# Den Europæiske Unions C 317/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 317 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang28. december 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 317

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang28. december 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Revisionsretten |
| 2007/C 317/01 | Særberetning nr. 7/2007 om de kontrol-, inspektions- og sanktionssystemer, der skal sikre, at reglerne om bevarelse af Fællesskabets fiskeressourcer overholdes, med Kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

2007/C 317/01

Særberetning nr. 7/2007 om de kontrol-, inspektions- og sanktionssystemer, der skal sikre, at reglerne om bevarelse af Fællesskabets fiskeressourcer overholdes, med Kommissionens svar

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

| 28.12.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/1

---

SÆRBERETNING Nr. 7/2007

om de kontrol-, inspektions- og sanktionssystemer, der skal sikre, at reglerne om bevarelse af Fællesskabets fiskeressourcer overholdes, med Kommissionens svar

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2007/C 317/01)

INDHOLD

FORKORTELSER

| I-III | RESUMÉ |
| --- | --- |

I-III

| 1-13 | INDLEDNING |
| --- | --- |

1-13

| 1-5 | Mål for og vigtigste karakteristikker af forvaltningen af Fællesskabets fiskeressourcer |
| --- | --- |

1-5

| 6-9 | Vigtigste politikker og foranstaltninger |
| --- | --- |

6-9

| 10-11 | Finansiel betydning |
| --- | --- |

10-11

| 12-13 | Vigtigste forordninger |
| --- | --- |

12-13

| 14-17 | BESKRIVELSE AF REVISIONEN |
| --- | --- |

14-17

| 14 | Revisionsemne og -spørgsmål |
| --- | --- |

14

| 15-17 | Revisionsstrategi og -metode |
| --- | --- |

15-17

| 18-120 | BEMÆRKNINGER |
| --- | --- |

18-120

| 18-51 | Usikre data om kvoteudnyttelsen og utilstrækkelig overvågning |
| --- | --- |

18-51

| 19-43 | De nationale systemer til registrering af fangster er behæftet med mange mangler |
| --- | --- |

19-43

| 44-51 | Kommissionens overvågning er ikke tilstrækkelig |
| --- | --- |

44-51

| 52-87 | De nationale inspektioners effektivitet er begrænset |
| --- | --- |

52-87

| 53-58 | Der er ingen generelle standarder |
| --- | --- |

53-58

| 59-73 | Et kontrolpres, der er vanskeligt at evaluere, og som ikke altid er tilstrækkeligt |
| --- | --- |

59-73

| 74-87 | Kontrolaktiviteterne er ikke blevet optimeret |
| --- | --- |

74-87

| 88-106 | Systemerne til opfølgning af overtrædelser og sanktionssystemerne er ofte ikke tilpassede |
| --- | --- |

88-106

| 89-94 | De nationale systemer er generelt ikke særlig skrappe |
| --- | --- |

89-94

| 95-106 | Pressionsmidlerne over for medlemsstaterne er kun undtagelsesvis effektive |
| --- | --- |

95-106

| 107-120 | Kontrolkonteksten: Den overskydende kapacitet på fiskeriområdet bringer overholdelsen af reglerne og kontroleffektiviteten i fare |
| --- | --- |

107-120

| 108-112 | Overkapacitet er en væsentlig risikofaktor for et uheldigt udfald af fællesskabsforanstaltningen |
| --- | --- |

108-112

| 113-120 | Fra nu af anvendes der en metode, der fortrinsvis bygger på fiskeriindsatsbegrænsning |
| --- | --- |

113-120

| 121-136 | KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER |
| --- | --- |

121-136

| 127-128 | Fangsttallenes kvalitet |
| --- | --- |

127-128

| 129-130 | Inspektionssystemernes effektivitet |
| --- | --- |

129-130

| 131-133 | Anvendelse af afskrækkende sanktioner |
| --- | --- |

131-133

| 134-136 | Reduktion af overkapacitet og tilpassede ledsageforanstaltninger |
| --- | --- |

134-136

Bilag — Forenklet oversigt over indsamlingen og opfølgningen af fangstdata

Kommissionens svar

FORKORTELSER





  BT

| BT | Bruttoton, måleenhed for fartøjers tonnage |
| --- | --- |
| EFF | Den Europæiske Fiskerifond |
| EU | Den Europæiske Union |
| EØZ | Eksklusiv økonomisk zone |
| FOS | Fartøjsovervågningssystemet — et system, som fartøjerne bruger til med regelmæssige mellemrum at fremsende deres position til kontrolmyndighederne |
| FUP | Flerårigt udviklingsprogram |
| GD FISH | Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender |
| ICES | International Council for the Exploration of the Sea — Det Internationale Havundersøgelsesråd |
| ISO | Den Internationale Standardiseringsorganisation |
| kW | Kilowatt, måleenhed for fartøjers maskineffekt |
| STECF | Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries — Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri |
| TAC | Den samlede tilladte fangstmængde |

Bruttoton, måleenhed for fartøjers tonnage

EFF

Den Europæiske Fiskerifond

EU

Den Europæiske Union

EØZ

Eksklusiv økonomisk zone

FOS

Fartøjsovervågningssystemet — et system, som fartøjerne bruger til med regelmæssige mellemrum at fremsende deres position til kontrolmyndighederne

FUP

Flerårigt udviklingsprogram

GD FISH

Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender

ICES

International Council for the Exploration of the Sea — Det Internationale Havundersøgelsesråd

ISO

Den Internationale Standardiseringsorganisation

kW

Kilowatt, måleenhed for fartøjers maskineffekt

STECF

Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries — Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri

TAC

Den samlede tilladte fangstmængde

RESUME

| I. | Formålet med den fælles fiskeripolitik, der blev indledt i 1983, er at sikre en bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer. Begrænsningen af fangsterne ved fastsættelse af samlede tilladte fangstmængder (TAC) og nationale kvoter er hjørnestenen. For at der kan opnås et positivt resultat med en sådan metode, er det nødvendigt, at der findes pålidelige og fuldstændige data, og at der indføres effektive inspektions- og sanktionssystemer. |
| --- | --- |

I.

Formålet med den fælles fiskeripolitik, der blev indledt i 1983, er at sikre en bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer. Begrænsningen af fangsterne ved fastsættelse af samlede tilladte fangstmængder (TAC) og nationale kvoter er hjørnestenen. For at der kan opnås et positivt resultat med en sådan metode, er det nødvendigt, at der findes pålidelige og fuldstændige data, og at der indføres effektive inspektions- og sanktionssystemer.

| II. | Revisionen vedrørte disse tre elementer, og på grundlag af resultaterne af revisionen i Kommissionen og i de seks medlemsstater, der havde de største fangstmængder (1), konkluderer Retten:






  — | Fangstdataene er hverken fuldstændige eller pålidelige, og derfor eller det ikke muligt at kende den faktiske fangst, og så er det ikke muligt at anvende TAC- og kvotesystemet korrekt. De gældende bestemmelser og procedurer i medlemsstaterne sikrer hverken, at alle data bliver indsamlet, eller at uoverensstemmelser bliver opdaget ved valideringen. Kommissionen kan ikke på en tilfredsstillende måde påvise fejl og usædvanlige forhold i de data, medlemsstaterne fremsender, og i rette tid træffe alle de beslutninger, der er nødvendige for at beskytte ressourcen (punkt 18-51). |
| --- | --- | --- |

II.

Revisionen vedrørte disse tre elementer, og på grundlag af resultaterne af revisionen i Kommissionen og i de seks medlemsstater, der havde de største fangstmængder (1), konkluderer Retten:

—

Fangstdataene er hverken fuldstændige eller pålidelige, og derfor eller det ikke muligt at kende den faktiske fangst, og så er det ikke muligt at anvende TAC- og kvotesystemet korrekt. De gældende bestemmelser og procedurer i medlemsstaterne sikrer hverken, at alle data bliver indsamlet, eller at uoverensstemmelser bliver opdaget ved valideringen. Kommissionen kan ikke på en tilfredsstillende måde påvise fejl og usædvanlige forhold i de data, medlemsstaterne fremsender, og i rette tid træffe alle de beslutninger, der er nødvendige for at beskytte ressourcen (punkt 18-51).

| — | Inspektionssystemerne sikrer hverken effektiv forebyggelse er effektiv konstatering af overtrædelser. Der er ingen generelle kontrolstandarder, og derfor er det ikke muligt at garantere et tilstrækkeligt kontrolpres eller en optimering af inspektionsaktiviteterne i medlemsstaterne. Det begrænser også i praksis omfanget og rækkevidden af Kommissionens evaluering af de nationale bestemmelser og dermed Kommissionens evne til at udtale sig om effektiviteten af de nationale systemer taget under et (punkt 52-87). |
| --- | --- |

—

Inspektionssystemerne sikrer hverken effektiv forebyggelse er effektiv konstatering af overtrædelser. Der er ingen generelle kontrolstandarder, og derfor er det ikke muligt at garantere et tilstrækkeligt kontrolpres eller en optimering af inspektionsaktiviteterne i medlemsstaterne. Det begrænser også i praksis omfanget og rækkevidden af Kommissionens evaluering af de nationale bestemmelser og dermed Kommissionens evne til at udtale sig om effektiviteten af de nationale systemer taget under et (punkt 52-87).

| — | Procedurerne for behandling af de konstaterede overtrædelser gør det ikke muligt at attestere, at der følges op på hver enkelt overtrædelse, endsige at hver enkelt overtrædelse medfører en sanktion. Selv når der pålægges sanktioner, viser de sig generelt kun at være afskrækkende i begrænset omfang. Når en medlemsstat overtræder fællesskabsreglerne, har Kommissionen kun ét redskab, der har vist sig at være effektivt, og det er at indlede en overtrædelsesprocedure ved Domstolen. Det kan imidlertid kun bruges i begrænset omfang og har ikke tilstrækkelig effekt (jf. punkt 88-106). |
| --- | --- |

—

Procedurerne for behandling af de konstaterede overtrædelser gør det ikke muligt at attestere, at der følges op på hver enkelt overtrædelse, endsige at hver enkelt overtrædelse medfører en sanktion. Selv når der pålægges sanktioner, viser de sig generelt kun at være afskrækkende i begrænset omfang. Når en medlemsstat overtræder fællesskabsreglerne, har Kommissionen kun ét redskab, der har vist sig at være effektivt, og det er at indlede en overtrædelsesprocedure ved Domstolen. Det kan imidlertid kun bruges i begrænset omfang og har ikke tilstrækkelig effekt (jf. punkt 88-106).

| — | Overkapaciteten lægger en dæmper på fiskeriets rentabilitet, og når de tilladte fangstmængder samtidig nedsættes, er det et incitament til ikke at overholde disse grænser, og det indvirker på kvaliteten af de fremsendte data. Efter at programmerne for tilpasning af fiskerikapaciteten er slået fejl, kan den metode, der anvendes nu, og som hovedsageligt bygger på fiskeriindsatsen, ikke løse problemet med overkapacitet (jf. punkt 107-120). |
| --- | --- |

—

Overkapaciteten lægger en dæmper på fiskeriets rentabilitet, og når de tilladte fangstmængder samtidig nedsættes, er det et incitament til ikke at overholde disse grænser, og det indvirker på kvaliteten af de fremsendte data. Efter at programmerne for tilpasning af fiskerikapaciteten er slået fejl, kan den metode, der anvendes nu, og som hovedsageligt bygger på fiskeriindsatsen, ikke løse problemet med overkapacitet (jf. punkt 107-120).

