# Az Európai Unió C 289/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 289 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. december 1. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 289

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. december 1.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2007/C 289/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 289/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4753 – Antalis/MAP) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4936 – BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 289/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring) (
  1
  ) | 4 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2007/C 289/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

2007/C 289/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4753 – Antalis/MAP) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4936 – BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie) (
  1
  )

1

4

2007/C 289/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring) (
  1
  )

1

4

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2007/C 289/06 | A Tanács határozata (2007. november 26.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy olasz tagjának, valamint egy lett és egy luxemburgi póttagjának kinevezéséről | 5 |
| | Bizottság |
| 2007/C 289/07 | Euro-átváltási árfolyamok | 7 |
| 2007/C 289/08 | Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. augusztus 2-i 153. ülésén a COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan ügyhöz kapcsolódó rendelettervezetre vonatkozóan megfogalmazott véleménye | 8 |
| 2007/C 289/09 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat és 16. cikke szerint – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) | 9 |
| 2007/C 289/10 | A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja | 10 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2007/C 289/11 | A tagállamok által közölt információ a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról | 11 |
| 2007/C 289/12 | Az Aurillac és Párizs (Orly) közötti menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek módosítása Franciaország által | 18 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2007/C 289/06

A Tanács határozata (2007. november 26.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy olasz tagjának, valamint egy lett és egy luxemburgi póttagjának kinevezéséről

5

Bizottság

2007/C 289/07

Euro-átváltási árfolyamok

7

2007/C 289/08

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. augusztus 2-i 153. ülésén a COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan ügyhöz kapcsolódó rendelettervezetre vonatkozóan megfogalmazott véleménye

8

2007/C 289/09

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat és 16. cikke szerint – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat és 16. cikke szerint – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

9

2007/C 289/10

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja

10

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2007/C 289/11

A tagállamok által közölt információ a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

11

2007/C 289/12

Az Aurillac és Párizs (Orly) közötti menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek módosítása Franciaország által

18

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Tanács |
| 2007/C 289/13 | Nyilvános ajánlatkérés – A tudományos és műszaki kutatások terén folytatott európai együttműködés (COST) | 19 |
| | Bizottság |
| 2007/C 289/14 | MEDIA 2007 – Ajánlattételi felhívás – EACEA/27/07 – Támogatás európai filmek transznacionális forgalmazásához – Automatikus mozi forgalmazás | 21 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 289/15 | Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 39/07 (ex N 188/07) – A Legler textilipari csoportnak nyújtandó szerkezetátalakítási támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 22 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 289/16 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 29 |
| 2007/C 289/17 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 32 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Tanács

2007/C 289/13

Nyilvános ajánlatkérés – A tudományos és műszaki kutatások terén folytatott európai együttműködés (COST)

19

Bizottság

2007/C 289/14

MEDIA 2007 – Ajánlattételi felhívás – EACEA/27/07 – Támogatás európai filmek transznacionális forgalmazásához – Automatikus mozi forgalmazás

21

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 289/15

Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 39/07 (ex N 188/07) – A Legler textilipari csoportnak nyújtandó szerkezetátalakítási támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

22

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2007/C 289/16

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

29

2007/C 289/17

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 289/01)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.6.27. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 838/06 |
| Tagállam | Portugália |
| Régió | Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz) |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A. |
| Jogalap | Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais
  Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, Adókedvezmény |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 48,97 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 24,5 % |
| Időtartam | 1.2002-12.2012 |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E. |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.6.27.

Támogatás száma

N 838/06

Tagállam

Portugália

Régió

Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz)

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A.

Jogalap

Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais

Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Adókedvezmény

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 48,97 millió EUR

Támogatás intenzitása

24,5 %

Időtartam

1.2002-12.2012

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E.

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.10. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 473/07 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige |
| Jogalap | D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige». |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 6,9 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2008-2018 |
| Gazdasági ágazat | Posta és telekommunikáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano |
| Viale Europa, 164 A |
| I-39100 Bolzano |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.10.

Támogatás száma

N 473/07

Tagállam

Olaszország

Régió

Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige

Jogalap

D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige».

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 6,9 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2008-2018

Gazdasági ágazat

Posta és telekommunikáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano

Viale Europa, 164 A

I-39100 Bolzano

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4753 – Antalis/MAP)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 289/02)

2007. október 24-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(2) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4753. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4753. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4936 – BENTELER/SGLT/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 289/03)

2007. november 22-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4936. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4936. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 289/04)

2007. november 23-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4899. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4899. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 289/05)

2007. október 25-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4865. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4865. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/5

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. november 26.)

az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy olasz tagjának, valamint egy lett és egy luxemburgi póttagjának kinevezéséről

(2007/C 289/06)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottság elnöke által a Tanács részére az e bizottságban a munkaadók és a munkavállalók szervezeteit képviselő tagcsoportok által adott javaslatokra tekintettel benyújtott jelöltlistára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2007. november 8-i határozatával (2) kinevezte az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2007. november 8-tól2010. november 7-ig terjedő időszakra, kivéve az olasz, luxemburgi és lett tagokat. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2007. november 8-i határozatával (2) kinevezte az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2007. november 8-tól2010. november 7-ig terjedő időszakra, kivéve az olasz, luxemburgi és lett tagokat.

| (2) | A munkáltatók szervezeteinek megüresedett helyeire ki kell nevezni egy olasz tagot, valamint egy lett és egy luxemburgi póttagot, |
| --- | --- |

(2)

A munkáltatók szervezeteinek megüresedett helyeire ki kell nevezni egy olasz tagot, valamint egy lett és egy luxemburgi póttagot,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjaként és póttagjaiként a 2010. november 7-ig terjedő időszakra az alábbi személyek kerülnek kinevezésre:

A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

| Ország | Tagok | Póttagok |
| --- | --- | --- |
| Olaszország | Luigi CASANO | – |
| Lettország | – | Aleksandrs GRIGORJEVS |
| Luxemburg | – | Robert KANZ |

Ország

Tagok

Póttagok

Olaszország

Luigi CASANO

–

Lettország

–

Aleksandrs GRIGORJEVS

Luxemburg

–

Robert KANZ

2. cikk

Ezt a határozatot tájékoztatási célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SILVA

---

(1)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o. A legutóbb az 1112/2005/EK rendelettel (HL L 184., 2005.6.24., 5. o.) módosított rendelet.

1

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

2

---

Bizottság

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/7

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2007. november 30.

(2007/C 289/07)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4761 |
| JPY | Japán yen | 163,43 |
| DKK | Dán korona | 7,4575 |
| GBP | Angol font | 0,71455 |
| SEK | Svéd korona | 9,3715 |
| CHF | Svájci frank | 1,6541 |
| ISK | Izlandi korona | 90,02 |
| NOK | Norvég korona | 8,114 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5842 |
| CZK | Cseh korona | 26,261 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 253 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7005 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,6133 |
| RON | Román lej | 3,4861 |
| SKK | Szlovák korona | 33,161 |
| TRY | Török líra | 1,734 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6643 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4695 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,4954 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9105 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1336 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 359,71 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,956 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,9231 |
| HRK | Horvát kuna | 7,324 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 831,06 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9663 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 63,133 |
| RUB | Orosz rubel | 36,006 |
| THB | Thaiföldi baht | 45,365 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4761

JPY

Japán yen

163,43

DKK

Dán korona

7,4575

GBP

Angol font

0,71455

SEK

Svéd korona

9,3715

CHF

Svájci frank

1,6541

ISK

Izlandi korona

90,02

NOK

Norvég korona

8,114

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5842

CZK

Cseh korona

26,261

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

253

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7005

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,6133

RON

Román lej

3,4861

SKK

Szlovák korona

33,161

TRY

Török líra

1,734

AUD

Ausztrál dollár

1,6643

CAD

Kanadai dollár

1,4695

HKD

Hongkongi dollár

11,4954

NZD

Új-zélandi dollár

1,9105

SGD

Szingapúri dollár

2,1336

KRW

Dél-Koreai won

1 359,71

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,956

CNY

Kínai renminbi

10,9231

HRK

Horvát kuna

7,324

IDR

Indonéz rúpia

13 831,06

MYR

Maláj ringgit

4,9663

PHP

Fülöp-szigeteki peso

63,133

RUB

Orosz rubel

36,006

THB

Thaiföldi baht

45,365

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/8

---

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. augusztus 2-i 153. ülésén a COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan ügyhöz kapcsolódó rendelettervezetre vonatkozóan megfogalmazott véleménye

(2007/C 289/08)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke, 4. cikkének (5) bekezdése és 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közösségi léptékű összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke, 4. cikkének (5) bekezdése és 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közösségi léptékű összefonódásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért az érintett termékpiacoknak a határozattervezetben szereplő, Bizottság általi meghatározásával. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért az érintett termékpiacoknak a határozattervezetben szereplő, Bizottság általi meghatározásával.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért az érintett földrajzi piacoknak a határozattervezetben szereplő, Bizottság általi meghatározásával. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért az érintett földrajzi piacoknak a határozattervezetben szereplő, Bizottság általi meghatározásával.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy az ügylet nem vezet versennyel kapcsolatos aggályokhoz, amelyek a Global Distribution System (GDS) szolgáltatásokon belüli nem egyeztetett vagy egyeztetett hatásokhoz vezethetők vissza. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy az ügylet nem vezet versennyel kapcsolatos aggályokhoz, amelyek a Global Distribution System (GDS) szolgáltatásokon belüli nem egyeztetett vagy egyeztetett hatásokhoz vezethetők vissza.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az összefonódás annak bejelentett formájában nem támaszt komoly kétségeket afelől, hogy az a közös piaccal összeegyeztethető, összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az összefonódás annak bejelentett formájában nem támaszt komoly kétségeket afelől, hogy az a közös piaccal összeegyeztethető, összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett összefonódást összeegyeztethetőnek kell tekinteni a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével, összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett összefonódást összeegyeztethetőnek kell tekinteni a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével, összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével.

| 7. | A tanácsadó bizottság egyetért véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság egyetért véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével.

