju razmer v zvezi s pomanjkljivostmi glede količine in kakovosti informacij zaradi pomanjkanja podatkov od držav članic.

| 113. | Splošen pristop glede ribolovne zmogljivosti se je spremenil. V okviru trenutnega zakonskega okvira se ribolovna zmogljivost ureja na podlagi sistema vstopa/izstopa, ki ohranja zmogljivost ladjevij držav članic na ravni z dne 1. januarja 2003 (ali datuma pristopa za države članice, ki so se Evropski uniji pridružile kasneje). Dolgoročni načrti in omejitve napora tudi spodbujajo prilagoditev zmogljivosti ladjevij. Zmanjševanje zmogljivosti se spodbuja tudi s pomočjo za razrez ribiških plovil v okviru Evropskega sklada za ribištvo, ki se okrepi v primeru načrtov za obnovitev. |
| --- | --- |

113.

Splošen pristop glede ribolovne zmogljivosti se je spremenil. V okviru trenutnega zakonskega okvira se ribolovna zmogljivost ureja na podlagi sistema vstopa/izstopa, ki ohranja zmogljivost ladjevij držav članic na ravni z dne 1. januarja 2003 (ali datuma pristopa za države članice, ki so se Evropski uniji pridružile kasneje). Dolgoročni načrti in omejitve napora tudi spodbujajo prilagoditev zmogljivosti ladjevij. Zmanjševanje zmogljivosti se spodbuja tudi s pomočjo za razrez ribiških plovil v okviru Evropskega sklada za ribištvo, ki se okrepi v primeru načrtov za obnovitev.

| 114. | Države članice lahko ohranijo zmogljivost svojih ladjevij na vsakršni ravni, ki je pod ravnjo z dne 1. januarja 2003 (ali, za države članice, ki so se Evropski uniji pridružile po tem datumu, z dne njihovega pristopa), vendar ima lahko sistem vstopa/izstopa le zmanjševalni učinek na ribolovno zmogljivost (zmogljivost ladjevij se je v obdobju 2003–2005 zmanjšala za 6,27 % glede na tonažo in 7,28 % glede na moč motorja (13)). |
| --- | --- |

114.

Države članice lahko ohranijo zmogljivost svojih ladjevij na vsakršni ravni, ki je pod ravnjo z dne 1. januarja 2003 (ali, za države članice, ki so se Evropski uniji pridružile po tem datumu, z dne njihovega pristopa), vendar ima lahko sistem vstopa/izstopa le zmanjševalni učinek na ribolovno zmogljivost (zmogljivost ladjevij se je v obdobju 2003–2005 zmanjšala za 6,27 % glede na tonažo in 7,28 % glede na moč motorja (13)).

| 115. | V skladu z načrti za upravljanje, ki določajo okvir za zmanjševanje napora, je odgovornost držav članic, da odločajo, ali se bo tako zmanjševanje izvajalo s:






  (a) | krajšanjem ribolovnega časa brez zmanjševanja zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

115.

V skladu z načrti za upravljanje, ki določajo okvir za zmanjševanje napora, je odgovornost držav članic, da odločajo, ali se bo tako zmanjševanje izvajalo s:

(a)

krajšanjem ribolovnega časa brez zmanjševanja zmogljivosti;

| (b) | zmanjševanjem zmogljivosti brez krajšanja ribolovnega časa ali |
| --- | --- |

(b)

zmanjševanjem zmogljivosti brez krajšanja ribolovnega časa ali

| (c) | kombinacijo obeh. |
| --- | --- |

(c)

kombinacijo obeh.

Vprašanje povečane uporabe tehnologije ni odvisno od težav, povezanih z zmanjševanjem napora. Optimizacija ribolovne učinkovitosti plovil je po mnenju Komisije ravnanje, ki je prisotno vedno, ne glede na omejitve naporov.

| 116. | Komisija je predlagala precej enostavne regulativne mehanizme za omejitev napora, ki jih je mogoče kontrolirati, vendar je med razpravami v Svetu sistem postal precej bolj zapleten zaradi velikega števila odstopanj. Ta so se uvedla na prošnjo držav članic in so resnično znatno zmanjšala možnost kontroliranja celotnega sistema. |
| --- | --- |

116.