Hvis der ikke sker ændringer, vil det have alvorlige konsekvenser ikke kun for ressourcen, men også for fiskerierhvervets fremtid, og for de geografiske områder, der er afhængige af fiskeriet.

| III. | Hvis politikerne ønsker, at den fælles fiskeripolitik skal nå sit mål om en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne, skal de nuværende kontrol-, inspektions- og sanktionssystemer styrkes betydeligt, navnlig ved at nedenstående anbefalinger følges:






  — | Medlemsstaterne bør forbedre kvaliteten af deres fangstdata ved at foretage systematiske overensstemmelseskontroller, også på tværs af de nationale grænser, og få attesteret deres data af et uafhængigt organ. |
| --- | --- | --- |

III.

Hvis politikerne ønsker, at den fælles fiskeripolitik skal nå sit mål om en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne, skal de nuværende kontrol-, inspektions- og sanktionssystemer styrkes betydeligt, navnlig ved at nedenstående anbefalinger følges:

—

Medlemsstaterne bør forbedre kvaliteten af deres fangstdata ved at foretage systematiske overensstemmelseskontroller, også på tværs af de nationale grænser, og få attesteret deres data af et uafhængigt organ.

| — | Kommissionen bør hurtigst muligt fastsætte og vedtage et system til elektronisk registrering og indberetning af fiskerioplysninger og styrke kontrollerne af de oplysninger, den modtager, navnlig ved at udvikle sine analyser af de individuelle oplysninger. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør hurtigst muligt fastsætte og vedtage et system til elektronisk registrering og indberetning af fiskerioplysninger og styrke kontrollerne af de oplysninger, den modtager, navnlig ved at udvikle sine analyser af de individuelle oplysninger.

| — | Medlemsstaterne bør udvikle analyse-, programmerings- og overvågningsredskaber til deres inspektionsaktiviteter for at kunne sikre et tilstrækkeligt samlet kontrolpres, og at midlerne udnyttes optimalt. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne bør udvikle analyse-, programmerings- og overvågningsredskaber til deres inspektionsaktiviteter for at kunne sikre et tilstrækkeligt samlet kontrolpres, og at midlerne udnyttes optimalt.

| — | Medlemsstaterne bør minde de kompetente myndigheder om, at det er nødvendigt at udstede afskrækkende sanktioner. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne bør minde de kompetente myndigheder om, at det er nødvendigt at udstede afskrækkende sanktioner.

| — | Fællesskabslovgiver bør angive nærmere i forordningerne de forskellige elementer, der er afgørende for et effektivt inspektions- og sanktionssystem. |
| --- | --- |

—

Fællesskabslovgiver bør angive nærmere i forordningerne de forskellige elementer, der er afgørende for et effektivt inspektions- og sanktionssystem.

| — | Fællesskabslovgiver bør styrke Kommissionens evne til at lægge pres på de medlemsstater, der ikke opfylder deres forpligtelser. |
| --- | --- |

—

Fællesskabslovgiver bør styrke Kommissionens evne til at lægge pres på de medlemsstater, der ikke opfylder deres forpligtelser.

| — | Kommissionen og medlemsstaterne bør vedtage frivillige foranstaltninger til at nedbringe fiskerikapaciteten, hvor der er et strukturelt overskud. |
| --- | --- |

—

Kommissionen og medlemsstaterne bør vedtage frivillige foranstaltninger til at nedbringe fiskerikapaciteten, hvor der er et strukturelt overskud.

INDLEDNING

Mål for og vigtigste karakteristikker af forvaltningen af Fællesskabets fiskeressourcer

| 1. | Hvert år landes der over 4,4 millioner tons fisk og skaldyr til en samlet værdi af 6 100 millioner euro i EF-havne (2). Fiskeindustrien beskæftiger 230 000 personer i Den Europæiske Union (EU), og erhvervet spiller en afgørende rolle i visse kystområder, hvor det vanskeligt kan erstattes af andre erhverv. |
| --- | --- |

1.

Hvert år landes der over 4,4 millioner tons fisk og skaldyr til en samlet værdi af 6 100 millioner euro i EF-havne (2). Fiskeindustrien beskæftiger 230 000 personer i Den Europæiske Union (EU), og erhvervet spiller en afgørende rolle i visse kystområder, hvor det vanskeligt kan erstattes af andre erhverv.

| 2. | Fællesskabets fiskeressourcer (3) er en del af de fælles rigdomskilder. Målet for den fælles fiskeripolitik er at sikre »at de levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde« (4). Idéen om et bæredygtigt fiskeri fandtes allerede, da fiskeripolitikken blev indledt i 1983 (5), selv om den dengang blev formuleret anderledes. |
| --- | --- |

2.

Fællesskabets fiskeressourcer (3) er en del af de fælles rigdomskilder. Målet for den fælles fiskeripolitik er at sikre »at de levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde« (4). Idéen om et bæredygtigt fiskeri fandtes allerede, da fiskeripolitikken blev indledt i 1983 (5), selv om den dengang blev formuleret anderledes.

| 3. | Næsten 20 år efter har Kommissionen gjort status over den fælles fiskeripolitik. Den må konstatere, at resultatet er negativt, og erkende, at politikken »ikke har ført til nogen bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne« (6). Kommissionen præciserede, at politikken er slået fejl, såvel for så vidt angår miljøet: »Mange fiskebestande [befinder] sig i dag langt uden for sikre biologiske grænser«, som på det økonomiske og sociale plan: »Fiskerisektoren er økonomisk skrøbelig som følge af overinvestering, hurtigt stigende omkostninger og vigende fiskeressourcer. Dette afspejler sig i ringe rentabilitet og en stadigt faldende beskæftigelse«. |
| --- | --- |

3.

Næsten 20 år efter har Kommissionen gjort status over den fælles fiskeripolitik. Den må konstatere, at resultatet er negativt, og erkende, at politikken »ikke har ført til nogen bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne« (6). Kommissionen præciserede, at politikken er slået fejl, såvel for så vidt angår miljøet: »Mange fiskebestande [befinder] sig i dag langt uden for sikre biologiske grænser«, som på det økonomiske og sociale plan: »Fiskerisektoren er økonomisk skrøbelig som følge af overinvestering, hurtigt stigende omkostninger og vigende fiskeressourcer. Dette afspejler sig i ringe rentabilitet og en stadigt faldende beskæftigelse«.

| 4. | Denne diagnose bekræftes af de seneste disponible data. Forskere fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), der foretager biologiske vurderinger, har analyseret udnyttelsesgraden for en række bestande i det nordøstlige Atlanterhav, der er det område, hvor størsteparten af EF-fiskeressourcerne er koncentreret (7). Det fremgår heraf, at 81 % af bestandene overfiskes (8). Fra et økonomisk synspunkt understreger Eurostats tal den diagnose, at politikken er forfejlet, idet de viser den fortsatte nedgang i EF-fangstmængden i det nordøstlige Atlanterhav. I perioden 1995-2005 var denne nedgang på i alt 30 %. |
| --- | --- |

4.

Denne diagnose bekræftes af de seneste disponible data. Forskere fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), der foretager biologiske vurderinger, har analyseret udnyttelsesgraden for en række bestande i det nordøstlige Atlanterhav, der er det område, hvor størsteparten af EF-fiskeressourcerne er koncentreret (7). Det fremgår heraf, at 81 % af bestandene overfiskes (8). Fra et økonomisk synspunkt understreger Eurostats tal den diagnose, at politikken er forfejlet, idet de viser den fortsatte nedgang i EF-fangstmængden i det nordøstlige Atlanterhav. I perioden 1995-2005 var denne nedgang på i alt 30 %.

| 5. | På verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002 undertegnede Den Europæiske Union en handlingsplan, hvor et af målene er at genoprette fiskebestande til niveauer, som kan yde det maksimale bæredygtige udbytte, ikke senere end i 2015. |
| --- | --- |

5.

På verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002 undertegnede Den Europæiske Union en handlingsplan, hvor et af målene er at genoprette fiskebestande til niveauer, som kan yde det maksimale bæredygtige udbytte, ikke senere end i 2015.

Vigtigste politikker og foranstaltninger

| 6. | Fisk er en fornyelig naturressource, der er vanskelig at opgøre, og hvor faktorer som f.eks. reproduktion og migration ikke kan styres direkte. Fangstbegrænsninger er dermed det eneste middel, man kan bruge til at påvirke bestanden. I den forbindelse spiller aktiviteten »bevarelse, kontrol og håndhævelse« en central rolle, fordi den har til formål dels at definere ordninger for bevarelse og forvaltning af ressourcerne, dels at sikre, at bestemmelserne anvendes korrekt. |
| --- | --- |

6.

Fisk er en fornyelig naturressource, der er vanskelig at opgøre, og hvor faktorer som f.eks. reproduktion og migration ikke kan styres direkte. Fangstbegrænsninger er dermed det eneste middel, man kan bruge til at påvirke bestanden. I den forbindelse spiller aktiviteten »bevarelse, kontrol og håndhævelse« en central rolle, fordi den har til formål dels at definere ordninger for bevarelse og forvaltning af ressourcerne, dels at sikre, at bestemmelserne anvendes korrekt.

| 7. | I Den Europæiske Union er den vigtigste foranstaltning til forvaltning af ressourcen begrænsning af fangstmængden ved fastsættelse af en samlet tilladt fangstmængde (TAC) for de vigtigste fiskearter, der fordeles mellem de forskellige medlemsstater i form af kvoter. TAC vedtages hvert år af Rådet på forslag af Kommissionen, og disse forslag bygger på videnskabelige udtalelser (9). I disse udtalelser angives de mænger fisk, som kan fanges uden at bringe bestandenes fornyelse i fare. Forskerne bruger data fra deres egne undersøgelser, men de bruger også de data om fangstmængder, som fiskerne har anmeldt. |
| --- | --- |

7.