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/9

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan ügyben

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat és 16. cikke szerint – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(2007/C 289/09)

2007. január 15-én a Bizottság áttétel iránti megkeresést kapott a Travelport LLC részéről a 139/2004/EK tanácsi rendelet (összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikkének (5) bekezdése alapján. Az összefonódás megvizsgálására saját nemzeti versenyjoguk értelmében hatáskörrel rendelkező tagállamok (Ausztria, Németország, Olaszország és Lengyelország) közül egyik sem emelt kifogást a javaslat ellen. Ennek megfelelően az összefonódást közösségi méretűnek ítélték az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (5) bekezdésének megfelelően, és ezért be kell jelenteni a Bizottságnak.

Ezt követően, 2007. március 23-án a Bizottsághoz bejelentés érkezett a tervezett összefonódásról, amelynek során az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Travelport LLC részvényvásárlás révén teljes irányítást szerez a Worldspan Technologies Inc. vállalkozás felett.

A bejelentés előzetes vizsgálatát követően Bizottság megállapította, hogy súlyosan kétségbe vonható, hogy a bejelentett művelet összeegyeztethető-e a közös piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. A Bizottság ezért 2007. május 3-án úgy határozott, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően eljárást kezdeményez.

2007. május 15-én kérésre biztosították a Travelport LLC számára, hogy az akta egy kulcsfontosságú dokumentumába betekinthessen a Versenypolitikai Főigazgatóságnak az EK összefonódás-ellenőrzési eljárások lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlata alapján.

Alapos piacvizsgálatot követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tervezett ügylet nem akadályozná jelentősen a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak egy jelentős részén, és így az összeegyeztethető a közös piaccal és az EGT-megállapodással. Ennek megfelelően nem küldtek a bejelentő félnek kifogásközlést.

Sem az egyesülő felek, sem harmadik fél részéről nem érkeztek hozzám kérdések vagy észrevételek. Az ügy kapcsán a meghallgatási joggal kapcsolatban nincs szükség különleges észrevételek megtételére.

Brüsszel, 2007. augusztus 8.

Karen WILLIAMS

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/10

---

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja

(2007/C 289/10)

Image

A forgalmi euroérmék az egész euroövezetben törvényes fizetőeszközül szolgálnak. A Bizottság minden új euroérme rajzolatát közzéteszi (1) a pénzérmékkel hivatásszerűen foglalkozók, valamint a nagyközönség tájékoztatása céljából. A Tanács 2003. december 8-i következtetéseinek (2) megfelelően az euroövezetbe tartozó tagállamok és azon országok, amelyek a Közösséggel a forgalmi euroérmék kibocsátásáról monetáris együttműködést kötöttek, bizonyos mennyiségű forgalmi emlékérmét bocsáthatnak ki euróban azzal a feltétellel, hogy országonként évente legfeljebb egy új rajzolattal bocsátanak ki érmét, és e célra csak a 2 eurós névértéket használják. Ezek az érmék ugyanolyan technikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a szokásos forgalmi euroérmék, de nemzeti előlapjukon a megemlékezéshez kapcsolódó rajzolat szerepel.

Kibocsátó állam: Finnország.

A megemlékezés tárgya: A függetlenség kikiáltásának 90. évfordulója.

A rajzolat adatszerű leírása: Az érme belső részén kilenc evező ember látható egy hosszúevezős csónakban. A rajzolat felső, illetve alsó részén a 2007-es évszám, illetve az „1917” felirat szerepel. A verdejel a baloldalon, az „FI” országjelzés a jobboldalon található. Az érmét az európai zászló tizenkét csillaga szegélyezi.

Kibocsátandó mennyiség: 2 millió érme.

A kibocsátás hozzávetőleges időpontja: 2007 decembere.

Peremirat: „SUOMI FINLAND ★★★”, ahol a ★ oroszlánfejre utal.

---

(1)  A 2002-ben kibocsátott összes pénzérme nemzeti előlapjával kapcsolatban lásd: HL C 373., 2001.12.28., 1. o.

(2)  Lásd az Általános Ügyek Tanácsának az euroérmék nemzeti előlapján szereplő rajzolat módosításairól szóló 2003. december 8-i következtetéseit. Lásd még a forgalmi euroérmék nemzeti előlapja rajzolatának módosításával kapcsolatos közös gyakorlatról szóló, 2003. szeptember 29-i bizottsági ajánlást (HL L 264., 2003.10.15., 38. o.).

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/11

---

A tagállamok által közölt információ a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

(2007/C 289/11)

Támogatás száma: XA 171/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Kranj település közigazgatási területe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Vidékfejlesztési programok támogatása Kranj település közigazgatási területén a 2007-2013-as tervezési időszakban

Jogalap: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v mestni občini Kranj (Poglavje II)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 67 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 67 000 EUR

| | 2008: 68 800 EUR |
| --- | --- |

2008: 68 800 EUR

| | 2009: 70 600 EUR |
| --- | --- |

2009: 70 600 EUR

| | 2010: 72 300 EUR |
| --- | --- |

2010: 72 300 EUR

| | 2011: 74 100 EUR |
| --- | --- |

2011: 74 100 EUR

| | 2012: 76 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 76 000 EUR

| | 2013: 77 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 77 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

| 1. | A gazdaságokban mezőgazdasági termékek elsődleges előállítása céljából végrehajtott beruházás:






  — | a támogatható költségek 50 %-áig kedvezőtlen helyzetű térségekben, |
| --- | --- | --- |

1.

—

a támogatható költségek 50 %-áig kedvezőtlen helyzetű térségekben,

| — | a mezőgazdasági beruházások támogatható költségeinek 40 %-áig egyéb területeken. |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági beruházások támogatható költségeinek 40 %-áig egyéb területeken.

A támogatás célja a gazdálkodásban használt tárgyak felújítása, az állattartásra használt épületek fejlesztéséhez szükséges felszerelés beszerzése, állandó növénykultúrákba történő beruházás, a művelt területek és legelők fejlesztése, valamint a gazdaságok megközelíthetőségének rendezése.

| 2. | A hagyományos épületek megőrzése:






  — | a nem termelésre használt eszközökbe történő befektetés támogatható költségeinek 100 %-áig, |
| --- | --- | --- |

2.

—

a nem termelésre használt eszközökbe történő befektetés támogatható költségeinek 100 %-áig,

| — | a gazdaságokban termelésre használt eszközökbe történő befektetés támogatható költségeinek 75 %-áig a kedvezőtlen helyzetű térségekben, egyéb területeken 60 %-áig, amennyiben a beruházás nem jár a termelési potenciál növekedésével. |
| --- | --- |

—

a gazdaságokban termelésre használt eszközökbe történő befektetés támogatható költségeinek 75 %-áig a kedvezőtlen helyzetű térségekben, egyéb területeken 60 %-áig, amennyiben a beruházás nem jár a termelési potenciál növekedésével.

| 3. | Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:
  a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termékek természeti katasztrófának tekinthető időjárási viszontagságok elleni, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

3.

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termékek természeti katasztrófának tekinthető időjárási viszontagságok elleni, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek 50 %-ára egészíti ki.

| 4. | Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:






  — | a jogi és adminisztratív költségek 50 %-áig. |
| --- | --- | --- |

4.

—

a jogi és adminisztratív költségek 50 %-áig.

| 5. | Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban:






  — | a mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadói szolgáltatások, az ismeretek cseréjére szolgáló fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, illetve az azokon való részvétel, a tudományos eredmények terjesztése, publikációk (úgymint katalógusok és weboldalak) közzététele, valamint a betegállományban vagy szabadságon lévő gazdálkodók helyettesítésére való szolgáltatások költségeinek 100 %-áig. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket. |
| --- | --- | --- |

5.

—

a mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadói szolgáltatások, az ismeretek cseréjére szolgáló fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, illetve az azokon való részvétel, a tudományos eredmények terjesztése, publikációk (úgymint katalógusok és weboldalak) közzététele, valamint a betegállományban vagy szabadságon lévő gazdálkodók helyettesítésére való szolgáltatások költségeinek 100 %-áig. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket.

A végrehajtás időpontja: 2007. július (illetve az önkormányzati rendelet hatálybalépését követően)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK bizottsági rendelet cikkeire való hivatkozás és a támogatható költségek: A Kranj település közigazgatási területén a vidék megőrzésére, az erdőgazdálkodásra és vidékfejlesztésre nyújtandó támogatásokról szóló önkormányzati rendelet tervezetének 2. fejezete tartalmazza azon intézkedéseket, amelyek az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikk: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikk: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

12. cikk: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikk: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

15. cikk: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban.

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság – Növényi és állati termékek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Mestna občina Kranj |
| --- |
| Slovenski trg 1 |
| SLO-4000 Kranj |

Mestna občina Kranj

Slovenski trg 1

SLO-4000 Kranj

Internetcím: Olyan internetes címet tüntessen fel, ahol a támogatási program teljes szövege, illetve a támogatási programon kívüli támogatás nyújtásának kritériumai és feltételei megtalálhatók.

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200763&dhid=90619

Egyéb információk: A termények és növényi termés biztosításához kapcsolódó biztosítási díjak fizetését érintő rendelkezés az alábbi, természeti csapásoknak tekinthető kedvezőtlen éghajlati jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar és árvíz.