Komisija je predlagala precej enostavne regulativne mehanizme za omejitev napora, ki jih je mogoče kontrolirati, vendar je med razpravami v Svetu sistem postal precej bolj zapleten zaradi velikega števila odstopanj. Ta so se uvedla na prošnjo držav članic in so resnično znatno zmanjšala možnost kontroliranja celotnega sistema.

| 117. | Komisija je pred kratkim sprejela Sporočilo, s katerim je sprožila razpravo o izboljšanju kazalnikov ribolovne zmogljivosti in napora na podlagi skupne ribiške politike (14). |
| --- | --- |

117.

Komisija je pred kratkim sprejela Sporočilo, s katerim je sprožila razpravo o izboljšanju kazalnikov ribolovne zmogljivosti in napora na podlagi skupne ribiške politike (14).

| 118. | Komisija se strinja, da vse države članice ne ocenjujejo svojega ravnovesja med zmogljivostmi in razpoložljivimi viri, ter je zadevne države članice večkrat pozvala, da izpolnijo to obveznost. |
| --- | --- |

118.

Komisija se strinja, da vse države članice ne ocenjujejo svojega ravnovesja med zmogljivostmi in razpoložljivimi viri, ter je zadevne države članice večkrat pozvala, da izpolnijo to obveznost.

| 119. in 120. | Komisija se zaveda tveganj v zvezi z zanesljivostjo sedanjega merjenja moči motorja in trenutno sprejema ukrepe, da bi to pozorneje spremljala in izboljšala razmere.
  Navedena določba ni bila vključena v prvotni predlog Komisije.
  Da bi se izognili povečanjem ribolovnih zmogljivosti, so bili ti ukrepi strogo omejeni in oblikovani za doseganje nadaljnjega zmanjševanja zmogljivosti z zahtevo po zmanjšanju v višini 20 % v primeru zamenjave motorja pri večjih plovilih ter s financiranjem razreza ribiških plovil. Poleg tega se bo ta odstotek stalno odšteval od odobrene zgornje meje zmogljivosti ladjevij. |
| --- | --- |

119. in 120.

Komisija se zaveda tveganj v zvezi z zanesljivostjo sedanjega merjenja moči motorja in trenutno sprejema ukrepe, da bi to pozorneje spremljala in izboljšala razmere.

Navedena določba ni bila vključena v prvotni predlog Komisije.

Da bi se izognili povečanjem ribolovnih zmogljivosti, so bili ti ukrepi strogo omejeni in oblikovani za doseganje nadaljnjega zmanjševanja zmogljivosti z zahtevo po zmanjšanju v višini 20 % v primeru zamenjave motorja pri večjih plovilih ter s financiranjem razreza ribiških plovil. Poleg tega se bo ta odstotek stalno odšteval od odobrene zgornje meje zmogljivosti ladjevij.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 121. | Komisija se strinja s sklepi Računskega sodišča glede pomanjkljivosti določb v zvezi z nadzorom, inšpekcijskimi pregledi in izvrševanjem, ki ogrožajo učinkovitost skupne ribiške politike.
  Glede na te razmere je Komisija že začela razmišljati o ambiciozni reformi evropske politike za nadzor ribištva.
  Priporočila Računskega sodišča za izboljšanje razmer lahko učinkovito prispevajo k uspehu te reforme. |
| --- | --- |

121.

Komisija se strinja s sklepi Računskega sodišča glede pomanjkljivosti določb v zvezi z nadzorom, inšpekcijskimi pregledi in izvrševanjem, ki ogrožajo učinkovitost skupne ribiške politike.

Glede na te razmere je Komisija že začela razmišljati o ambiciozni reformi evropske politike za nadzor ribištva.

Priporočila Računskega sodišča za izboljšanje razmer lahko učinkovito prispevajo k uspehu te reforme.

| 124. | Trenuten pristop k upravljanju zmogljivosti je rezultat zahtevnega kompromisa, ki je bil sklenjen med reformo SRP leta 2002 in temelji na:






  (a) | sistemu vstopa-izstopa, ki preprečuje povečanje zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

124.