I Den Europæiske Union er den vigtigste foranstaltning til forvaltning af ressourcen begrænsning af fangstmængden ved fastsættelse af en samlet tilladt fangstmængde (TAC) for de vigtigste fiskearter, der fordeles mellem de forskellige medlemsstater i form af kvoter. TAC vedtages hvert år af Rådet på forslag af Kommissionen, og disse forslag bygger på videnskabelige udtalelser (9). I disse udtalelser angives de mænger fisk, som kan fanges uden at bringe bestandenes fornyelse i fare. Forskerne bruger data fra deres egne undersøgelser, men de bruger også de data om fangstmængder, som fiskerne har anmeldt.

| 8. | Tidligere blev begrænsningen af tilladte fangster ledsaget af en politik for obligatorisk reduktion af fiskerikapaciteten. Denne politik er slået fejl og er derfor blevet opgivet i reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002. I dag nøjes fællesskabsforanstaltningerne med at lægge loft over kapaciteterne og fokusere på fiskeriindsatsen, dvs. fiskerflådens aktivitet. Såkaldte »tekniske foranstaltninger« supplerer ordningen. De består navnlig i bestemmelser for fiskeredskaber og/eller fastsætter mindstemål for visse fiskearter. |
| --- | --- |

8.

Tidligere blev begrænsningen af tilladte fangster ledsaget af en politik for obligatorisk reduktion af fiskerikapaciteten. Denne politik er slået fejl og er derfor blevet opgivet i reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002. I dag nøjes fællesskabsforanstaltningerne med at lægge loft over kapaciteterne og fokusere på fiskeriindsatsen, dvs. fiskerflådens aktivitet. Såkaldte »tekniske foranstaltninger« supplerer ordningen. De består navnlig i bestemmelser for fiskeredskaber og/eller fastsætter mindstemål for visse fiskearter.

| 9. | De forskellige politikker fastsættes på fællesskabsniveau, men det er medlemsstaterne (10), der har det overordnede ansvar for, at der foretages effektiv kontrol og inspektion, og for, at reglerne i den fælles fiskeripolitik håndhæves effektivt (11). Det står dem helt frit, hvordan de vil forvalte deres kvoter og organisere inspektioner, og hvilke sanktioner de vil pålægge ved overtrædelser. Kommissionen har til gengæld ansvaret for at evaluere og kontrollere, hvordan medlemsstaterne anvender bestemmelserne om den fælles fiskeripolitik, og for at lette koordineringen og samarbejdet medlemsstaterne imellem. |
| --- | --- |

9.

De forskellige politikker fastsættes på fællesskabsniveau, men det er medlemsstaterne (10), der har det overordnede ansvar for, at der foretages effektiv kontrol og inspektion, og for, at reglerne i den fælles fiskeripolitik håndhæves effektivt (11). Det står dem helt frit, hvordan de vil forvalte deres kvoter og organisere inspektioner, og hvilke sanktioner de vil pålægge ved overtrædelser. Kommissionen har til gengæld ansvaret for at evaluere og kontrollere, hvordan medlemsstaterne anvender bestemmelserne om den fælles fiskeripolitik, og for at lette koordineringen og samarbejdet medlemsstaterne imellem.

Finansiel betydning

| 10. | Hvis man udelukkende ser på de direkte tildelte bevillinger (12), er Fællesskabets bidrag til aktiviteten »kontrol og håndhævelse« kun på 46 millioner euro. Men der er tale om et langt større beløb, hvis man tager de samlede aktiviteter i betragtning, der har til formål i det mindste til dels at behandle konsekvenserne af, at ressourceforvaltningspolitikken er slået fejl, navnlig strukturstøtten til fiskeri (837 millioner euro) og de internationale fiskeriaftaler (156 millioner euro). |
| --- | --- |

10.

Hvis man udelukkende ser på de direkte tildelte bevillinger (12), er Fællesskabets bidrag til aktiviteten »kontrol og håndhævelse« kun på 46 millioner euro. Men der er tale om et langt større beløb, hvis man tager de samlede aktiviteter i betragtning, der har til formål i det mindste til dels at behandle konsekvenserne af, at ressourceforvaltningspolitikken er slået fejl, navnlig strukturstøtten til fiskeri (837 millioner euro) og de internationale fiskeriaftaler (156 millioner euro).

| 11. | Fiskeressourcen er endvidere et aktiv, der direkte vedrører Den Europæiske Union, eftersom Den Europæiske Union er ansvarlig for forvaltningen. De vanskeligheder, der er forbundet med at gøre dette aktiv op i penge, bør ikke sløre, hvor reelt og hvor vigtigt aktivet er. |
| --- | --- |

11.

Fiskeressourcen er endvidere et aktiv, der direkte vedrører Den Europæiske Union, eftersom Den Europæiske Union er ansvarlig for forvaltningen. De vanskeligheder, der er forbundet med at gøre dette aktiv op i penge, bør ikke sløre, hvor reelt og hvor vigtigt aktivet er.

Vigtigste forordninger

| 12. | Grundforordningen er Rådets forordning om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (13). Målene og Fællesskabets forskellige aktionsmidler til at nå disse mål defineres i forordningens kapitel V. |
| --- | --- |

12.

Grundforordningen er Rådets forordning om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (13). Målene og Fællesskabets forskellige aktionsmidler til at nå disse mål defineres i forordningens kapitel V.

| 13. | Bestemmelserne om kontrolsystemet (14) og om indsamling af fangstdata (15) er nedfældet i ældre, specifikke forordninger. Andre forpligtelser på kontrolområdet er medtaget i bilaget til de årlige forordninger kaldet »TAC og kvoter« (16) og i forordningerne om indførelse af foranstaltninger til genopretning eller om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af specifikke fiskearter (17). |
| --- | --- |

13.

Bestemmelserne om kontrolsystemet (14) og om indsamling af fangstdata (15) er nedfældet i ældre, specifikke forordninger. Andre forpligtelser på kontrolområdet er medtaget i bilaget til de årlige forordninger kaldet »TAC og kvoter« (16) og i forordningerne om indførelse af foranstaltninger til genopretning eller om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af specifikke fiskearter (17).

BESKRIVELSE AF REVISIONEN

Revisionsemne og -spørgsmål

| 14. | Begrænsning af fangstmængderne ved fastsættelse af TAC og kvoter er hjørnestenen i den fælles politik for forvaltning af fiskeressourcerne. For at der kan opnås et positivt resultat med en sådan metode, er det nødvendigt, at der findes pålidelige og fuldstændige data, og at der indføres effektive inspektions- og sanktionssystemer. Retten har derfor fundet det hensigtsmæssigt at gennemføre en revision for at besvare følgende spørgsmål:
  »Udfører Kommissionen og medlemsstaterne de handlinger, der er nødvendige for et effektivt kontrol-, inspektions- og sanktionssystem med henblik på bevarelse af fiskeressourcerne?«
  Fire specifikke revisionsmål er blevet undersøgt:






  a) | Er fangstdataene pålidelige, og følges der effektivt op på dem? (Retten skal ikke udtale sig om kvaliteten af de enkelte opgørelser) |
| --- | --- | --- |

14.

Begrænsning af fangstmængderne ved fastsættelse af TAC og kvoter er hjørnestenen i den fælles politik for forvaltning af fiskeressourcerne. For at der kan opnås et positivt resultat med en sådan metode, er det nødvendigt, at der findes pålidelige og fuldstændige data, og at der indføres effektive inspektions- og sanktionssystemer. Retten har derfor fundet det hensigtsmæssigt at gennemføre en revision for at besvare følgende spørgsmål:

»Udfører Kommissionen og medlemsstaterne de handlinger, der er nødvendige for et effektivt kontrol-, inspektions- og sanktionssystem med henblik på bevarelse af fiskeressourcerne?«

Fire specifikke revisionsmål er blevet undersøgt:

a)

Er fangstdataene pålidelige, og følges der effektivt op på dem? (Retten skal ikke udtale sig om kvaliteten af de enkelte opgørelser)

| b) | Er inspektionssystemerne så effektive som muligt? |
| --- | --- |

b)

Er inspektionssystemerne så effektive som muligt?

| c) | Er systemerne til opfølgning af overtrædelser tilpassede og effektive? |
| --- | --- |

c)

Er systemerne til opfølgning af overtrædelser tilpassede og effektive?

| d) | Hvad gøres der konkret ved den iboende risiko, som fiskerflådens overskydende kapacitet udgør? |
| --- | --- |

d)

Hvad gøres der konkret ved den iboende risiko, som fiskerflådens overskydende kapacitet udgør?

Revisionsstrategi og -metode

| 15. | Revisionsarbejdet gik navnlig ud på at analysere systemerne til indsamling af data, inspektionssystemerne og sanktionssystemerne centralt i Kommissionen og i medlemsstaterne. Beviserne blev indsamlet og undersøgt gennem interview og analyse af dokumenter og data. Revisorerne gennemførte en række kontroltest for at supplere, teste og validere deres kendskab til systemet. Kontroltestene vedrørte registreringen af fangsterne og inspektionsrapporterne. Da der mangler specifik lovgivning, var de valgte kriterier de vigtigste generelle standarder på området, som anerkendes af internationale organisationer (18). |
| --- | --- |

15.

Revisionsarbejdet gik navnlig ud på at analysere systemerne til indsamling af data, inspektionssystemerne og sanktionssystemerne centralt i Kommissionen og i medlemsstaterne. Beviserne blev indsamlet og undersøgt gennem interview og analyse af dokumenter og data. Revisorerne gennemførte en række kontroltest for at supplere, teste og validere deres kendskab til systemet. Kontroltestene vedrørte registreringen af fangsterne og inspektionsrapporterne. Da der mangler specifik lovgivning, var de valgte kriterier de vigtigste generelle standarder på området, som anerkendes af internationale organisationer (18).

| 16. | De seks reviderede medlemsstater blev udvalgt på grund af deres fangstmængder og værdien af landingerne. Det drejer sig om Danmark, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Nederlandene og Spanien, der tilsammen tegner sig for ca. 70 % af fangstmængden og over 80 % af værdien af de landede fisk (19). Der blev aflagt revisionsbesøg i perioden april-november 2006. |
| --- | --- |

16.

De seks reviderede medlemsstater blev udvalgt på grund af deres fangstmængder og værdien af landingerne. Det drejer sig om Danmark, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Nederlandene og Spanien, der tilsammen tegner sig for ca. 70 % af fangstmængden og over 80 % af værdien af de landede fisk (19). Der blev aflagt revisionsbesøg i perioden april-november 2006.

| 17. | Denne beretning offentliggøres næsten fem år efter offentliggørelsen af den seneste generelle forordning om den fælles fiskeripolitik, på et tidspunkt, hvor Kommissionen forbereder en omarbejdelse af »kontrolforordningen« med henblik på at forelægge et forslag til forordning for Rådet i 2008. |
| --- | --- |

17.

Denne beretning offentliggøres næsten fem år efter offentliggørelsen af den seneste generelle forordning om den fælles fiskeripolitik, på et tidspunkt, hvor Kommissionen forbereder en omarbejdelse af »kontrolforordningen« med henblik på at forelægge et forslag til forordning for Rådet i 2008.