Az önkormányzati rendelet megfelel az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és alkalmazandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásainak.

Az illetékes hatóság nevében aláírta:

DAMIJAN PERNE

polgármester

Támogatás száma: XA 172/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Laško település közigazgatási területe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Podpore programom razvoja kmetijstva podeželja v občini Laško 2007-2013

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Laško za programsko obdobje 2007-2013 (Poglavje II)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 47 800 EUR |
| --- | --- |

2007: 47 800 EUR

| | 2008: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 50 000 EUR

| | 2009: 53 500 EUR |
| --- | --- |

2009: 53 500 EUR

| | 2010: 55 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 55 000 EUR

| | 2011: 57 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 57 000 EUR

| | 2012: 58 500 EUR |
| --- | --- |

2012: 58 500 EUR

| | 2013: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 60 000 EUR

Maximális támogatási intenzitás::

| 1. | Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:






  — | a támogatható beruházások 50 %-áig a kedvezőtlen helyzetű területeken, |
| --- | --- | --- |

1.

—

a támogatható beruházások 50 %-áig a kedvezőtlen helyzetű területeken,

| — | egyéb régiókban a támogatható beruházások 40 %-áig, |
| --- | --- |

—

egyéb régiókban a támogatható beruházások 40 %-áig,

| — | a támogatható beruházások 60 %-áig a kedvezőtlen helyzetű területeken, illetve 50 %-áig egyéb régiókban, a fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetén. |
| --- | --- |

—

a támogatható beruházások 60 %-áig a kedvezőtlen helyzetű területeken, illetve 50 %-áig egyéb régiókban, a fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetén.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, valamint a művelt területek és legelők javítása.

| 2. | A hagyományos tájkép és épületek megőrzése:






  — | a nem termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások akár 100 %-a, |
| --- | --- | --- |

2.

—

a nem termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások akár 100 %-a,

| — | a tényleges költségek 60 %-a, illetve 75 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken, feltéve hogy a befektetés következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása, |
| --- | --- |

—

a tényleges költségek 60 %-a, illetve 75 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken, feltéve hogy a befektetés következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása,

| — | további támogatás nyújtható az épület kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek akár 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

további támogatás nyújtható az épület kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek akár 100 %-áig.

| 3. | Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése:






  — | amennyiben a közérdekből történő áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-áig, |
| --- | --- | --- |

3.

—

amennyiben a közérdekből történő áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-áig,

| — | amennyiben a közérdekből történő áthelyezés folytán létrejött korszerűbb létesítmények eredményeképpen a mezőgazdasági termelőnek előnye származik, akkor ez a mezőgazdasági termelő köteles a szóban forgó létesítmények az áthelyezés után megemelkedett értékének legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %, |
| --- | --- |

—

amennyiben a közérdekből történő áthelyezés folytán létrejött korszerűbb létesítmények eredményeképpen a mezőgazdasági termelőnek előnye származik, akkor ez a mezőgazdasági termelő köteles a szóban forgó létesítmények az áthelyezés után megemelkedett értékének legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %,

| — | amennyiben a közérdekből történő áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át köteles visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %. |
| --- | --- |

—

amennyiben a közérdekből történő áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át köteles visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %.

| 4. | Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:






  — | a termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakat az önkormányzat 10 %-ig terjedő hozzájárulással egészíti ki, |
| --- | --- | --- |

4.

—

a termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakat az önkormányzat 10 %-ig terjedő hozzájárulással egészíti ki,

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek 50 %-ára egészíti ki.

| 5. | Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:






  — | a jogi és adminisztratív eljárások során felmerülő költségek 100 %-áig. |
| --- | --- | --- |

5.

—

a jogi és adminisztratív eljárások során felmerülő költségek 100 %-áig.

| 6. | Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:






  — | piackutatási tevékenységekkel, valamint terméktervezéssel és -kialakítással kapcsolatos költségek 100 %-a, ideértve a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések elismerése vagy a különleges tulajdonság tanúsítványa iránt a megfelelő közösségi rendeletekkel összhangban benyújtott kérelem elkészítéséhez nyújtott támogatást. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket. |
| --- | --- | --- |

6.

—

piackutatási tevékenységekkel, valamint terméktervezéssel és -kialakítással kapcsolatos költségek 100 %-a, ideértve a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések elismerése vagy a különleges tulajdonság tanúsítványa iránt a megfelelő közösségi rendeletekkel összhangban benyújtott kérelem elkészítéséhez nyújtott támogatást. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket.

| 7. | Technikai segítségnyújtás:






  — | A költségek 100 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási és helyettesítési szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket. |
| --- | --- | --- |

7.

—

A költségek 100 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási és helyettesítési szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket.

Végrehajtás időpontja: 2007. június (vagy az önkormányzati rendelet hatálybalépésének dátuma)

A támogatási program időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK bizottsági rendelet vonatkozó cikke és a támogatható kiadások: Laško településen a megőrzéshez, illetve a mezőgazdasági és vidékfejlesztési programokhoz nyújtott állami támogatásokról szóló önkormányzati rendelet II. fejezete tartalmazza azon intézkedéseket, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikk: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikk: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

6. cikk: Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése,

12. cikk: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikk: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

14. cikk: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás,

15. cikke: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban.

Érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság – növénytermesztés és állattenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Laško |
| --- |
| Mestna ulica 2 |
| SLO-3270 Laško |

Občina Laško

Mestna ulica 2

SLO-3270 Laško

Internetcím: Olyan internetes címet tüntessen fel, ahol a támogatási program teljes szövege, illetve a támogatási programon kívüli támogatás nyújtásának kritériumai és feltételei megtalálhatók.

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200762&dhid=90569

Egyéb információ: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, áradás.

Az önkormányzati rendelet megfelel az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásainak.

Az illetékes személy aláírása:

Sandra BARACHINI

a helyi önkormányzat vezetője

Támogatás száma: XA 173/07

Tagállam: Szlovénia

Régió: Idrija és Logatec különlegesen ellenőrzött területei. A program célja a közönséges cserebogár terjedésének megakadályozása, illetve irtása.

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Növényegészségvédelem – cserebogár

Jogalap: Predlog Uredbe o izvedbi ukrepov za preprečevanje širjenja in zatiranje množičnega izbruha majskega hrošča navezava: Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin (Uradni list RS, št. 23/05 – uradno prečiščeno besedilo, 61/06-ZDru-1 in 40/07)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| Év | 4275. sz. költségvetési tétel összesen |
| --- | --- |
| 2007 | 130 000 EUR |
| 2008 | 270 000 EUR |
| 2009 | 140 000 EUR |
| Összesen | 540 000 EUR |

Év

4275. sz. költségvetési tétel összesen

2007

130 000 EUR

2008

270 000 EUR

2009

140 000 EUR

Összesen

540 000 EUR

Maximális támogatási intenzitás: A bruttó állami támogatás elérheti a támogatott szolgáltatások (pl. a cserebogár-populáció ellenőrzése és nyomonkövetése) költségeinek 100 %-át.

A cserebogár terjedésének megakadályozására, illetve kiirtiására irányuló programmal összhangban az ellenőrzési intézkedések költségei közé az alábbiak tartoznak:

biológiai készítméynek beszerzése,

egészségügyi ellenőrzések,

tesztek, illetve a cserebogárhelyzet ellenőrzésére irányuló egyéb intézkedések.

Végrehajtás időpontja:

A támogatási program időtartama: Az az időpont [év, hónap], ameddig a program alapján támogatás nyújtható: 2007. augusztus 1.-2009. június 30.

A támogatás célja:

| — | KKV-k támogatása, |
| --- | --- |

—

KKV-k támogatása,

| — | kártevők, nevezetesen a cserebogár terjedésének megakadályozása és irtása. |
| --- | --- |

—

kártevők, nevezetesen a cserebogár terjedésének megakadályozása és irtása.

Ezen támogatási program összhangban van a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) 10. cikkének (1) bekezdésével.

Érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság – mezőgazdasági termelés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano |
| --- |
| Fitosanitarna uprava RS |
| Einspielerjeva 6 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano

Fitosanitarna uprava RS

Einspielerjeva 6

SLO-1000 Ljubljana

Internetcím: Olyan internetes címet tüntessen fel, ahol a támogatási program teljes szövege, illetve a támogatási programon kívüli támogatás nyújtásának kritériumai és feltételei megtalálhatók.

http://www.furs.si/law/slo/zvr/Index_predpisi.asp

Dátum: 2007. július 11.

Az illetékes személy aláírása:

Katarina GROZNIK

igazgató

Támogatás száma: XA 188/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Žalec település közigazgatási területe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2007: 160 974 EUR

| | 2008: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2008: 160 974 EUR

| | 2009: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2009: 160 974 EUR

| | 2010: 170 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 170 000 EUR

| | 2011: 170 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 170 000 EUR

| | 2012: 175 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 175 000 EUR

| | 2013: 175 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 175 000 EUR

Maximális támogatási intenzitás:

| 1. | Az elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:






  — | a támogatható beruházások 50 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken, |
| --- | --- | --- |

1.

—

a támogatható beruházások 50 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken,

| — | egyéb régiókban a támogatható beruházások 40 %-a, |
| --- | --- |

—

egyéb régiókban a támogatható beruházások 40 %-a,

| — | a fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetén a támogatható beruházások 60 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken és illetve 50 %-a egyéb régiókban. |
| --- | --- |

—

a fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetén a támogatható beruházások 60 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken és illetve 50 %-a egyéb régiókban.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, valamint a művelt területek és legelők javítása.

| 2. | A hagyományos tájkép és épületek megőrzése:






  — | a nem termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások akár 100 %-a, |
| --- | --- | --- |

2.