Trenuten pristop k upravljanju zmogljivosti je rezultat zahtevnega kompromisa, ki je bil sklenjen med reformo SRP leta 2002 in temelji na:

(a)

sistemu vstopa-izstopa, ki preprečuje povečanje zmogljivosti;

| (b) | ukinitvi državne pomoči za gradnjo in posodobitev ladij (razen zaradi varnostnih razlogov in kadar se ne poveča zmogljivost za ulov rib); |
| --- | --- |

(b)

ukinitvi državne pomoči za gradnjo in posodobitev ladij (razen zaradi varnostnih razlogov in kadar se ne poveča zmogljivost za ulov rib);

| (c) | večletnih sistemih upravljanja, ki vključujejo upravljanje ribolovnega napora in ribiški industriji zagotavljajo srednjeročna do dolgoročna pričakovanja; |
| --- | --- |

(c)

večletnih sistemih upravljanja, ki vključujejo upravljanje ribolovnega napora in ribiški industriji zagotavljajo srednjeročna do dolgoročna pričakovanja;

| (d) | finančnih spodbudah za trajno ukinitev zmogljivosti ter |
| --- | --- |

(d)

finančnih spodbudah za trajno ukinitev zmogljivosti ter

| (e) | uradni obveznosti držav članic, da uvedejo ukrepe za prilagoditev zmogljivosti svojega ladjevja. |
| --- | --- |

(e)

uradni obveznosti držav članic, da uvedejo ukrepe za prilagoditev zmogljivosti svojega ladjevja.

Čeprav je upravljanje ribolovnega napora pomembno, pa to ni edini element omenjenega sistema, saj bo učinkovitost te nove politike za zmanjševanje presežnih zmogljivosti odvisna od skupnega učinka vseh elementov. Če se bo nova politika izvajala pravilno in v celoti, bo njen neizogiben rezultat prilagoditev zmogljivosti.

| 127. | Komisija bo še naprej izvajala pritisk na države članice, da pomagajo izboljšati razmere, in namerava v okviru prihodnjega pregleda in revizije uredbe o nadzoru, kadar je to primerno, obravnavati vprašanje zanesljivosti podatkov o ulovu na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

127.

Komisija bo še naprej izvajala pritisk na države članice, da pomagajo izboljšati razmere, in namerava v okviru prihodnjega pregleda in revizije uredbe o nadzoru, kadar je to primerno, obravnavati vprašanje zanesljivosti podatkov o ulovu na ravni Skupnosti.

| 128. | (a) | Odbor za ribištvo in ribogojstvo mora do konca leta 2007 glasovati o predlaganih izvedbenih določbah za elektronsko evidentiranje. |
| --- | --- | --- |

128.

(a)

Odbor za ribištvo in ribogojstvo mora do konca leta 2007 glasovati o predlaganih izvedbenih določbah za elektronsko evidentiranje.

| (b) | Nova oblika poročil, ki jih pošiljajo države članice, ki naj bi omogočila lažjo analizo in nadzor poročil, je bila uspešno preizkušena in bo predstavljena državam članicam jeseni 2007. |
| --- | --- |

(b)

Nova oblika poročil, ki jih pošiljajo države članice, ki naj bi omogočila lažjo analizo in nadzor poročil, je bila uspešno preizkušena in bo predstavljena državam članicam jeseni 2007.

| (c) | To vprašanje bo obravnavano v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

(c)

To vprašanje bo obravnavano v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| (d) | Komisija si od leta 2005 prizadeva, da bi izboljšala uporabo pretvorbenih faktorjev, najprej z zbiranjem pretvorbenih faktorjev, ki so jih države članice uporabljale v letu 2005, in objavo celovitega seznama na spletni strani ter nato s pripravo dveh delovnih dokumentov po sestankih z državami članicami in Norveško. Trenutno se pripravljajo dodatne spremembe za zadnji dokument, o katerih se bo razpravljalo z državami članicami do konca leta 2007, nato pa namerava Komisija v zvezi s tem pripraviti zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

(d)

Komisija si od leta 2005 prizadeva, da bi izboljšala uporabo pretvorbenih faktorjev, najprej z zbiranjem pretvorbenih faktorjev, ki so jih države članice uporabljale v letu 2005, in objavo celovitega seznama na spletni strani ter nato s pripravo dveh delovnih dokumentov po sestankih z državami članicami in Norveško. Trenutno se pripravljajo dodatne spremembe za zadnji dokument, o katerih se bo razpravljalo z državami članicami do konca leta 2007, nato pa namerava Komisija v zvezi s tem pripraviti zakonodajni predlog.

| (e) | Komisija tesno sodeluje z Eurostatom na podlagi Memoranduma o soglasju, da bi zagotovila skladnost podatkov, prejetih od obeh strani. |
| --- | --- |

(e)

Komisija tesno sodeluje z Eurostatom na podlagi Memoranduma o soglasju, da bi zagotovila skladnost podatkov, prejetih od obeh strani.

| 129. | Vprašanje učinkovitosti in skladnosti nacionalnih nadzornih sistemov se bo obravnavalo v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

129.