BEMÆRKNINGER

Usikre data om kvoteudnyttelsen og utilstrækkelig overvågning

| 18. | TAC- og kvotesystemet bygger på en begrænsning af fangstmængderne. Det kan kun fungere, hvis der findes et system for registrering og validering (jf. bilag), der gør det muligt at få fuldstændige og pålidelige data, og hvis der findes et effektivt system til overvågning af disse data, så man undgår kvoteoverskridelser. Ingen af de omtalte systemer opfylder imidlertid disse kriterier taget under et. |
| --- | --- |

18.

TAC- og kvotesystemet bygger på en begrænsning af fangstmængderne. Det kan kun fungere, hvis der findes et system for registrering og validering (jf. bilag), der gør det muligt at få fuldstændige og pålidelige data, og hvis der findes et effektivt system til overvågning af disse data, så man undgår kvoteoverskridelser. Ingen af de omtalte systemer opfylder imidlertid disse kriterier taget under et.

De nationale systemer til registrering af fangster er behæftet med mange mangler

| 19. | De nationale systemer til indsamling, validering og kompilering af fangstdata er mangelfulde og undertiden så mangelfulde, at der indberettes usikre data til Kommissionen. |
| --- | --- |

19.

De nationale systemer til indsamling, validering og kompilering af fangstdata er mangelfulde og undertiden så mangelfulde, at der indberettes usikre data til Kommissionen.

Der indgives ufuldstændige oplysninger om fiskeriet, og der kan let forekomme overtrædelser i forbindelse med indsamlingssystemet

| 20. | Tilsynet med kvoteudnyttelsen bygger på et system med tre former for opgørelser, som fiskerne eller de første købere udfærdiger: logbogen (20), landingsopgørelsen (21) og salgsnotaen (22). Disse dokumenter — eller en eventuel kopi heraf — skal afleveres til flagmedlemsstatens myndigheder og/eller til myndighederne i den medlemsstat, hvor landingen finder sted, og/eller i den medlemsstat, hvor fangsten sælges første gang. Der kan på den måde være involveret op til tre medlemsstater. Det er altid den medlemsstat, som landingen finder sted i, der skal fremsende fangstdata til Kommissionen. Men det er således ikke nødvendigvis den medlemsstat, hvis kvote skal dække den pågældende fangst (flagmedlemsstaten). |
| --- | --- |

20.

Tilsynet med kvoteudnyttelsen bygger på et system med tre former for opgørelser, som fiskerne eller de første købere udfærdiger: logbogen (20), landingsopgørelsen (21) og salgsnotaen (22). Disse dokumenter — eller en eventuel kopi heraf — skal afleveres til flagmedlemsstatens myndigheder og/eller til myndighederne i den medlemsstat, hvor landingen finder sted, og/eller i den medlemsstat, hvor fangsten sælges første gang. Der kan på den måde være involveret op til tre medlemsstater. Det er altid den medlemsstat, som landingen finder sted i, der skal fremsende fangstdata til Kommissionen. Men det er således ikke nødvendigvis den medlemsstat, hvis kvote skal dække den pågældende fangst (flagmedlemsstaten).

Et oversmidigt retsgrundlag vedtaget af Rådet

| 21. | Fællesskabsbestemmelserne om, hvordan opgørelserne skal udfærdiges, er den primære svaghed ved systemet. De betingelser, der gælder for udfærdigelsen af opgørelserne, sikrer nemlig ikke, at man får så korrekte og præcise oplysninger som muligt:






  a) | I henhold til de gældende bestemmelser har fiskeren 48 timer til at aflevere logbogen, efter at landingen er afsluttet (23), selv om alle oplysningerne allerede skal være indført i logbogen, inden landingen begynder. På den måde kan en fisker meget ofte vide, om han vil få inspektionsbesøg eller ej, på det tidspunkt, hvor han afslutter sine fangstopgørelser, hvilket kan have indflydelse på de tal, han opgiver. Det fremgår af undersøgelser fra Kommissionen, at de angivne mængder alt andet lige er højere i tilfælde af landingsinspektion (24). |
| --- | --- | --- |

21.

Fællesskabsbestemmelserne om, hvordan opgørelserne skal udfærdiges, er den primære svaghed ved systemet. De betingelser, der gælder for udfærdigelsen af opgørelserne, sikrer nemlig ikke, at man får så korrekte og præcise oplysninger som muligt:

a)

I henhold til de gældende bestemmelser har fiskeren 48 timer til at aflevere logbogen, efter at landingen er afsluttet (23), selv om alle oplysningerne allerede skal være indført i logbogen, inden landingen begynder. På den måde kan en fisker meget ofte vide, om han vil få inspektionsbesøg eller ej, på det tidspunkt, hvor han afslutter sine fangstopgørelser, hvilket kan have indflydelse på de tal, han opgiver. Det fremgår af undersøgelser fra Kommissionen, at de angivne mængder alt andet lige er højere i tilfælde af landingsinspektion (24).

| b) | Der er ikke noget generelt krav i Fællesskabet om, at de landede mængder skal vejes. I nogle tilfælde er de mængder, der er anført på landingsopgørelserne, blot overslag, der er mere eller mindre korrekte og/eller præcise. |
| --- | --- |

b)

Der er ikke noget generelt krav i Fællesskabet om, at de landede mængder skal vejes. I nogle tilfælde er de mængder, der er anført på landingsopgørelserne, blot overslag, der er mere eller mindre korrekte og/eller præcise.

| c) | Med en tolerancemargen for overslag over anmeldte mængder i logbogen på 20 % er det ikke muligt at straffe praksis, der medfører underanmeldelser på op til 36 %, når der ikke foretages landingskontrol (25). |
| --- | --- |

c)

Med en tolerancemargen for overslag over anmeldte mængder i logbogen på 20 % er det ikke muligt at straffe praksis, der medfører underanmeldelser på op til 36 %, når der ikke foretages landingskontrol (25).

| d) | På grund af købers og sælgers divergerende interesser burde oplysningerne på salgsnotaen være korrekte, men i virkeligheden er det ikke altid tilfældet. Det forholder sig nemlig sådan, at for nogle fiskerier er det nogle gange de samme erhvervsdrivende, der varetager både fiskeriet og forarbejdningen eller distributionen. |
| --- | --- |

d)

På grund af købers og sælgers divergerende interesser burde oplysningerne på salgsnotaen være korrekte, men i virkeligheden er det ikke altid tilfældet. Det forholder sig nemlig sådan, at for nogle fiskerier er det nogle gange de samme erhvervsdrivende, der varetager både fiskeriet og forarbejdningen eller distributionen.

| 22. | Kommissionen kender til disse svagheder og har indført særlige bestemmelser for visse specifikke fiskerier for at korrigere visse mangler. Inden for rammerne af genopretningsplanerne er tolerancemargenen nedsat til 8 %, vejning af fangsten på en vægt på auktionen er gjort obligatorisk, og logbogen skal afleveres straks ved ankomsten til en havn. Nogle medlemsstater er gået endnu længere og har udvidet disse bestemmelser eller har ladet dem gælde for alle fiskerier. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen kender til disse svagheder og har indført særlige bestemmelser for visse specifikke fiskerier for at korrigere visse mangler. Inden for rammerne af genopretningsplanerne er tolerancemargenen nedsat til 8 %, vejning af fangsten på en vægt på auktionen er gjort obligatorisk, og logbogen skal afleveres straks ved ankomsten til en havn. Nogle medlemsstater er gået endnu længere og har udvidet disse bestemmelser eller har ladet dem gælde for alle fiskerier.

| 23. | I medfør af en forordning fra december 2006 (26) skal papirangivelserne efterhånden delvist erstattes af et elektronisk indberetningssystem. Det burde være en forbedring, fordi et elektronisk system burde være hurtigere, mere pålideligt og mindre omkostningskrævende. Endvidere vil forpligtelsen til at fremsende data fra logbogen, inden fartøjet er kommet i havn, gøre det muligt at eliminere den kontrolsvaghed, der er forbundet med, at fiskeren har 48 timer til at indlevere dokumentet. Denne forpligtelse kommer dog først til at gælde 24 måneder efter datoen for gennemførelsesbestemmelsernes ikrafttræden, og de er endnu ikke fastsat og vedtaget. |
| --- | --- |

23.

I medfør af en forordning fra december 2006 (26) skal papirangivelserne efterhånden delvist erstattes af et elektronisk indberetningssystem. Det burde være en forbedring, fordi et elektronisk system burde være hurtigere, mere pålideligt og mindre omkostningskrævende. Endvidere vil forpligtelsen til at fremsende data fra logbogen, inden fartøjet er kommet i havn, gøre det muligt at eliminere den kontrolsvaghed, der er forbundet med, at fiskeren har 48 timer til at indlevere dokumentet. Denne forpligtelse kommer dog først til at gælde 24 måneder efter datoen for gennemførelsesbestemmelsernes ikrafttræden, og de er endnu ikke fastsat og vedtaget.

| 24. | Et land uden for EU, Norge, har indført mere strikse procedurer for salg og med større sikkerhed til følge. Efter sidste træk sender fiskeren en detaljeret opgørelse over sin last til en salgsorganisation, og lasten bliver samme dag solgt på elektronisk auktion (27), inden den landes og skal vejes, hvilket er obligatorisk. Der udfærdiges en salgsnota, der underskrives af køberen og fiskeren, inden fiskerfartøjet forlader kajen. Det letter inspektørernes arbejde, at de solgte varer og de dertilhørende bilag befinder sig samtidig på samme sted. |
| --- | --- |

24.

Et land uden for EU, Norge, har indført mere strikse procedurer for salg og med større sikkerhed til følge. Efter sidste træk sender fiskeren en detaljeret opgørelse over sin last til en salgsorganisation, og lasten bliver samme dag solgt på elektronisk auktion (27), inden den landes og skal vejes, hvilket er obligatorisk. Der udfærdiges en salgsnota, der underskrives af køberen og fiskeren, inden fiskerfartøjet forlader kajen. Det letter inspektørernes arbejde, at de solgte varer og de dertilhørende bilag befinder sig samtidig på samme sted.

Fangster, som systemet til indsamling af data ikke ved noget om: genudsætning

| 25. | Store mængder fisk, de fleste allerede døde, kastes over bord, enten fordi reglerne foreskriver det (28), eller af økonomiske årsager (29). Dette fænomen, der anslås til 13 % af fangsterne i det nordøstlige Atlanterhav (30), er ikke kun et stort ressourcespild, men medfører også, at de forskere, der skal vurdere fiskebestandenes tilstand, anvender oplysninger af dårligere kvalitet. |
| --- | --- |

25.

Store mængder fisk, de fleste allerede døde, kastes over bord, enten fordi reglerne foreskriver det (28), eller af økonomiske årsager (29). Dette fænomen, der anslås til 13 % af fangsterne i det nordøstlige Atlanterhav (30), er ikke kun et stort ressourcespild, men medfører også, at de forskere, der skal vurdere fiskebestandenes tilstand, anvender oplysninger af dårligere kvalitet.

| 26. | I Norge fungerer det til gengæld sådan, at en fisker, der er kommet til at fange fisk, som han ikke har tilladelse til at fange, ikke må kaste fangsten ud i havet igen. For at denne forpligtelse bliver så økonomisk neutral for fiskeren som overhovedet muligt, modtager han en lille del af fortjenesten ved salget af disse »ulovlige« fisk, således at han kan dække sine udgifter, og resten af fortjenesten overgår til en offentlig fond. |
| --- | --- |

26.