—

a nem termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások akár 100 %-a,

| — | a tényleges költségek 60 %-a, illetve a kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a, feltéve hogy a befektetés következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása, |
| --- | --- |

—

a tényleges költségek 60 %-a, illetve a kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a, feltéve hogy a befektetés következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása,

| — | további támogatás nyújtható az épület kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

további támogatás nyújtható az épület kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig.

| 3. | Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése:






  — | amennyiben a közérdekből történő áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-áig, |
| --- | --- | --- |

3.

—

amennyiben a közérdekből történő áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-áig,

| — | amennyiben a közérdekből történő áthelyezés folytán létrejött korszerűbb létesítmények eredményeképpen a mezőgazdasági termelőnek előnye származik, akkor ez a mezőgazdasági termelő köteles a szóban forgó létesítmények az áthelyezés után megemelkedett értékének legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %, |
| --- | --- |

—

amennyiben a közérdekből történő áthelyezés folytán létrejött korszerűbb létesítmények eredményeképpen a mezőgazdasági termelőnek előnye származik, akkor ez a mezőgazdasági termelő köteles a szóban forgó létesítmények az áthelyezés után megemelkedett értékének legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %,

| — | amennyiben a közérdekből történő áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át köteles visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %. |
| --- | --- |

—

amennyiben a közérdekből történő áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át köteles visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %.

| 4. | Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:






  — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termékek biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- | --- |

4.

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termékek biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek 50 %-ára egészíti ki.

| 5. | Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:






  — | a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-áig. |
| --- | --- | --- |

5.

—

a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-áig.

| 6. | Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:
  a támogatás a felmerült költségek 100 %-áig terjedhet támogatott szolgáltatások formájában, és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket. |
| --- | --- |

6.

a támogatás a felmerült költségek 100 %-áig terjedhet támogatott szolgáltatások formájában, és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket.

| 7. | Technikai segítségnyújtás:






  — | a költségek 100 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, harmadik felek által nyújtott tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket. |
| --- | --- | --- |

7.

—

a költségek 100 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, harmadik felek által nyújtott tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket.

Végrehajtás időpontja: 2007. július (vagy az önkormányzati rendelet hatálybalépésének dátuma)

A támogatási program időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK bizottsági rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható kiadások: Žalec településen a megőrzéshez, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési programokhoz nyújtott állami támogatásokról szóló önkormányzati rendelet II. fejezete tartalmazza azon intézkedéseket, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikk: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikk: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

6. cikk: Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése,

12. cikk: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikk: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

14. cikk: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás,

15. cikk: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban.

Érintett ágazat(ok): Növénytermesztés és állattenyésztés

A támogatás növénytermesztés és állattenyésztés céljára adható, a melegvérű lovak, szárnyasok és nyulak tenyésztésének kivételével. Kedvezőtlen helyzetű térségekben támogatás nyújtható kiskérődzők tenyésztéséhez.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Žalec |
| --- |
| Ulica Savinjske čete 5 |
| SLO-3310 Žalec |

Občina Žalec

Ulica Savinjske čete 5

SLO-3310 Žalec

Internetcím: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200766&dhid=90878

Egyéb információ: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, áradás.

Az önkormányzati rendelet megfelel az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásainak.

Az illetékes személy aláírása:

Lojze POSEDEL

Žalec település polgármestere

Támogatás száma: XA 189/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Lenart település közigazgatási területe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Podpora programa pomoči razvoja podeželja v občini Lenart 2007-2013

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za programe kmetijstva v občini Lenart (Poglavje II)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 83 500 EUR |
| --- | --- |

2007: 83 500 EUR

| | 2008: 83 600 EUR |
| --- | --- |

2008: 83 600 EUR

| | 2009: 83 700 EUR |
| --- | --- |

2009: 83 700 EUR

| | 2010: 83 800 EUR |
| --- | --- |

2010: 83 800 EUR

| | 2011: 83 900 EUR |
| --- | --- |

2011: 83 900 EUR

| | 2012: 84 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 84 000 EUR

| | 2013: 84 100 EUR |
| --- | --- |

2013: 84 100 EUR

Maximális támogatási intenzitás:

| 1. | Az elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:






  — | a támogatható beruházások 50 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken, |
| --- | --- | --- |

1.

—

a támogatható beruházások 50 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken,

| — | egyéb régiókban a támogatható beruházás 40 %-a. |
| --- | --- |

—

egyéb régiókban a támogatható beruházás 40 %-a.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek jellemzőinek helyreállításába való beruházás, mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba és legelőkbe való beruházás.

| 2. | A hagyományos épületek megőrzése:






  — | a gazdaságok területén található, nem termelési célt szolgáló kulturális örökségek megőrzésére irányuló beruházások 100 %-a, |
| --- | --- | --- |

2.

—

a gazdaságok területén található, nem termelési célt szolgáló kulturális örökségek megőrzésére irányuló beruházások 100 %-a,

| — | a támogatható kiadások 75 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken vagy az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontja i., ii. és iii. alpontjában említett területen – amelyeket a tagállamok az említett rendelet 50. és 94. cikkével összhangban jelöltek ki, feltéve hogy a befektetés következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása. |
| --- | --- |

—

a támogatható kiadások 75 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken vagy az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontja i., ii. és iii. alpontjában említett területen – amelyeket a tagállamok az említett rendelet 50. és 94. cikkével összhangban jelöltek ki, feltéve hogy a befektetés következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása.

| 3. | Biztosítási díj fizetése:






  — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termékek természeti katasztrófának tekinthető időjárási viszontagságok elleni, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- | --- |

3.

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termékek természeti katasztrófának tekinthető időjárási viszontagságok elleni, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek 50 %-ára egészíti ki.

| 4. | Birtokrendezés:






  — | a jogi és adminisztratív eljárások során ténylegesen felmerülő költségek 100 %-a. |
| --- | --- | --- |

4.

—

a jogi és adminisztratív eljárások során ténylegesen felmerülő költségek 100 %-a.

| 5. | Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:






  — | piackutatási tevékenységekkel, valamint terméktervezéssel és -kialakítással kapcsolatos költségek 100 %-a, ideértve a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések elismerése vagy a különleges tulajdonság tanúsítványa iránt a megfelelő közösségi rendeletekkel összhangban benyújtott kérelem elkészítéséhez nyújtott támogatás. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen kifizetéseket. |
| --- | --- | --- |

5.

—

piackutatási tevékenységekkel, valamint terméktervezéssel és -kialakítással kapcsolatos költségek 100 %-a, ideértve a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések elismerése vagy a különleges tulajdonság tanúsítványa iránt a megfelelő közösségi rendeletekkel összhangban benyújtott kérelem elkészítéséhez nyújtott támogatás. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen kifizetéseket.

| 6. | Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban:






  — | a költségek 100 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen kifizetéseket. |
| --- | --- | --- |

6.

—

a költségek 100 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen kifizetéseket.

Végrehajtás időpontja: 2007. július (vagy az önkormányzati rendelet hatálybalépésének dátuma)

A támogatási program időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK bizottsági rendelet vonatkozó cikke és a támogatható kiadások: Lenart településen a vidékfejlesztési programokhoz nyújtott állami támogatásokról szóló önkormányzati rendelet II. fejezete tartalmazza azon intézkedéseket, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikke: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

14. cikke: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás,

15. cikke: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban.

Érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság: szántóföldi termelés és állattenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

Internetcím: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2007&izdajaID=416

Egyéb információ: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, áradás.

Az önkormányzati rendelet megfelel az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásainak.

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/18

---

Az Aurillac és Párizs (Orly) közötti menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek módosítása Franciaország által

(2007/C 289/12)

| 1. | Franciaország úgy döntött, hogy a közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet (1) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján 2008. június 1-től felülvizsgálja az Aurillac és Párizs (Orly) repülőtere között közlekedő menetrend szerinti légi járatokra előírt közszolgáltatási kötelezettségeket. E kötelezettségek az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2005. február 3-i C 27. számában közzétett kötelezettségek helyébe lépnek. |
| --- | --- |

1.

Franciaország úgy döntött, hogy a közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet (1) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján 2008. június 1-től felülvizsgálja az Aurillac és Párizs (Orly) repülőtere között közlekedő menetrend szerinti légi járatokra előírt közszolgáltatási kötelezettségeket. E kötelezettségek az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2005. február 3-i C 27. számában közzétett kötelezettségek helyébe lépnek.

| 2. | A közszolgáltatási kötelezettségek a következők:
  Járatsűrűség tekintetében
  A járatokat legalább a következők szerint kell üzemeltetni:






  — | egész évben naponta két oda-vissza járat hétfőtől péntekig az ünnepnapok kivételével, |
| --- | --- | --- |

2.

A közszolgáltatási kötelezettségek a következők:

Járatsűrűség tekintetében

A járatokat legalább a következők szerint kell üzemeltetni:

—

egész évben naponta két oda-vissza járat hétfőtől péntekig az ünnepnapok kivételével,

| — | évente ötven alkalommal egy oda-vissza járat vasárnap. |
| --- | --- |

—

évente ötven alkalommal egy oda-vissza járat vasárnap.

A járatoknak Párizs (Orly) és Aurillac között közbenső leszállás nélkül kell közlekedniük.

Repülőgéptípus és férőhely-kapacitás tekintetében

A járatokat túlnyomásos utasterű turbólégcsavaros vagy sugárhajtóműves, legalább 30 ülőhellyel rendelkező repülőgépekkel kell üzemeltetni.