Vprašanje učinkovitosti in skladnosti nacionalnih nadzornih sistemov se bo obravnavalo v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 130. | (a) | Priporočila Računskega sodišča, omenjena v odgovoru na točko 129, se bodo upoštevala pri pregledu in reviziji uredbe o nadzoru. |
| --- | --- | --- |

130.

(a)

Priporočila Računskega sodišča, omenjena v odgovoru na točko 129, se bodo upoštevala pri pregledu in reviziji uredbe o nadzoru.

| (b) | Kot je omenjeno v odgovoru na točko 106, bo Komisija prosila države članice, da predstavijo načrt ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ki so jih ugotovili inšpektorji Komisije med obiski v državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

Kot je omenjeno v odgovoru na točko 106, bo Komisija prosila države članice, da predstavijo načrt ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ki so jih ugotovili inšpektorji Komisije med obiski v državah članicah.

| 131. | Komisija meni, da sta potrebna nadaljnje združevanje in usklajevanje, da se izboljša izvajanje učinkovitega sistema kazni v državah članicah, in bo proučila možnosti za to v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

131.

Komisija meni, da sta potrebna nadaljnje združevanje in usklajevanje, da se izboljša izvajanje učinkovitega sistema kazni v državah članicah, in bo proučila možnosti za to v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 132. | Komisija je oktobra 2007 predlagala prvo uskladitev kazni v okviru boja proti nezakonitemu, nereguliranemu in neprijavljenemu ribolovu (IUU). Hkrati se bodo v okviru pregleda uredbe o nadzoru proučile možnosti za revizijo seznama resnih kršitev ter določitev seznama vseh kršitev. |
| --- | --- |

132.

Komisija je oktobra 2007 predlagala prvo uskladitev kazni v okviru boja proti nezakonitemu, nereguliranemu in neprijavljenemu ribolovu (IUU). Hkrati se bodo v okviru pregleda uredbe o nadzoru proučile možnosti za revizijo seznama resnih kršitev ter določitev seznama vseh kršitev.

| 133. | Možnost uvedbe ukrepov za navzkrižno skladnost je prednostno vprašanje, ki se bo obravnavalo v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

133.

Možnost uvedbe ukrepov za navzkrižno skladnost je prednostno vprašanje, ki se bo obravnavalo v okviru pregleda in revizije uredbe o nadzoru.

| 134. | Komisija podpira prizadevanja za zmanjšanje zmogljivosti in lahko predlaga ustrezne okvire, da se zagotovijo enaki pogoji delovanja, vendar ne more državam članicam naložiti določenih ciljev za zmanjšanje zmogljivosti. Komisija namerava proučiti tudi, kako bi se najbolje izmerilo ravnovesje med zmogljivostmi in viri, da bi države članice lahko izvajale svoje obveznosti prilagoditve ribolovnih zmogljivosti v skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002 pod enakimi pogoji delovanja. Razmislila bo tudi, kako najbolje stimulirati in spodbuditi zmanjševanje ribolovnih zmogljivosti, vendar ne namerava predlagati sistema na evropski ravni, ki bi vseboval določene cilje glede zmogljivosti za segmente ladjevij, kot so jih vsebovali večletni usmerjevalni programi do leta 2002, ker ta vrsta sistema mikro-upravljanja ni zagotavljala želenih učinkov in jo je med reformo SRP leta 2002 zavrnila večina držav članic. |
| --- | --- |

134.