I Norge fungerer det til gengæld sådan, at en fisker, der er kommet til at fange fisk, som han ikke har tilladelse til at fange, ikke må kaste fangsten ud i havet igen. For at denne forpligtelse bliver så økonomisk neutral for fiskeren som overhovedet muligt, modtager han en lille del af fortjenesten ved salget af disse »ulovlige« fisk, således at han kan dække sine udgifter, og resten af fortjenesten overgår til en offentlig fond.

Indsamlingen af data er ufuldstændig eller forsinket

| 27. | For det første bliver visse fiskeriaktiviteter i visse medlemsstater overhovedet ikke registreret i fangstdataene:






  a) | I Spanien tages ingen fangst fra fartøjer under 10 m i betragtning i overvågningen af kvoterne, selv om disse fartøjer udgør en væsentlig del af den nationale flåde (31). |
| --- | --- | --- |

27.

For det første bliver visse fiskeriaktiviteter i visse medlemsstater overhovedet ikke registreret i fangstdataene:

a)

I Spanien tages ingen fangst fra fartøjer under 10 m i betragtning i overvågningen af kvoterne, selv om disse fartøjer udgør en væsentlig del af den nationale flåde (31).

| b) | I Frankrig bliver aktiviteterne i Middelhavet og i de oversøiske departementer slet ikke overvåget i de nationale statistiksystemer. |
| --- | --- |

b)

I Frankrig bliver aktiviteterne i Middelhavet og i de oversøiske departementer slet ikke overvåget i de nationale statistiksystemer.

| 28. | For det andet har visse medlemsstater endnu ikke integreret indsamlingen af en af de tre centrale opgørelser i deres informationssystem, selv om det har været obligatorisk at indsamle opgørelserne, undertiden i over 20 år:






  a) | I Frankrig begyndte de nationale myndigheder først i 2005 at kræve landingsopgørelser, og de blev stadig ikke taget i betragtning i det nationale system til kontrol af fangsttallene i 2006. |
| --- | --- | --- |

28.

For det andet har visse medlemsstater endnu ikke integreret indsamlingen af en af de tre centrale opgørelser i deres informationssystem, selv om det har været obligatorisk at indsamle opgørelserne, undertiden i over 20 år:

a)

I Frankrig begyndte de nationale myndigheder først i 2005 at kræve landingsopgørelser, og de blev stadig ikke taget i betragtning i det nationale system til kontrol af fangsttallene i 2006.

| b) | I Italien og Spanien foregår overvågningen af kvoteudnyttelsen kun på grundlag af én type opgørelse. |
| --- | --- |

b)

I Italien og Spanien foregår overvågningen af kvoteudnyttelsen kun på grundlag af én type opgørelse.

| c) | I Frankrig og Spanien registreres salgsnotaer vedrørende dybfrosne varer ikke, selv om det drejer sig om meget store mængder (32). |
| --- | --- |

c)

I Frankrig og Spanien registreres salgsnotaer vedrørende dybfrosne varer ikke, selv om det drejer sig om meget store mængder (32).

| d) | I Det Forenede Kongerige blev det først obligatorisk at registrere salgsnotaer i 2006. |
| --- | --- |

d)

I Det Forenede Kongerige blev det først obligatorisk at registrere salgsnotaer i 2006.

| 29. | For det tredje giver indsamlingssystemerne i medlemsstaterne ikke altid mulighed for, at man kan identificere og kræve de manglende dokumenter:






  a) | I Frankrig var der ifølge den afdeling, der er ansvarlig for at centralisere fangstdataene, i 2005 ikke registreret nogen oplysninger om fangst for 5 % af fartøjerne med en længde på over 10 m. |
| --- | --- | --- |

29.

For det tredje giver indsamlingssystemerne i medlemsstaterne ikke altid mulighed for, at man kan identificere og kræve de manglende dokumenter:

a)

I Frankrig var der ifølge den afdeling, der er ansvarlig for at centralisere fangstdataene, i 2005 ikke registreret nogen oplysninger om fangst for 5 % af fartøjerne med en længde på over 10 m.

| b) | I Det Forenede Kongerige findes der ingen mekanisme, der gør det muligt at kontrollere, at salgsnotaerne fra fartøjer under 10 m er fuldstændige, selv om salgsnotaerne er den eneste informationskilde, som kan bruges til at kontrollere denne del af flådens fangst. |
| --- | --- |

b)

I Det Forenede Kongerige findes der ingen mekanisme, der gør det muligt at kontrollere, at salgsnotaerne fra fartøjer under 10 m er fuldstændige, selv om salgsnotaerne er den eneste informationskilde, som kan bruges til at kontrollere denne del af flådens fangst.

| c) | I Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Spanien findes der ikke et system til kontrol af, at opgørelserne har fortløbende nummerering, således at man kan sikre sig, at man har fået udleveret alle dokumenter. |
| --- | --- |

c)

I Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Spanien findes der ikke et system til kontrol af, at opgørelserne har fortløbende nummerering, således at man kan sikre sig, at man har fået udleveret alle dokumenter.

| d) | I Danmark, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Nederlandene sammenholdes FOS-data (33) ikke systematisk med opgørelserne. I fire af disse fem lande, hvor Retten har foretaget test af dette aspekt, har den konstateret tilsyneladende usædvanlige forhold, som de kompetente myndigheder ikke har været i stand til at gøre rede for på en tilfredsstillende måde. |
| --- | --- |

d)

I Danmark, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Nederlandene sammenholdes FOS-data (33) ikke systematisk med opgørelserne. I fire af disse fem lande, hvor Retten har foretaget test af dette aspekt, har den konstateret tilsyneladende usædvanlige forhold, som de kompetente myndigheder ikke har været i stand til at gøre rede for på en tilfredsstillende måde.

| 30. | Endelig kan forsinkelser i indsamlingen og valideringen af data også skade opgørelsernes fuldstændighed. Det er tilfældet, når fangsterne ikke valideres inden sidste frist for fremsendelse til Kommissionen af de endelige tal for det forgangne år. Retten har identificeret adskillige usædvanlige forhold af denne slags:






  a) | I Det Forenede Kongerige medførte korrektioner foretaget efter sidste frist, der var den 15. februar 2006 (34), en kvoteoverskridelse i 2005 for tre fiskearter og en forhøjelse af de allerede konstaterede overskridelser for tre andre fiskearter. |
| --- | --- | --- |

30.

Endelig kan forsinkelser i indsamlingen og valideringen af data også skade opgørelsernes fuldstændighed. Det er tilfældet, når fangsterne ikke valideres inden sidste frist for fremsendelse til Kommissionen af de endelige tal for det forgangne år. Retten har identificeret adskillige usædvanlige forhold af denne slags:

a)

I Det Forenede Kongerige medførte korrektioner foretaget efter sidste frist, der var den 15. februar 2006 (34), en kvoteoverskridelse i 2005 for tre fiskearter og en forhøjelse af de allerede konstaterede overskridelser for tre andre fiskearter.

| b) | I Italien modtog den afdeling, der er ansvarlig for overvågningen af kvoter, yderligere otte opgørelser vedrørende almindelig tun efter fristen for indsendelse af de endelige tal. Opgørelserne var indsendt af en fisker, der undrede sig over, at myndighederne havde nedsat hans individuelle kvote for det nye år på grund af den lave fangstmængde, han havde angivet i 2005. Når de yderligere mængder tages i betragtning, er den nationale kvote overskredet. |
| --- | --- |

b)

I Italien modtog den afdeling, der er ansvarlig for overvågningen af kvoter, yderligere otte opgørelser vedrørende almindelig tun efter fristen for indsendelse af de endelige tal. Opgørelserne var indsendt af en fisker, der undrede sig over, at myndighederne havde nedsat hans individuelle kvote for det nye år på grund af den lave fangstmængde, han havde angivet i 2005. Når de yderligere mængder tages i betragtning, er den nationale kvote overskredet.

Valideringskontroller med begrænset rækkevidde og ikke altid effektive

Ingen af de besøgte medlemsstater kunne identificere alle usædvanlige forhold i forbindelse med opgørelserne

| 31. | I henhold til fællesskabsbestemmelserne (35) skal medlemsstaterne indføre et valideringssystem, som navnlig skal omfatte sammenholdelse og efterprøvning af de oplysninger, der er indkommet som følge af de forskellige indberetningsforpligtelser samt FOS-data. Hver medlemsstat skal endvidere oprette en database for at lette efterprøvningen, men det er ikke fastsat i bestemmelserne, hvilken art eller hvilket omfang af valideringskontroller der skal gennemføres. |
| --- | --- |

31.

I henhold til fællesskabsbestemmelserne (35) skal medlemsstaterne indføre et valideringssystem, som navnlig skal omfatte sammenholdelse og efterprøvning af de oplysninger, der er indkommet som følge af de forskellige indberetningsforpligtelser samt FOS-data. Hver medlemsstat skal endvidere oprette en database for at lette efterprøvningen, men det er ikke fastsat i bestemmelserne, hvilken art eller hvilket omfang af valideringskontroller der skal gennemføres.

| 32. | Ingen af medlemsstaterne havde et fuldstændigt integreret valideringssystem, dvs. et system, der gør det muligt at foretage automatisk og systematisk kontrol af alle oplysninger i opgørelser af samme art:






  a) | I ingen af de besøgte medlemsstater sammenholdes tallene fra de tre vigtigste opgørelser automatisk og systematisk med hinanden og med de tilsvarende FOS-data. |
| --- | --- | --- |

32.

Ingen af medlemsstaterne havde et fuldstændigt integreret valideringssystem, dvs. et system, der gør det muligt at foretage automatisk og systematisk kontrol af alle oplysninger i opgørelser af samme art:

a)

I ingen af de besøgte medlemsstater sammenholdes tallene fra de tre vigtigste opgørelser automatisk og systematisk med hinanden og med de tilsvarende FOS-data.

| b) | Da landingsopgørelserne ikke tages i betragtning i Frankrig, består valideringssystemet i at supplere ufuldstændige (36), og undertiden ikke relevante (37), salgsdata med overslagene fra logbogen. |
| --- | --- |

b)

Da landingsopgørelserne ikke tages i betragtning i Frankrig, består valideringssystemet i at supplere ufuldstændige (36), og undertiden ikke relevante (37), salgsdata med overslagene fra logbogen.

| c) | I Italien bruges der kun én opgørelse til at følge den eneste kvoterede fiskeart, og derfor er enhver sammenligning umulig; endvidere var den model, der blev anvendt i 2005 og stadig til dels i 2006, ikke i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. |
| --- | --- |

c)

I Italien bruges der kun én opgørelse til at følge den eneste kvoterede fiskeart, og derfor er enhver sammenligning umulig; endvidere var den model, der blev anvendt i 2005 og stadig til dels i 2006, ikke i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne.

| d) | I Danmark og Spanien sammenholdes dataene i landingsopgørelserne kun ved fysisk inspektion med dataene i salgsnotaerne. |
| --- | --- |

d)

I Danmark og Spanien sammenholdes dataene i landingsopgørelserne kun ved fysisk inspektion med dataene i salgsnotaerne.

| 33. | Endvidere var det sådan i alle de besøgte medlemsstater med undtagelse af Nederlandene, at eventuelle tal fra optællinger ved fysiske inspektioner ikke blev integreret i systemet for validering af fangstopgørelserne, selv om disse tal sådan set burde være mere pålidelige end tallene i opgørelserne. |
| --- | --- |

33.