Menetrend tekintetében

Azokon a napokon, amelyeken két oda-vissza járat közlekedik, a menetrendnek lehetővé kell tennie, hogy az utasok egyazon napon megtegyék az oda- és a visszautat, oly módon, hogy Aurillacba látogatva legalább hét órát, Párizsba látogatva pedig legalább nyolc órát tartózkodhassanak a célállomáson.

Értékesítési politika tekintetében

Legalább egy számítógépes helyfoglalási rendszert be kell vonni a repülőjegy-árusításba.

A közszolgáltatás folytonossága tekintetében

A vis maior esetét kivéve a légi fuvarozónak közvetlenül felróható járattörlések évente a tervezett járatok legfeljebb 3 %-át érinthetik.

Az üzemeltetés felfüggesztését a fuvarozónak legalább hat hónappal előre be kell jelentenie.

Ezúton hívjuk fel a közösségi légi fuvarozók figyelmét, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek figyelmen kívül hagyásával történő üzemeltetés közigazgatási és/vagy bírósági úton megállapított szankciókat vonhat maga után.

| 3. | Tájékoztatjuk az érdekelteket, hogy a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet (2) 9. cikke értelmében Párizs (Orly) repülőterén külön résidők alkalmazandók Aurillac repülőterével való menetrend szerinti légi összeköttetés számára. A szóban forgó légi útvonal iránt érdeklődő légi fuvarozók a párizsi repülőtéri koordinátornál szerezhetnek be minden információt az említett résidőkről. |
| --- | --- |

3.

Tájékoztatjuk az érdekelteket, hogy a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet (2) 9. cikke értelmében Párizs (Orly) repülőterén külön résidők alkalmazandók Aurillac repülőterével való menetrend szerinti légi összeköttetés számára. A szóban forgó légi útvonal iránt érdeklődő légi fuvarozók a párizsi repülőtéri koordinátornál szerezhetnek be minden információt az említett résidőkről.

---

(1)  HL L 240., 1992.8.24., 8. o.

(2)  HL L 14., 1993.1.22., 1. o. A legutóbb a 793/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 138., 2004.4.30., 50. o.) módosított rendelet.

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Tanács

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/19

---

NYILVÁNOS AJÁNLATKÉRÉS

A tudományos és műszaki kutatások terén folytatott európai együttműködés (COST)

(2007/C 289/13)

A COST összekapcsolja a különböző országokban meghatározott témákon dolgozó kutatókat és szakértőket. Értekezletek, konferenciák, rövid távú tudományos csereprogramok és tájékoztató tevékenységek támogatásával pénzügyileg hozzájárul a nemzeti finanszírozású tevékenységek hálózatba szervezéséhez. A COST tehát magát a kutatást NEM finanszírozza. Jelenleg több mint 200 tudományos hálózat (cselekvés) részesül támogatásban.

A COST Európa tudományos, technológiai, gazdasági, kulturális vagy társadalmi fejlődéséhez hozzájáruló cselekvésekre irányuló ajánlatokat vár. Különösen várják a más európai programokat előrejelző és/vagy a kezdő kutatók által kezdeményezett ajánlatokat.

Az európai kutatók közötti szorosabb kapcsolatok kialakítása alapvető jelentőségű az Európai Kutatási Térség (EKT) kiépítése tekintetében. A COST az új, innovatív, interdiszciplináris és széles körű kutatási hálózatokat ösztönzi Európában. A COST-tevékenységeket kutatócsoportok végzik az európai tudományos kiválóság kiépítéséhez szükséges alapok erősítése érdekében.

A COST kilenc átfogó területen szerveződik (biomedicina és molekuláris biotudományok; kémiai és molekuláris tudományok és technológiák; Földrendszer-tudományok és környezetgazdálkodás; élelmezés és mezőgazdaság; erdészet, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások; az egyén, a társadalom, a kultúra és az egészség; információs és kommunikációs technológiák; anyagok, fizikai és nanotudományok; közlekedés és városfejlesztés). Az egyes területek tervezett tartalmának leírása a www.cost.esf.org oldalon elérhető.

Az ajánlattevőknek témájukat valamely területhez kell kötniük. A COST a nem egyetlen területhez illeszkedő, interdiszciplináris ajánlatokat is fogadja, ezek elbírálására külön kerül sor.

Az ajánlatoknak legalább öt COST-ország kutatóit kell magukban foglalniuk. Évente, rendesen 4 éven keresztül, 100 000 EUR körüli pénzügyi támogatás várható.

Az ajánlatok elbírálása két szakaszban történik. A www.cost.esf.org/opencall weboldalon rendelkezésre álló on-line mintanyomtatvány felhasználásával benyújtandó előzetes ajánlatoknak (legfeljebb 1 500 szó/3 oldal) rövid áttekintést kell adniuk az ajánlatról és annak tervezett hatásáról. A COST támogathatósági feltételeinek nem megfelelő (pl. kutatásfinanszírozást igénylő) ajánlatokat kizárják. A támogatható ajánlatokat a www.cost.esf.org oldalon közétett szempontok alapján a megfelelő terület szerinti bizottság értékeli. A legjobb eredményt elérő előzetes ajánlatokat tevők felkérést kapnak a teljes körű ajánlat benyújtására. A teljes körű ajánlatokat a www.cost.esf.org/opencall weboldalon található értékelési kritériumok alapján szakértői értékelésnek vetik alá. Döntéshozatalra általában a benyújtási határidőtől számított hat hónapon belül kerül sor, és a cselekvések várhatóan az ezt követő három hónapon belül megkezdődnek.

Az előzetes ajánlatok benyújtási határideje 2008. március 28. Hozzávetőleg 75 teljes körű ajánlatot kérnek benyújtásra, amelyből körülbelül 25 új cselekvés kerül végső kiválasztásra.

A teljes körű ajánlatok benyújtására vonatkozó felkérésre 2008. május 20-ig, 2008. augusztus 8-i határidővel kerül sor, míg a döntések meghozatala 2008 novemberében várható.

Az ajánlattevők tájékoztatás és útmutatás céljából kapcsolatba léphetnek nemzeti COST-koordinátorukkal (CNC) – lásd a www.cost.esf.org/cnc weboldalt.

Az ajánlatokat on-line kell benyújtani a COST Hivatal weboldalán.

A COST koordinációs tevékenységéért az EU KTF keretprogramjából pénzügyi támogatásban részesül. Az Európai Tudományos Alapítvány (ESF) által irányított, és a COST végrehajtói szerepét betöltő COST Hivatal biztosítja a COST-területek és -tevékenységek tudományos titkárságát.

---

Bizottság

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/21

---

MEDIA 2007

AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁS – EACEA/27/07

Támogatás európai filmek transznacionális forgalmazásához – „Automatikus” mozi forgalmazás

(2007/C 289/14)

1.   Célkitűzések és leírás

Ez az ajánlati felhívás az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az audiovizuális politikával kapcsolatos közösségi intézkedések többéves programjának (2007-2013) létrehozásáról szóló határozatára alapul.

2.   Támogatható pályázók

Jelen hirdetmény olyan európai szervezetekhez szól, melyek az Európai Unió tagállamaiban, az Európai Gazdasági Térség a MEDIA 2007 programban résztvevő országaiban (Izland, Liechtenstein, Norvégia) és Svájcban.

A közlemény európai mozifilmek nemzetközi forgalmazására szakosodott európai vállalatoknak szól.

3.   A projektek költségvetése és időtartama

A jelen ajánlattételi felhívás költségvetése maximum 13 022 000 EUR lehet, amennyiben rendelkezésre állnak a 2008-es költségvetési évre e célra előirányzott források.

A Bizottság által nyújtott pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg az elszámolható költségek 60 %-át.

A projektek maximális időtartama 16 hónap.

4.   Határidő

A pályázatokat legkésőbb 2008. április 30-ig kell elküldeni az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökségnek (EACEA).

5.   Kiegészítő információk

A pályázati felhívás teljes szövege és a pályázati nyomtatványok a következő honlapon találhatók:

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/media/distr_en.html

A pályázatoknak kötelezően tiszteletben kell tartaniuk a teljes szöveg által előírt követelményeket és az előírt formanyomtatványon kell azokat benyújtani.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/22

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – OLASZORSZÁG

Állami támogatás C 39/07 (ex N 188/07) – A Legler textilipari csoportnak nyújtandó szerkezetátalakítási támogatás

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 289/15)

A Bizottság 2007. szeptember 25-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Olaszországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan.

A támogatási intézkedésre vonatkozóan, amellyel szemben a Bizottság eljárást kezdeményez, az érdekelt felek az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be észrevételeiket az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket megküldik Olaszországnak. A megjegyzéseket benyújtó érdekelt fél írásban, a kérés indokainak megjelölésével kérheti adatainak bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

ELJÁRÁS

Olaszország 2007. április 5-én jelezte arra vonatkozó szándékát, hogy szerkezetátalakítási támogatást nyújtson a Legler csoportnak. A Bizottság 2007. május 24-én további tájékoztatást kért, amelyet Olaszország 2007. július 27-én kelt levelében adott meg.

LEÍRÁS

A Legler egy több jogi személyből álló olasz textilgyártó csoport, amely Ponte San Pietroban (Bergamo, Lombardia), Macomerben, Ottanaban és Siniscolaban (Nuoro, Szardínia) rendelkezik üzemekkel, valamint Marokkóban bejegyzett termelő leányvállalata van. A Legler csoport üzleti forgalma 2004-ben 167 millió EUR, 2005-ben 124 millió EUR, illetve 2006-ban 105 millió EUR volt.

A Legler a kiváló minőségű pamutvászonra (Olaszországban és Németországban vezető, Franciaországban és a Benelux államokban jelentős piaci szereplő), kordbársonyra és sima pamutra (réspiaci helyzet az európai és észak–amerikai igényes piaci szegmensben) szakosodott.