Komisija podpira prizadevanja za zmanjšanje zmogljivosti in lahko predlaga ustrezne okvire, da se zagotovijo enaki pogoji delovanja, vendar ne more državam članicam naložiti določenih ciljev za zmanjšanje zmogljivosti. Komisija namerava proučiti tudi, kako bi se najbolje izmerilo ravnovesje med zmogljivostmi in viri, da bi države članice lahko izvajale svoje obveznosti prilagoditve ribolovnih zmogljivosti v skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002 pod enakimi pogoji delovanja. Razmislila bo tudi, kako najbolje stimulirati in spodbuditi zmanjševanje ribolovnih zmogljivosti, vendar ne namerava predlagati sistema na evropski ravni, ki bi vseboval določene cilje glede zmogljivosti za segmente ladjevij, kot so jih vsebovali večletni usmerjevalni programi do leta 2002, ker ta vrsta sistema mikro-upravljanja ni zagotavljala želenih učinkov in jo je med reformo SRP leta 2002 zavrnila večina držav članic.

| 135. | Komisija je namenila sredstva za povečanje svoje sposobnosti za oceno učinka na notranji (z ustanovitvijo gospodarskega oddelka v okviru Generalnega direktorata za ribištvo in pomorske zadeve) in zunanji (na primer okrepljena vloga Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo pri zagotavljanju socialno-ekonomskega svetovanja, pogostejša uporaba študij ocene učinka zunanjih svetovalcev) ravni. Poleg tega je Komisija vložila veliko naporov v izboljšanje sistema zbiranja socialno-ekonomskih podatkov v EU z uredbo o zbiranju podatkov. |
| --- | --- |

135.

Komisija je namenila sredstva za povečanje svoje sposobnosti za oceno učinka na notranji (z ustanovitvijo gospodarskega oddelka v okviru Generalnega direktorata za ribištvo in pomorske zadeve) in zunanji (na primer okrepljena vloga Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo pri zagotavljanju socialno-ekonomskega svetovanja, pogostejša uporaba študij ocene učinka zunanjih svetovalcev) ravni. Poleg tega je Komisija vložila veliko naporov v izboljšanje sistema zbiranja socialno-ekonomskih podatkov v EU z uredbo o zbiranju podatkov.

| 136. | Evropski sklad za ribištvo je bil ustanovljen z namenom, da državam članicam omogoča številne možnosti koriščenja sredstev za potrebno prestrukturiranje svojega ribiškega sektorja in zagotavlja spremljevalne ukrepe za ublažitev socialnih učinkov. V zvezi s tem Komisija trenutno proučuje nacionalne strateške načrte, ki so jih pripravile države članice v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1198/2006, nato pa bo proučila tudi operativne programe, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji v odobritev.
  Podobno, prednostna os 4 Evropskega sklada za ribištvo omogoča državam članicam, da izvajajo lokalne strategije za diverzifikacijo dejavnosti in razvijejo gospodarsko podlago za območja, kjer je ribištvo pomemben sektor. |
| --- | --- |

136.

Evropski sklad za ribištvo je bil ustanovljen z namenom, da državam članicam omogoča številne možnosti koriščenja sredstev za potrebno prestrukturiranje svojega ribiškega sektorja in zagotavlja spremljevalne ukrepe za ublažitev socialnih učinkov. V zvezi s tem Komisija trenutno proučuje nacionalne strateške načrte, ki so jih pripravile države članice v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1198/2006, nato pa bo proučila tudi operativne programe, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji v odobritev.

Podobno, prednostna os 4 Evropskega sklada za ribištvo omogoča državam članicam, da izvajajo lokalne strategije za diverzifikacijo dejavnosti in razvijejo gospodarsko podlago za območja, kjer je ribištvo pomemben sektor.

---

(1)  Uredba (ES) št. 2371/2002.

(2)  Uredba (ES) št. 2847/93.

(3)  Dvanajst držav članic je podprlo francoski predlog, da se poleg denarne kazni ne naloži pavšalni znesek.

(4)  COM(2002) 656.

(5)  COM(2007) 136.

(6)  Glej uredbi (ES) št. 1967/2006 (UL L 36, 8.2.2007, str. 6) in (ES) št. 643/2007 (UL L 151, 13.6.2007, str. 1).

(7)  COM(2007) 167 konč.

(8)  Sestanek z državami članicami dne 7. marca 2007.

(9)  COM(2007) 448 konč.

(10)  COM(2004) 849; SEC(2004) 1718; COM(2001) 526.

(11)  COM(2007) 448 konč.

(12)  Uredba (ES) št. 147/2007 (UL L 46, 16.2.2007, str. 10).

(13)  Letno poročilo za leto 2005, COM(2006) 872.

(14)  COM(2007) 39 konč.

---