Endvidere var det sådan i alle de besøgte medlemsstater med undtagelse af Nederlandene, at eventuelle tal fra optællinger ved fysiske inspektioner ikke blev integreret i systemet for validering af fangstopgørelserne, selv om disse tal sådan set burde være mere pålidelige end tallene i opgørelserne.

Der bliver ikke fulgt tilstrækkeligt op på alle de usædvanlige forhold, medlemsstaterne har identificeret

| 34. | Sammenholdelserne dokumenteres ikke i tilstrækkeligt omfang, således at man kan kontrollere, at de er foretaget, og at der er fulgt ordentligt op på identificerede usædvanlige forhold. Denne bemærkning vedrører alle de besøgte medlemsstater. |
| --- | --- |

34.

Sammenholdelserne dokumenteres ikke i tilstrækkeligt omfang, således at man kan kontrollere, at de er foretaget, og at der er fulgt ordentligt op på identificerede usædvanlige forhold. Denne bemærkning vedrører alle de besøgte medlemsstater.

| 35. | I Frankrig svækker juridiske hensyn valideringssystemet. I den franske administration er der en løbende debat om, hvorvidt dataene i opgørelserne er af statistisk art eller ej. Når der ikke er juridisk vished, underrettes inspektørerne ikke systematisk, hvis de tjenester, der er ansvarlige for databehandlingen, konstaterer afvigelser, der er større end tolerancemargenen. |
| --- | --- |

35.

I Frankrig svækker juridiske hensyn valideringssystemet. I den franske administration er der en løbende debat om, hvorvidt dataene i opgørelserne er af statistisk art eller ej. Når der ikke er juridisk vished, underrettes inspektørerne ikke systematisk, hvis de tjenester, der er ansvarlige for databehandlingen, konstaterer afvigelser, der er større end tolerancemargenen.

| 36. | Afslutningsvis har Retten i alle de besøgte medlemsstater kunnet identificere usædvanlige forhold i forbindelse med opgørelserne (38) på grund af de mangler ved valideringssystemerne, som ikke var opdaget, eller som der ikke var gjort noget ved. |
| --- | --- |

36.

Afslutningsvis har Retten i alle de besøgte medlemsstater kunnet identificere usædvanlige forhold i forbindelse med opgørelserne (38) på grund af de mangler ved valideringssystemerne, som ikke var opdaget, eller som der ikke var gjort noget ved.

Manglende integration og harmonisering på fællesskabsplan

De forskellige medlemsstaters systemer fungerer kun i meget begrænset omfang sammen, og det gør kontrollerne ufuldstændige

| 37. | De forskellige nationale systemer til indsamling af fangstdata fungerer ikke sammen og er ikke indbyrdes forbundne, og det mindsker mulighederne for kontrol og begrænser dermed valideringssystemernes effektivitet. Når første salg foregår i et andet land end flagstaten eller det land, hvor fisken blev landet, er det f.eks. ikke muligt automatisk at sammenholde dataene i salgsnotaen med dataene i logbogen og landingsopgørelsen (39). |
| --- | --- |

37.

De forskellige nationale systemer til indsamling af fangstdata fungerer ikke sammen og er ikke indbyrdes forbundne, og det mindsker mulighederne for kontrol og begrænser dermed valideringssystemernes effektivitet. Når første salg foregår i et andet land end flagstaten eller det land, hvor fisken blev landet, er det f.eks. ikke muligt automatisk at sammenholde dataene i salgsnotaen med dataene i logbogen og landingsopgørelsen (39).

De nationale tilpasningskoefficienter er upræcise og inkonsekvente

| 38. | TAC og kvoter fastsættes i ton udtrykt i levende vægt, dvs. som hele fisk og på fangsttidspunktet. Til gengæld anvendes der nettovægt i de opgørelser, der bruges til kontrol af fangsten (40). Differencen mellem de to mængdeangivelser skyldes især, at fisken skæres ud om bord på fiskerfartøjet. For at man kan sammenligne opgørelserne, findes der derfor tilpasningskoefficienter. De bygger på tidligere praksis (41), og dataene er aldrig blevet valideret omhyggeligt, men er ofte forskellige fra medlemsstat til medlemsstat. Det medfører, at de validerede fangsttal er upræcise og med ubegrundede og undertiden væsentlige differencer mellem de tonnager, der tages i betragtning ved overvågningen af kvoterne, alt efter om landingen har fundet sted i en medlemsstat eller i en anden (42). |
| --- | --- |

38.

TAC og kvoter fastsættes i ton udtrykt i levende vægt, dvs. som hele fisk og på fangsttidspunktet. Til gengæld anvendes der nettovægt i de opgørelser, der bruges til kontrol af fangsten (40). Differencen mellem de to mængdeangivelser skyldes især, at fisken skæres ud om bord på fiskerfartøjet. For at man kan sammenligne opgørelserne, findes der derfor tilpasningskoefficienter. De bygger på tidligere praksis (41), og dataene er aldrig blevet valideret omhyggeligt, men er ofte forskellige fra medlemsstat til medlemsstat. Det medfører, at de validerede fangsttal er upræcise og med ubegrundede og undertiden væsentlige differencer mellem de tonnager, der tages i betragtning ved overvågningen af kvoterne, alt efter om landingen har fundet sted i en medlemsstat eller i en anden (42).

Alvorlige problemer med sporbarhed i to af de besøgte medlemsstater

| 39. | I to af de besøgte medlemsstater er dataenes sporbarhed ikke sikret, dvs. at det ikke har været muligt at kontrollere, at de samlede data, der er fremsendt til Kommissionen, svarer til summen af alle validerede data. Der er her tale om et væsentligt usædvanligt forhold, eftersom det ikke er muligt at se sammenhængen mellem de data, der er brugt til at overvåge kvoterne, og de data, der er opført i de enkelte opgørelser:






  a) | I Frankrig var der for de seks analyserede arter væsentlige differencer mellem de samlede beløb i den detaljerede opgørelse udarbejdet af de nationale myndigheder og de endelige tal, der var meddelt Kommissionen (se tabel 1). De franske myndigheder forklarede, hvilke årsager der kunne være til disse differencer, men de kunne ikke aflevere en afstemt opgørelse.
  Tabel 1 | Fiskeart (i ton) |
| --- | --- | --- | --- |
| | ANF (havtaske) | BFT (alm. tun) | COD (torsk) | HKE (kulmule) | SRX (rokke) | WHG (hvilling) |
| Samlet mængde i den detaljerede oversigt, revisorerne fik udleveret | 19 910,5 | 1 683,1 | 5 537,7 | 13 167,4 | 56,9 | 13 391,4 |
| Data fremsendt til GD FISH | 15 981,9 | 1 864,4 | 6 528,9 | 7 425,1 | 48,5 | 12 914,4 |
| Difference (i ton) | 3 928,6 | – 181,3 | – 991,2 | 5 742,3 | 8,4 | 477,0 |
| Difference i % | 24,6 % | –9,7 % | –15,2 % | 77,3 % | 17,3 % | 3,7 % |

39.

I to af de besøgte medlemsstater er dataenes sporbarhed ikke sikret, dvs. at det ikke har været muligt at kontrollere, at de samlede data, der er fremsendt til Kommissionen, svarer til summen af alle validerede data. Der er her tale om et væsentligt usædvanligt forhold, eftersom det ikke er muligt at se sammenhængen mellem de data, der er brugt til at overvåge kvoterne, og de data, der er opført i de enkelte opgørelser:

a)

I Frankrig var der for de seks analyserede arter væsentlige differencer mellem de samlede beløb i den detaljerede opgørelse udarbejdet af de nationale myndigheder og de endelige tal, der var meddelt Kommissionen (se tabel 1). De franske myndigheder forklarede, hvilke årsager der kunne være til disse differencer, men de kunne ikke aflevere en afstemt opgørelse.

Tabel 1

Fiskeart (i ton)

ANF (havtaske)

BFT (alm. tun)

COD (torsk)

HKE (kulmule)

SRX (rokke)

WHG (hvilling)

Samlet mængde i den detaljerede oversigt, revisorerne fik udleveret

19 910,5

1 683,1

5 537,7

13 167,4

56,9

13 391,4

Data fremsendt til GD FISH

15 981,9

1 864,4

6 528,9

7 425,1

48,5

12 914,4

Difference (i ton)

3 928,6

– 181,3

– 991,2

5 742,3

8,4

477,0

Difference i %

24,6 %

–9,7 %

–15,2 %

77,3 %

17,3 %

3,7 %

| b) | I Spanien var de data vedrørende spanske fartøjers landinger i Spanien i 2005, der blev fremsendt til Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender (GD FISH), ca. 40 % (43) lavere end de data, der var registreret i de nationale databaser. De spanske myndigheder har erkendt, at de har undladt at anmelde 148,5 tusinde tons vedrørende fangster af arter, for hvilke der ikke er fastsat nogen kvote, til GD FISH, og de har ikke kunnet forklare de sidste 20,5 tusinde tons, der udgør afvigelsen. |
| --- | --- |

b)

I Spanien var de data vedrørende spanske fartøjers landinger i Spanien i 2005, der blev fremsendt til Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender (GD FISH), ca. 40 % (43) lavere end de data, der var registreret i de nationale databaser. De spanske myndigheder har erkendt, at de har undladt at anmelde 148,5 tusinde tons vedrørende fangster af arter, for hvilke der ikke er fastsat nogen kvote, til GD FISH, og de har ikke kunnet forklare de sidste 20,5 tusinde tons, der udgør afvigelsen.

| c) | Endvidere var situationen den i Italien, at selv om de centrale tjenester ikke havde udfærdiget en opgørelse over landinger af 97,5 tons almindelig tun i 2005 i Salernos kompetenceområde, bekræftede de ansvarlige kontrolmyndigheder på stedet, at denne fiskeart ikke var landet i det pågældende år. I to af de syv fangstopgørelser vedrørende de landede mængder var der angivet en havn i en anden region. Det var ikke muligt ved analyse af FOS-signalerne at finde frem til fartøjernes præcise position på den anførte landingsdato (44). |
| --- | --- |

c)

Endvidere var situationen den i Italien, at selv om de centrale tjenester ikke havde udfærdiget en opgørelse over landinger af 97,5 tons almindelig tun i 2005 i Salernos kompetenceområde, bekræftede de ansvarlige kontrolmyndigheder på stedet, at denne fiskeart ikke var landet i det pågældende år. I to af de syv fangstopgørelser vedrørende de landede mængder var der angivet en havn i en anden region. Det var ikke muligt ved analyse af FOS-signalerne at finde frem til fartøjernes præcise position på den anførte landingsdato (44).