A csoport, amely a piaci környezet változása – a fogyasztók távol-keleti termékek felé fordulása és a textilre vonatkozó vámkorlátozások 2005-ös feloldása – következtében pénzügyi nehézségekkel küzd, 2006-ban a Bizottság jóváhagyásával 13 millió EUR megmentési támogatásban részesült.

Olaszország a megmentési támogatási időszak végén, 2007. április 5-én jelezte arra vonatkozó szándékát, hogy 40,7 millió EUR szerkezetátalakítási támogatást nyújt a Legler SpA-nak, amely a megmentési támogatásként engedélyezett 6 hónapos kezességvállalás helyébe lépő 13 millió EUR hosszú távú kezességvállalást, 13,2 millió EUR közvetlen támogatást, valamint – a SFIRS, a Regione Sardegna befektetési társaság segítségével – 14,5 millió EUR tartozás tőkévé alakítását tartalmazza.

ÉRTÉKELÉS

A Bizottság úgy véli, hogy ebben a szakaszban mind a három intézkedés állami támogatást képez, és megvizsgálta a támogatás összeegyeztethetőségét a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: közösségi iránymutatás) fényében. A Bizottság kétli, hogy a tervezett támogatás eleget tesz a közösségi iránymutatás feltételeinek.

A Bizottság kétli, hogy a tervezett támogatás eleget tesz az életképesség helyreállítására vonatkozó feltételeknek. Nem egyértelmű, hogy a szerkezetátalakítást követően mekkora lesz a társaság tényleges mérete és eszközállománya, tekintettel arra, hogy még mindig nem született döntés a Macomer üzem értékesítéséről, valamint a Ponte San Pietro-i gyárnak és a Legler marokkói részesedésének értékesítésével kapcsolatban nem állnak rendelkezésre részletes adatok. Ezenfelül ellentmondásosak az információk azzal kapcsolatban, hogy a termelés felfüggesztését követően újraindul-e a vállalat tevékenysége.

A Bizottságnak továbbá kételyei vannak afelől, hogy a támogatás által okozott versenytorzulás korlátozása céljából valódi kiegyenlítő intézkedések állnak-e rendelkezésre. A három üzem bezárása és a termelésnek a pamutszövet piacára történő összpontosítása szükségesnek tekinthető az életképesség helyreállítása szempontjából, ennélfogva ezek nem minősülnének jelentős kiegyenlítő intézkedéseknek.

Ezenfelül azzal kapcsolatban is kételyek merülnek fel, hogy betartották-e a támogatás minimálisra korlátozásának elvét, mivel a finanszírozás forrásai meghaladják a 19,5 millió EUR szerkezetátalakítási költségeket. A Bizottságnak kételyei vannak a Piltar Ltd-nek, a Legler többségi részvényesének a szerkezetátalakítási tervben játszott valódi szerepét illetően is.

A finanszírozási forrás 50 %-os küszöbértéke elérhető lenne a hozzájárulási kritérium vonatkozásában, amennyiben rövid határidőn belül alkalmaznák a szerkezetátalakítási intézkedéseket. Amiatt azonban, hogy az eszközök értékesítése és a partnerség megvalósítása feltételes jellegű, a Bizottság kétli, hogy ez a feltétel ebben a szakaszban betartható.

A LEVÉL SZÖVEGE

„La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornitele dalle autorità italiane riguardo all'aiuto in oggetto, ha deciso d'iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007. |
| --- | --- |

(1)

Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007.

2.   DESCRIZIONE

2.1.   Il beneficiario

| (2) | Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler. |
| --- | --- |

(2)

Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler.

| (3) | Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006. |
| --- | --- |

(3)

Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006.

| (4) | L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale. |
| --- | --- |

(4)

L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale.

| (5) | Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani. |
| --- | --- |

(5)

Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani.

2.2.   Le difficoltà finanziarie dell'impresa

| (6) | Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:






  — | lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo, |
| --- | --- | --- |

(6)

Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:

—

lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo,

| — | inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia, |
| --- | --- |

—

inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia,

| — | l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili, |
| --- | --- |

—

l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione,

| — | l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan. |
| --- | --- |

—

l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan.

| (7) | Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat. |
| --- | --- |

(7)

Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat.

| (8) | Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa. |
| --- | --- |

(8)

Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa.

| (9) | Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella. | Capitale azionario | Risultati netti | Fatturato | Interessi debitori | Attivi finanziari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2004 | 45 345 211 EUR | (9 413 293) EUR | 168 647 967 EUR | 1 836 042 EUR | 43 821 589 EUR |
| 31.12.2005 | 17 224 212 EUR | (28 120 997) EUR | 158 994 182 EUR | 3 291 992 EUR | 28 830 200 EUR |
| 31.12.2006
  (dati provvisori) | (7 759 192) EUR | (24 983 406) EUR | 122 826 476 EUR | 3 884 883 EUR | 19 258 802 EUR |

(9)

Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella.

Capitale azionario

Risultati netti

Fatturato

Interessi debitori

Attivi finanziari

31.12.2004

45 345 211 EUR

(9 413 293) EUR

168 647 967 EUR

1 836 042 EUR

43 821 589 EUR

31.12.2005

17 224 212 EUR

(28 120 997) EUR

158 994 182 EUR

3 291 992 EUR

28 830 200 EUR

31.12.2006

(dati provvisori)

(7 759 192) EUR

(24 983 406) EUR

122 826 476 EUR

3 884 883 EUR

19 258 802 EUR

2.3.   Il piano di salvataggio e di ristrutturazione

| (10) | Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(10)

Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito.

| (11) | Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito. |
| --- | --- |

(11)

Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito.

| (12) | Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR. |
| --- | --- |

(12)

Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR.

| (13) | Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni. |
| --- | --- |

(13)

Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni.

| (14) | Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(14)

Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività.

| (15) | Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:






  — | aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(15)

Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:

—

aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR),

| — | perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR),

| — | ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR),

| — | debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR).

| (16) | Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR. |
| --- | --- |

(16)

Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR.

| (17) | Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008. |
| --- | --- |

(17)

Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008.

2.4.   L'aiuto al salvataggio autorizzato dalla Commissione

| (18) | Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE). |
| --- | --- |

(18)

Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE).

| (19) | Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006. |
| --- | --- |

(19)

Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006.

| (20) | Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”). |
| --- | --- |

(20)

Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”).

| (21) | La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato. |
| --- | --- |

(21)

La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato.

2.5.   L'aiuto alla ristrutturazione previsto dalle autorità italiane

| (22) | L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:






  — | 13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio, |
| --- | --- | --- |

(22)

L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:

—

13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio,

| — | 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto, |
| --- | --- |

—

13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto,

| — | 13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS. |
| --- | --- |

—

13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS.

| (23) | Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR. |
| --- | --- |

(23)

Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR.

| (24) | Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(24)

Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività.

3.   VALUTAZIONE

3.1.   Aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| (25) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(25)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri.

| (26) | I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(26)

I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri.

| (27) | Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(27)

Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

| (28) | Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa. |
| --- | --- |

(28)

Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa.

| (29) | L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(29)

L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione.

| (30) | In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(30)

In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito.

| (31) | Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali. |
| --- | --- |

(31)

Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali.

| (32) | In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato. |
| --- | --- |

(32)

In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato.

| (33) | Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(33)

Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato.

| (34) | In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(34)

In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri.

3.2.   Compatibilità

| (35) | Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità. |
| --- | --- |

(35)

Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità.

| (36) | L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà. |
| --- | --- |

(36)

L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà.

3.2.1.   Ammissibilità dell'impresa

| (37) | Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza. |
| --- | --- |

(37)

Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza.

| (38) | L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi. |
| --- | --- |

(38)

L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi.

| (39) | Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti. |
| --- | --- |

(39)

Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti.

| (40) | Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti. |
| --- | --- |

(40)

Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti.

3.2.2.   Ripristino della redditività

| (41) | La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività. |
| --- | --- |

(41)

La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività.

| (42) | Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario. |
| --- | --- |

(42)

Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario.

| (43) | Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer. |
| --- | --- |

(43)

Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer.

| (44) | Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe. |
| --- | --- |

(44)

Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe.

| (45) | Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no. |
| --- | --- |

(45)

Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no.

| (46) | Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato. |
| --- | --- |

(46)

Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato.

| (47) | La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile. |
| --- | --- |

(47)

La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile.

| (48) | Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione. |
| --- | --- |

(48)

Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione.

| (49) | Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività. |
| --- | --- |

(49)

Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività.

| (50) | Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività. |
| --- | --- |

(50)

Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività.

3.2.3.   Necessità di evitare indebite distorsioni della concorrenza; misure compensative

| (51) | Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera. |
| --- | --- |

(51)

Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera.

| (52) | Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux. |
| --- | --- |

(52)

Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux.

| (53) | Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società. |
| --- | --- |

(53)

Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società.

| (54) | Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative. |
| --- | --- |

(54)

Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative.

| (55) | Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo. |
| --- | --- |

(55)

Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo.

| (56) | Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza. |
| --- | --- |

(56)

Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza.

3.2.4.   Aiuto limitato al minimo e contributo proprio

| (57) | Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti. |
| --- | --- |

(57)

Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti.

| (58) | Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione. |
| --- | --- |

(58)

Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione.

| (59) | La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa. |
| --- | --- |

(59)

La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa.

| (60) | Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti. |
| --- | --- |

(60)

Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti.

| (61) | Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:






  — | gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(61)

Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:

—

gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR),

| — | apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR),

| — | redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR),

| — | nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR).

| (62) | Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto. |
| --- | --- |

(62)

Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto.

| (63) | Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:






  — | una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi, |
| --- | --- | --- |

(63)

Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:

—

una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi,

| — | la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni, |
| --- | --- |

—

la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni,

| — | un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate, |
| --- | --- |

—

un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate,

| — | le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa. |
| --- | --- |

—

le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa.

| (64) | Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio. |
| --- | --- |

(64)

Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio.

3.2.5.   Principio dell'aiuto una tantum

| (65) | Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum. |
| --- | --- |

(65)

Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum.

4.   DECISIONE

| (66) | In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

(66)

In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune.

In base alle considerazioni sin qui esposte, e secondo la procedura stabilita all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione chiede all'Italia di presentare osservazioni e di fornire tutte le informazioni tali da coadiuvare nella valutazione dell'aiuto in questione, facendo pervenire tali elementi entro un mese dalla data alla quale avrà ricevuto la presente lettera. In particolare, la Commissione chiede alle autorità italiane le seguenti informazioni:

| — | la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, |
| --- | --- |

—

la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler,

| — | informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti, |
| --- | --- |

—

informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti,

| — | ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività,

| — | ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista,

| — | la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR. |
| --- | --- |

—

la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR.

La Commissione chiede alle autorità italiane d'inviare immediatamente una copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

La Commissione rammenta all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegali possono essere recuperati presso il beneficiario.

La Commissione informa l'Italia che renderà edotte tutte le parti interessate pubblicando la presente lettera e una sua sintesi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre, la Commissione informerà le parti interessate negli Stati dell'EFTA firmatari dell'accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, e informerà l'autorità di vigilanza EFTA inviandole una copia della presente lettera. Si chiederà a tutte le parti interessate di presentare osservazioni entro un mese dalla data delle suddette pubblicazioni.”

---

(1)  Nuoro era ammissibile agli aiuti a finalità regionale per il periodo 2000-2006 in base alla deroga di cui all'articolo 878, paragrafo 3, lettera a). Per il periodo 2007-2013, la carta italiana per gli aiuti a finalità regionale non è ancora stata approvata.

1

(2)  GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

2

(3)  L'Unione Sarda, 22.7.2007: “Legler, chiusura a Siniscola: crolla anche l'ultima speranza”.

3

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/29

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

(2007/C 289/16)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„CHOURIÇO AZEDO DE VINHAIS” vagy „AZEDO DE VINHAIS” vagy „CHOURIÇO DE PÃO DE VINHAIS”

EK-szám: PT/PGI/005/0458/20.04.2005

OEM ( ) OFJ ( X )

Ezen összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Cím: | Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Név:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Cím:

Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o

P-1099-073 Lisboa

Tel.:

(351) 213 819 300

Fax:

(351) 213 876 635

E-mail:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Kérelmező:

| Név: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Cím: | Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Név:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Cím:

Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Tel.:

(351) 273 771 340

Fax:

(351) 273 770 048

E-mail:

ancsub@bisaro.info

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) egyéb ( )

3.   A termék típusa:

1.2. osztály: Húsból készült termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

4.   Termékleírás:

(követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Elnevezés: „Chouriço Azedo de Vinhais” vagy „Azedo de Vinhais” vagy „Chouriço de Pão de Vinhais”

4.2.   Leírás: Bísaro fajtájú vagy legalább 50 %-os Bísaro vérvonalú sertés (F1-es, tiszta vérvonalú, törzskönyvezett, Bísaro fajtájú állatok más fajtával történő keresztezéséből származó állat) húsából, zsiradékából, tájjellegű búzakenyérből és Trás-os-Montes-i olajból (melyek nélkülözhetetlenek a termék izéhez, illatához, és állagához) készült, egyik végén előzőleg levarrt vagy megkötött, majd még egy-két csomóval ellátott és kifordított, sertésvastagbélbe töltött, füstölt kolbász, melyet a másik végén pamutspárgával lekötnek. Külseje egyenes, 20–25 cm hosszú, átmérője hengeres, 7–10 cm vastag, színe sárgásbarna. A töltelék színe szintén sárgásbarna, vágási felülete homogén. Végső súlya körülbelül 300 g.

4.3.   Földrajzi terület: Figyelembe véve az állatok takarmányozását és hagyományos tenyésztési módját, a helyi lakosság állattartási szakértelmét, a vitathatatlan és megkülönböztetett minőségű alapanyag előállításához nélkülözhetetlen takarmányalap termeléséhez szükséges talajviszonyokat, a „Chouriço azedo de Vinhais” előállításához használt Bísaro és keresztezett sertések születési helyét, nevelését, tenyésztését, levágását és darabolását, a földrajzi területet Bragança körzetében Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso és Vinhais, települések, Vila Real körzetében Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar és Vila Real település határolja, mivel csak ezen a területen találhatók meg a kívánt takarmányozási és állattartási feltételek. Tekintettel a „Chouriço azedo de Vinhais” előállításához szükséges különleges éghajlati viszonyokra, a helyi lakosság hagyományos és változatlan szakértelmére, a feldolgozás földrajzi területét Bragança körzetében Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Ansiães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, a Vimioso és Vinhais település alkotja.

4.4.   A származási igazolása: A „Chouriço azedo de Vinhais” csak az említett feldolgozási területen lévő és megfelelően engedélyezett létesítményekben állítható elő. Az egész termelési folyamatot szigorú ellenőrzési rendszer felügyeli, mely lehetővé teszi a „Chouriço azedo de Vinhais” teljes nyomonkövethetőségét. Az alapanyag a Bísaro fajtájú sertések törzskönyvébe bejegyzett állattoktól vagy olyan keresztezett (F1) állatoktól származhat, melyek egyik felmenője Bísaro fajtájú, és szerepel a felnőtt állatok törzskönyvében, továbbá olyan állattenyésztő-mezőgazdasági üzemben nevelkedtek, amely rendelkezik megfelelő, hagyományos, félextenzív termelési területtel, és képes a hagyományos takarmány előállítására. Meg kell említeni, hogy a sertések jelentős mennyiségű gesztenyét fogyasztanak, ami a húsnak jól felismerhető és megkülönböztethető érzékszervi jellemzőket ad. A sertések levágása és darabolása a termelési földrajzi területen lévő és engedélyezett egységekben történik. A feldolgozási műveletek csak a csoportosulás által engedélyezett és a felügyeleti szerv jóváhagyásával működő létesítményekben történhetnek. Az egyes darabokon elhelyezett, számozott hitelesítő jelzés lehetővé teszi a teljes nyomonkövethetőséget egészen a terméket előállító mezőgazdasági üzemig. A származás igazolása, az hitelesítő jelzésen kötelezően szereplő szám alapján az egész termelési folyamat bármely pillanatában elvégezhető.

4.5.   Az előállítás módja: A sertéshúst (sovány, fej, dagadó és has) közepes darabokra vágják, sós vízben megfőzik, és még melegen aprítják. A kenyeret héjával együtt vékony szeletekre vágják, és megpuhítják a húsos főzet levével. Ehhez a masszához hozzáadják a fűszereket, az aprított húst, az olajat, a paprikát és a fokhagymát. A megfelelő fűszerezés után azonnal elkezdődik a sertésbélbe töltés, valamint a hagyományosan több mint négy hétig tartó, lassú tűzön történő füstölés tölgy- és/vagy gesztenyefából származó tűzifán. Természetéből adódóan a „Chouriço azedo de Vinhais” egész darabokban kerül forgalomba, de mindig az előállítási helyén van előcsomagolva. A csomagolás során a termékre ártalmatlan és semleges anyagokat használnak fel, normál, ellenőrzött légköri viszonyok mellett vagy vákuumban. A csomagolás műveleteit kizárólag a feldolgozás földrajzi területén lehet végrehajtani oly módon, hogy biztosítva legyen a nyomonkövethetőség és az ellenőrzés, valamint ne következhessen be a termék ízbeli tulajdonságainak bárminemű elváltozása.

4.6.   Kapcsolat: Az ezen a területen végzett sertéstenyésztés hosszú múltja és jelentősége számos, különböző állatszobron került megörökítésre, valamint az itteni települések kiváltságlevelei is említést tesznek a sertésfélék és az azokból készült termékek után fizetett adókról. A termék kapcsolata a földrajzi területtel az (őshonos) állatfajtákon, ezek helyi termékekkel történő takarmányozásán, a sertésdarabok kiválasztásának szakértelmén, a helyi fa kevésbé intenzív és fokozatos füstjével történő füstölésen, valamint a régió nagyon hideg és száraz környezetében történő érlelésen keresztül valósul meg.

4.7.   Felügyeleti szerv:

| Név: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para
  Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Cím: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Név:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para

Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Cím:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Tel.:

(351) 278 261 410

Fax:

(351) 278 261 410

E-mail:

tradição-qualidade@clix.pt

A „Tradição e Qualidade” olyan elismerést nyert, amely eleget tesz a 45011:2001 szabvány előírásainak.

4.8.   Címkézés: A címkézésén az alábbi megnevezéseknek kell kötelezően szerepelniük: „Chouriço azedo de Vinhais – Indicação Geográfica Protegida”, a megfelelő közösségi és a „de Vinhais” termékek itt közölt minta szerinti logója. Ugyancsak fel kell tüntetni a hitelesítő jelzést, amely kötelezően tartalmazza a termék nevét és az erre vonatkozó feliratot, a felügyeleti szervet és a sorozatszámot (szám vagy alfanumerikus sor, mellyel a termék nyomon követhető).