Endelig er de data, der anvendes til kvoteovervågning, usikre

Medlemsstaterne har ikke foretaget samlet revision og har ikke noget attesteringssystem

| 40. | Ingen af de besøgte medlemsstater har gennemført en samlet revision af systemerne til indsamling og validering af fangstdata med henblik på at evaluere kvaliteten af edb-applikationerne. Dertil kommer, at de data, der stammer fra disse systemer, og som er blevet fremsendt til Kommissionen, aldrig er blevet attesteret af et uafhængigt organ. |
| --- | --- |

40.

Ingen af de besøgte medlemsstater har gennemført en samlet revision af systemerne til indsamling og validering af fangstdata med henblik på at evaluere kvaliteten af edb-applikationerne. Dertil kommer, at de data, der stammer fra disse systemer, og som er blevet fremsendt til Kommissionen, aldrig er blevet attesteret af et uafhængigt organ.

| 41. | I den oprindelige udgave af kontrolforordningen (45) var det dog fastsat, at hver medlemsstat inden et år efter ikrafttrædelsen af forordningen skulle forelægge en rapport for Kommissionen, hvori det blev beskrevet, hvordan oplysningerne indsamledes og efterprøvedes, og hvor pålidelige de var. Denne forpligtelse er ikke blevet bibeholdt i senere udgaver af forordningen (46). |
| --- | --- |

41.

I den oprindelige udgave af kontrolforordningen (45) var det dog fastsat, at hver medlemsstat inden et år efter ikrafttrædelsen af forordningen skulle forelægge en rapport for Kommissionen, hvori det blev beskrevet, hvordan oplysningerne indsamledes og efterprøvedes, og hvor pålidelige de var. Denne forpligtelse er ikke blevet bibeholdt i senere udgaver af forordningen (46).

Kommissionen er bevidst om denne situation

| 42. | Kommissionen ved godt, at nogle af de data, den modtager, er usikre og har allerede offentligt udtalt sig herom (47). |
| --- | --- |

42.

Kommissionen ved godt, at nogle af de data, den modtager, er usikre og har allerede offentligt udtalt sig herom (47).

| 43. | Ikke desto mindre er det disse usikre data, Kommissionen bruger i sine bestræbelser for at forebygge kvoteoverskridelser og, når det ikke lykkes, udstede sanktioner. |
| --- | --- |

43.

Ikke desto mindre er det disse usikre data, Kommissionen bruger i sine bestræbelser for at forebygge kvoteoverskridelser og, når det ikke lykkes, udstede sanktioner.

Kommissionens overvågning er ikke tilstrækkelig

| 44. | Medlemsstaterne er hovedansvarlige for forvaltningen og overvågningen af deres kvoter. De skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå, at kvoterne overskrides, f.eks. ved om nødvendigt at lukke for fiskeri af de berørte arter. Det er Kommissionens opgave at sikre sig, at medlemsstaterne overholder deres forpligtelser. Med henblik herpå har den mulighed for på eget initiativ at indføre et fiskeristop (48). |
| --- | --- |

44.

Medlemsstaterne er hovedansvarlige for forvaltningen og overvågningen af deres kvoter. De skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå, at kvoterne overskrides, f.eks. ved om nødvendigt at lukke for fiskeri af de berørte arter. Det er Kommissionens opgave at sikre sig, at medlemsstaterne overholder deres forpligtelser. Med henblik herpå har den mulighed for på eget initiativ at indføre et fiskeristop (48).

Et utilstrækkeligt informationssystem

| 45. | Det informationssystem, som hver måned forsyner Kommissionen med fangstdata fra medlemsstaterne, er på flere måder mangelfuldt. For det første er de fremsendte oplysninger, som anført ovenfor, usikre. For det andet overholder ikke alle medlemsstater systematisk tidsfristen for fremsendelse af rapporter, hvilket begrænser Kommissionens reaktionsevne. Og fordi oplysningerne kumuleres i årets løb, er det ikke muligt at foretage overensstemmelsestest og sammenligne bestemte perioder fra et år til det næste eller identificere forsinkelser i behandlingen. Da visse simple logiske test ikke foretages, er det endelig ikke muligt med det samme at identificere visse, selv grove, usædvanlige forhold i forbindelse med opgørelserne (49). |
| --- | --- |

45.

Det informationssystem, som hver måned forsyner Kommissionen med fangstdata fra medlemsstaterne, er på flere måder mangelfuldt. For det første er de fremsendte oplysninger, som anført ovenfor, usikre. For det andet overholder ikke alle medlemsstater systematisk tidsfristen for fremsendelse af rapporter, hvilket begrænser Kommissionens reaktionsevne. Og fordi oplysningerne kumuleres i årets løb, er det ikke muligt at foretage overensstemmelsestest og sammenligne bestemte perioder fra et år til det næste eller identificere forsinkelser i behandlingen. Da visse simple logiske test ikke foretages, er det endelig ikke muligt med det samme at identificere visse, selv grove, usædvanlige forhold i forbindelse med opgørelserne (49).

Dataenes kvalitet vurderes ikke

| 46. | Kommissionen sammenholder ikke de data, GD FISH får tilsendt inden for rammerne af gennemførelsen af fiskeripolitikken, med data af samme art, som Eurostat (50) har modtaget, og som i nogle tilfælde er meget forskellige fra GD FISH’s data. |
| --- | --- |

46.

Kommissionen sammenholder ikke de data, GD FISH får tilsendt inden for rammerne af gennemførelsen af fiskeripolitikken, med data af samme art, som Eurostat (50) har modtaget, og som i nogle tilfælde er meget forskellige fra GD FISH’s data.

| 47. | Kommissionen har siden 1999 haft adgang til kopier af de nationale edb-filer (51). Den burde således kunne vurdere kvaliteten af de oplysninger, den modtager. Den har imidlertid først i 2007 rettet en første henvendelse til medlemsstaterne om at få adgang til fangstdata. Kommissionen forklarer, at den har brugt denne mulighed meget lidt, fordi dens kontrol- og inspektionsenheder ikke havde tilstrækkeligt personale med egentlig knowhow om dataanalyse, -behandling og -kontrol. |
| --- | --- |

47.

Kommissionen har siden 1999 haft adgang til kopier af de nationale edb-filer (51). Den burde således kunne vurdere kvaliteten af de oplysninger, den modtager. Den har imidlertid først i 2007 rettet en første henvendelse til medlemsstaterne om at få adgang til fangstdata. Kommissionen forklarer, at den har brugt denne mulighed meget lidt, fordi dens kontrol- og inspektionsenheder ikke havde tilstrækkeligt personale med egentlig knowhow om dataanalyse, -behandling og -kontrol.

Tabel 2

Eksempler på differencer mellem GD FISH-data og Eurostat-data

| 2005 almindelig tun (BFT) (i ton) |
| --- |
| Medlemsstat | Kvote | GD FISH-data | Eurostat-data | Difference |
| tons | % |
| Frankrig | 6 983 | 8 936 | 9 726 | – 791 | –8,8 % |
| Italien | 4 888 | 4 879 | 4 272 | 607 | 12,4 % |
| Spanien | 5 857 | 5 850 | 5 650 | 200 | 3,4 % |

2005 almindelig tun (BFT) (i ton)

Medlemsstat

Kvote

GD FISH-data

Eurostat-data

Difference

tons

%

Frankrig

6 983

8 936

9 726

– 791

–8,8 %

Italien

4 888

4 879

4 272

607

12,4 %

Spanien

5 857

5 850

5 650

200

3,4 %

Begrænset overvågning

| 48. | Det alarm- og overvågningssystem, Kommissionen har indført, går ud på, at kvotemængden for kvoterede bestande (52) automatisk sammenlignes med de indberettede fangster. Når kvoteudnyttelsen nærmer sig en bestemt tærskel, sendes der en alarmmeddelelse til medlemsstaten, der anmodes om at meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger den agter at træffe. |
| --- | --- |

48.

Det alarm- og overvågningssystem, Kommissionen har indført, går ud på, at kvotemængden for kvoterede bestande (52) automatisk sammenlignes med de indberettede fangster. Når kvoteudnyttelsen nærmer sig en bestemt tærskel, sendes der en alarmmeddelelse til medlemsstaten, der anmodes om at meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger den agter at træffe.

| 49. | Forsinkelserne i forbindelse med fangstopgørelserne og i overvågningen af udvekslingen af kvoter medlemsstaterne imellem, de særlige betingelser (53), som gør processen endnu mere kompliceret, mulighederne for kompensation, overførsel af kvoter til det følgende år eller vejet nedsættelse af næste års kvote samtidig med, at der kun er afsat få menneskelige ressourcer, bevirker alt sammen, at denne procedure bliver mindre effektiv, end den kunne have været. I 2005 har det ikke været muligt ved hjælp af systemet at undgå officiel overskridelse af 26 kvoter, og heraf var 11 overskridelser væsentlige (54). |
| --- | --- |

49.

Forsinkelserne i forbindelse med fangstopgørelserne og i overvågningen af udvekslingen af kvoter medlemsstaterne imellem, de særlige betingelser (53), som gør processen endnu mere kompliceret, mulighederne for kompensation, overførsel af kvoter til det følgende år eller vejet nedsættelse af næste års kvote samtidig med, at der kun er afsat få menneskelige ressourcer, bevirker alt sammen, at denne procedure bliver mindre effektiv, end den kunne have været. I 2005 har det ikke været muligt ved hjælp af systemet at undgå officiel overskridelse af 26 kvoter, og heraf var 11 overskridelser væsentlige (54).

Begrænsede aktionsmuligheder

| 50. | Kommissionen kan på eget initiativ standse en fiskeriaktivitet (55). Den skal dog have indsamlet tilstrækkelige beviser for at være sikker på, at en kvote er opbrugt, og det begrænser i praksis anvendelsen af denne bestemmelse til de bestande, der kun fanges af et begrænset antal fartøjer, og hvoraf der kun landes begrænsede mængder. Ønsket om at undgå enhver risiko af juridisk art medfører, at Kommissionen vil have et meget højt sikkerhedsniveau, inden den reagerer, hvilket udsætter datoen for beslutningstagningen endnu mere og dermed nedsætter foranstaltningens effektivitet. |
| --- | --- |

50.