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/32

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

(2007/C 289/17)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatoknak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„SALAME S. ANGELO”

EK-szám: IT/PGI/005/0332/17.12.2003

OEM ( ) OFJ ( X )

Ezen összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Cím: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Név:

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Cím:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Tel.:

(39) 06 481 99 68

Fax:

(39) 06 42 01 31 26

E-mail:

qpa3@politicheagricole.it

2.   Csoportosulás:

| Név: | Consorzio tutela salame S. Angelo |
| --- | --- |
| Cím: | via S. Francesco di Paola, 10 |
| I-98060 S. Angelo di Brolo (ME) |

Név:

Consorzio tutela salame S. Angelo

Cím:

via S. Francesco di Paola, 10

I-98060 S. Angelo di Brolo (ME)

Tel.:

(39) 0941 53 41 94

Fax:

(39) 0941 53 41 94

E-mail:

—

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) egyéb ( )

3.   A termék típusa:

1.2. osztály – Friss elkészített hús (és vágási melléktermék)

4.   Termékleírás:

(a követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Név: „Salame S. Angelo”

4.2.   Leírás: A „Salame S. Angelo” (S. Angelo-szalámi) kizárólag sertéshúsból készült és természetes sertésbélbe töltött kolbászáru. A „Salame S. Angelót” különböző nagyságú darabokban bocsátják fogyasztásra, de minden esetben henger alakú, felszíne szabálytalan és az érlelt kolbászfélékre jellemző tipikus, fehér penészréteg borítja. Állaga puha és tömör. Felszeletelés után tömör és homogén szeleteket kapunk, amelyekben a zsíros és sovány részek jól kötődnek egymáshoz. A sovány részek rubinpiros, a zsíros részek pedig fehér színűek. Illata kellemes és jellegzetes, íze enyhén fűszeres. Az érlelés befejeztével a termék pH-értéke 5,1 és 6,2 között, vízaktivitási aw-értéke pedig 0,81 és 0,96 között van.

4.3.   Földrajzi terület: A „Salame S. Angelo” előállítási területe Sant'Angelo di Brolo település közigazgatási területét foglalja magában.

4.4.   A származás igazolása: Az előállítási folyamat valamennyi szakaszát nyomon kell követni, nyilvántartva a be- és kilépő termékeket. Ily módon, valamint az ellenőrző szerv által a tenyésztőkről, a hentesekről, a daraboló- és csomagolóüzemekről vezetett megfelelő nyilvántartások révén, illetve az előállított mennyiségeknek az ellenőrző szerv felé való azonnali bejelentésével szavatolják a termék nyomon követhetőségét. Ennek érdekében a termék címkéjén a 4.8. pontnál felsorolt információkon kívül fel kell tüntetni az egyes termékekhez rendelt azonosító kódot is. Az ellenőrző szerv a nyilvántartásokban szereplő összes természetes vagy jogi személyt a termelési előírásnak és a vonatkozó ellenőrzési tervnek megfelelően ellenőrzi.

4.5.   Az előállítás módja: A termelési előírás értelmében a „Salame S. Angelo” előállításához a Large White, a Landrace és a Duroc tenyészfajtába tartozó fajtiszta vagy kevert egyedektől, vagy pedig ezen fajták egymással vagy őshonos sertésfajtákkal való keresztezéséből származó sertések friss húsa használható fel alapanyagként. Az előállításhoz jól táplált, kizárólag valamely uniós tagállamból származó és vágáskor legalább 125 kg súlyú sertések használhatók fel. A felhasználandó alapanyagnak teljes félsertés formájában (amely tartalmazza a fejet is) kell beérkeznie az előállító üzembe. A fagyasztott és/vagy mélyhűtött hús felhasználása szigorúan tilos. A hús hűtött állapotban, ellenőrzött hőmérsékleten (0 és + 4 °C között), a vágástól számítva legfeljebb 6 napig tárolható (a vágás napját is beleszámítva).

Szigorúan tilos emsétől vagy kantól származó húst, illetve a hús feldolgozási folyamatai során zsírt felhasználni.

Az arányos mértékben felhasználandó és a teljes félsertéstől származó részek a következők: kellően puha comb, vesepecsenye, bélszín, lapocka, nyak, valamint tisztított szalonna. A kolbászhúst alkotó húsos és zsíros részeket az úgynevezett „punta di coltello” („késhegy”) módszerrel, kézzel kell kis darabokra aprítani. A darabolás erre a célra szolgáló, 12 milliméteres négyzetes lyukú darabológéppel is végezhető. Az előzőleg feldarabolt húsmasszában – kizárólag tengeri só, durvára őrölt feketebors és káliumnitrát (petre só) hozzáadása után – a hús és a zsír aránya nem lehet magasabb 100:20-nál, azaz a zsír aránya nem haladhatja meg a 20 %-ot. Zsírszalonna felhasználása szigorúan tilos. A belet, amely kizárólag sertésbél lehet, először az alsó résznél belülről spárgával megkötik, ezután kifordítják, majd megtöltik, felül is megkötik, végül lezárják. A termék szárítását és érlelését az előállításhoz használt helyiségek fekvésétől és elhelyezkedésétől függő éghajlati tényezőket kihasználva, jól szellőző, különálló épületekben kell végezni, a szárításra és az érlelésre szolgáló megfelelő helyiségekben. A természetes éghajlati adottságokat kihasználva ezek saját műszaki rendszereikkel biztosítják a külső levegő beáramlását, szabályozását, cseréjét, valamint azt, hogy a terméket a levegő egyenletesen járja át.

Az érlelési időszak befejeztével az ellenőrző szerv megvizsgálja, hogy a termék rendelkezik-e a 2. pontban felsorolt tulajdonságokkal, és amennyiben megbizonyosodik afelől, hogy a termék teljesíti az előírásokat, akkor ellátja az ezen termékleírás 8. pontjában említett és az ellenőrzési terv által előírt címkével.

Az előállítási és érlelési műveleteket az előállítási területen kell végezni.

4.6.   Kapcsolat: A „Salame S. Angelo” oltalom alatt álló földrajzi jelzés bejegyzését a termék hírneve indokolja. Ezt a hírnevet a szalámi előállítói és maga a „Salame S. Angelo” azoknak az egyedi érzékszervi tulajdonságoknak köszönhetően szerezte meg, amelyek a régmúlt ősi hagyományaiban gyökerező előállítási módszert jellemzik.

A hosszú évek során megszerzett hírnév bizonyítja, hogy mekkora elismertségnek örvend ez a termék, továbbá hogy a termékről alkotott elképzelés és a „Salame S. Angelo” földrajzi jelzés olyan mértékben forrott össze, hogy több kísérlet is történt az elnevezés lemásolására és nem megfelelő használatára.

A „Salame S. Angelo” hírnevét és forgalmazásának tényét többek között az 1982. január 10-i dátumú számlák is bizonyítják. A „Salame S. Angelo: Prodotto di Nicchia” című diplomamunkából kiderül, hogy a termékleírásban meghatározott előállítási területen hosszú évek óta létezik egy olyan termelői közösség, amely ismertségét és elismertségét a termék minőségi és érzékszervi tulajdonságainak, valamint a „Salame S. Angelo” készítésének módszerét nemzedékről nemzedékre adó lakók szakértelmének köszönheti. A termék hírnevét már önmagában az is alátámasztja, hogy erről a témáról diplomamunka készült, hiszen nehezen javasolták volna és még kevésbé fogadták volna el azt, hogy egy élelmiszerről diplomamunka készüljön, ha nem állnának rendelkezésre egyértelmű bizonyítékok amelyek alátámasztják, hogy a termék ezen a területen hírnévvel és hagyományokkal rendelkezik.

A termék 4.2. pontban felsorolt minőségi és érzékszervi tulajdonságai az érlelés alapvető fontosságú folyamatától függnek, amelyet kedvezően befolyásol Sant'Angelo di Brolo völgyének mikroklímája és sajátos geomorfológiája, amely jelentős mértékben különbözik a közelben fekvő többi völgyétől.

Az itteni lejtők ugyanis védik a völgyet mind a tengeri, mind a hegyek felől érkező hideg áramlatok közvetlen betörésétől, ezáltal lehetővé teszik a légáramlatok, a hőmérséklet és a páratartalom megfelelő alakulását, és ily módon olyan speciális mikrokörnyezet jön létre, amely egy máshol nem reprodukálható tulajdonságokkal bíró, nagy érlelőkamrára hasonlít.

4.7.   Ellenőrző szerv: A felügyeleti rendszer teljesíti az EN 45011 szabványban meghatározott feltételeket.

4.8.   Címkézés: Az oltalom alatt álló jelzés védelme érdekében azonosításra szolgáló előírások és könnyen felismerhető azonosító jelzések bevezetésére van szükség. A terméket, közvetlenül a töltés és a kötözés után a származás igazolására alkalmas pecséttel látják el.

Fogyasztásra bocsátáskor a terméken egyértelműen, letörölhetetlenül és a címkén szereplő minden más felirattól világosan megkülönböztetve kell feltüntetni a „Salame S. Angelo” feliratot, majd utána az „Indicazione Geografica Protetta” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) feliratot és/vagy az „IGP” (OFJ) rövidítést. A külföldi piacra szánt termékek esetében az oltalom alatt álló földrajzi jelzésre való utalást annak az országnak a nyelvén is fel lehet tüntetni, ahol a terméket forgalomba hozzák.

Ezen feliratokat minden esetben az oltalom alatt álló földrajzi jelzés logójával együtt kell használni.

Tilos bármilyen más, nem kifejezetten meghatározott minősítés feltüntetése.

A címkén az előzőekben felsorolt feliratokon és az OFJ logóján kívül az egyes termékhez rendelt azonosító kódot is fel kell tüntetni.

Az így felcímkézett „Salame S. Angelo” kimért darabokban vagy pedig vákuum-, illetve védőzáras csomagolásban, egészben, darabokban vagy szeletelve kerülhet forgalomba.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---