Kommissionen kan på eget initiativ standse en fiskeriaktivitet (55). Den skal dog have indsamlet tilstrækkelige beviser for at være sikker på, at en kvote er opbrugt, og det begrænser i praksis anvendelsen af denne bestemmelse til de bestande, der kun fanges af et begrænset antal fartøjer, og hvoraf der kun landes begrænsede mængder. Ønsket om at undgå enhver risiko af juridisk art medfører, at Kommissionen vil have et meget højt sikkerhedsniveau, inden den reagerer, hvilket udsætter datoen for beslutningstagningen endnu mere og dermed nedsætter foranstaltningens effektivitet.

| 51. | Retten konkluderer, at overvågningen af kvoter er utilstrækkelig, fordi den er baseret på data af tvivlsom kvalitet, der kun i begrænset omfang kontrolleres af Kommissionen, og der er ikke nogen reel mulighed for at håndhæve reglerne. Endvidere garanterer selv grundige administrative kontroller ikke i alle tilfælde, at oplysningerne i opgørelserne er korrekte. De skal suppleres af fysiske inspektioner. |
| --- | --- |

51.

Retten konkluderer, at overvågningen af kvoter er utilstrækkelig, fordi den er baseret på data af tvivlsom kvalitet, der kun i begrænset omfang kontrolleres af Kommissionen, og der er ikke nogen reel mulighed for at håndhæve reglerne. Endvidere garanterer selv grundige administrative kontroller ikke i alle tilfælde, at oplysningerne i opgørelserne er korrekte. De skal suppleres af fysiske inspektioner.

De nationale inspektioners effektivitet er begrænset

| 52. | En vellykket politik med bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne kræver, at de forskellige bestemmelser reelt følges. Der skal være effektive kontrol- og inspektionssystemer, der kan forebygge og opdage overtrædelser. Det er nødvendigt med generelle referencestandarder, et tilstrækkeligt kontrolpres og en optimering af inspektionsaktiviteterne, men Retten kunne ikke verificere, at dette fandtes. |
| --- | --- |

52.

En vellykket politik med bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne kræver, at de forskellige bestemmelser reelt følges. Der skal være effektive kontrol- og inspektionssystemer, der kan forebygge og opdage overtrædelser. Det er nødvendigt med generelle referencestandarder, et tilstrækkeligt kontrolpres og en optimering af inspektionsaktiviteterne, men Retten kunne ikke verificere, at dette fandtes.

Der er ingen generelle standarder

Når der ikke er generelle standarder ...

| 53. | I henhold til fællesskabsbestemmelserne skal medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger for effektiv kontrol og inspektion af overholdelsen af de regler, der gælder for den fælles fiskeripolitik (56). Der er imidlertid ingen retningslinje, der definerer disse begreber. |
| --- | --- |

53.

I henhold til fællesskabsbestemmelserne skal medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger for effektiv kontrol og inspektion af overholdelsen af de regler, der gælder for den fælles fiskeripolitik (56). Der er imidlertid ingen retningslinje, der definerer disse begreber.

| 54. | Som følge af reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002 og især inden for rammerne af genopretningsplanerne har Kommissionen i bestemmelserne indbygget inspektionsnormer, kvantitative kontrolmål og krav om, at medlemsstaterne skal have nationale kontrolprogrammer. De vedrører dog kun specifikke tilfælde, og der er risiko for, at hvis der stilles mange krav, kan det ende med overlapning eller forvirring, og gøre det vanskeligt at forvalte og opfylde kravene uden at svække kontrolniveauet væsentligt for det fiskeri, disse planer ikke vedrører. |
| --- | --- |

54.

Som følge af reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002 og især inden for rammerne af genopretningsplanerne har Kommissionen i bestemmelserne indbygget inspektionsnormer, kvantitative kontrolmål og krav om, at medlemsstaterne skal have nationale kontrolprogrammer. De vedrører dog kun specifikke tilfælde, og der er risiko for, at hvis der stilles mange krav, kan det ende med overlapning eller forvirring, og gøre det vanskeligt at forvalte og opfylde kravene uden at svække kontrolniveauet væsentligt for det fiskeri, disse planer ikke vedrører.

... medfører det forskelligartede og dårligt accepterede praksis ...

| 55. | Når der ikke er fastsat fælles standarder, har hver enkelt medlemsstat i sit kompetenceområde indført sit eget system med egne karakteristikker. De mange forskellige nationale fremgangsmåder har medført forskellige procedurer og praksis. Disse forskelle giver de involverede mulighed for at kritisere praksis, som de anser for diskriminerende, og betvivle relevansen af den fælles fiskeripolitik, hvilket gør dem mindre tilbøjelige til at overholde reglerne. |
| --- | --- |

55.

Når der ikke er fastsat fælles standarder, har hver enkelt medlemsstat i sit kompetenceområde indført sit eget system med egne karakteristikker. De mange forskellige nationale fremgangsmåder har medført forskellige procedurer og praksis. Disse forskelle giver de involverede mulighed for at kritisere praksis, som de anser for diskriminerende, og betvivle relevansen af den fælles fiskeripolitik, hvilket gør dem mindre tilbøjelige til at overholde reglerne.

... og det begrænser omfanget af Kommissionens evalueringer

| 56. | Det er Kommissionens opgave at evaluere og kontrollere medlemsstaternes anvendelse af reglerne for den fælles fiskeripolitik (57), og navnlig hvordan de opfylder deres forpligtelse til at iværksætte et effektivt kontrol- og inspektionssystem. Kommissionen offentliggør rapporter herom hvert tredje år (58). |
| --- | --- |

56.

Det er Kommissionens opgave at evaluere og kontrollere medlemsstaternes anvendelse af reglerne for den fælles fiskeripolitik (57), og navnlig hvordan de opfylder deres forpligtelse til at iværksætte et effektivt kontrol- og inspektionssystem. Kommissionen offentliggør rapporter herom hvert tredje år (58).

| 57. | Da der ikke findes regler, og da Kommissionen ikke har udviklet generelt anerkendte standarder, har den ikke gennemført generelle evalueringer af de systemer, der eksisterer i medlemsstaterne. I sit inspektionsarbejde har den tendens til at fokusere på de procedurer i de nationale systemer, som der gælder særlige standarder for i reglerne. Det er kun dette arbejde, der kan udmønte sig i konklusioner, der kan anvendes i en retssag. Men denne metode gør den ikke i stand til at udtale sig om den samlede effektivitet af de inspektions- og kontrolsystemer, som hver enkelt medlemsstat er forpligtet til at have i medfør af fællesskabsbestemmelserne. |
| --- | --- |

57.

Da der ikke findes regler, og da Kommissionen ikke har udviklet generelt anerkendte standarder, har den ikke gennemført generelle evalueringer af de systemer, der eksisterer i medlemsstaterne. I sit inspektionsarbejde har den tendens til at fokusere på de procedurer i de nationale systemer, som der gælder særlige standarder for i reglerne. Det er kun dette arbejde, der kan udmønte sig i konklusioner, der kan anvendes i en retssag. Men denne metode gør den ikke i stand til at udtale sig om den samlede effektivitet af de inspektions- og kontrolsystemer, som hver enkelt medlemsstat er forpligtet til at have i medfør af fællesskabsbestemmelserne.

| 58. | Retten har evalueret effektiviteten af inspektions- og kontrolsystemerne i de medlemsstater, den har aflagt revisionsbesøg i, idet den har taget udgangspunkt i de standarder, der gælder for alle kontrolsystemer (59). Disse standarder kan opdeles i to store kategorier, de standarder, der sikrer et tilstrækkeligt samlet kontrolpres, og de standarder, der sikrer, at inspektionerne er målrettede. |
| --- | --- |

58.

Retten har evalueret effektiviteten af inspektions- og kontrolsystemerne i de medlemsstater, den har aflagt revisionsbesøg i, idet den har taget udgangspunkt i de standarder, der gælder for alle kontrolsystemer (59). Disse standarder kan opdeles i to store kategorier, de standarder, der sikrer et tilstrækkeligt samlet kontrolpres, og de standarder, der sikrer, at inspektionerne er målrettede.

Et kontrolpres, der er vanskeligt at evaluere, og som ikke altid er tilstrækkeligt

| 59. | Alle kontrolsystemer må for at være effektive omfatte et mindstemål af fysisk inspektion, således at overholdelsen af reglerne kan efterprøves på stedet. Det er ikke kun inspektionens omfang, der vurderes, men også kvaliteten. Det er derfor nødvendigt at have defineret de karakteristikker, som en kontrol mindst skal opfylde, at følge op på inspektionsaktiviteten og at kontrollere, at inspektionerne har fundet sted, og at de er af den fornødne kvalitet. |
| --- | --- |

59.

Alle kontrolsystemer må for at være effektive omfatte et mindstemål af fysisk inspektion, således at overholdelsen af reglerne kan efterprøves på stedet. Det er ikke kun inspektionens omfang, der vurderes, men også kvaliteten. Det er derfor nødvendigt at have defineret de karakteristikker, som en kontrol mindst skal opfylde, at følge op på inspektionsaktiviteten og at kontrollere, at inspektionerne har fundet sted, og at de er af den fornødne kvalitet.

Der er ingen generelle bestemmelser om standarder for inspektioner

| 60. | Som tidligere anført er begrebet inspektion ikke defineret i fællesskabsbestemmelserne. Termen »inspektion« kan således lige så vel bruges om en kontrol, der gennemføres på nogle få minutter og er begrænset til kontrol af fiskeritilladelsen, som om en kontrol, der foregår over flere dage, involverer adskillige inspektører og omfatter en grundig kontrol af lasten, fiskeredskaberne og alle dokumenter. Endvidere gør denne situation det muligt for nogle medlemsstater at medtage inspektioner i deres kontrolstatistikker, der ikke direkte vedrører overholdelsen af bestemmelserne om bevarelse af fiskeressourcen, men som f.eks. vedrører bestemmelser om sundhed eller sikkerhed. |
| --- | --- |

60.

Som tidligere anført er begrebet inspektion ikke defineret i fællesskabsbestemmelserne. Termen »inspektion« kan således lige så vel bruges om en kontrol, der gennemføres på nogle få minutter og er begrænset til kontrol af fiskeritilladelsen, som om en kontrol, der foregår over flere dage, involverer adskillige inspektører og omfatter en grundig kontrol af lasten, fiskeredskaberne og alle dokumenter. Endvidere gør denne situation det muligt for nogle medlemsstater at medtage inspektioner i deres kontrolstatistikker, der ikke direkte vedrører overholdelsen af bestemmelserne om bevarelse af fiskeressourcen, men som f.eks. vedrører bestemmelser om sundhed eller sikkerhed.

| 61. | Ikke alle kontroller skal nødvendigvis være udtømmende for at være nyttige, men en inspektion skal dog, alt efter hvilken form for inspektion der er tale om, opfylde visse betingelser. F.eks. giver en landingskontrol, hvor inspektørerne ikke er til stede, fra landingen begynder, og til den er færdig, og hvor lastrummets indhold ikke kontrolleres til sidst, ikke inspektørerne mulighed for at udtale sig om, hvorvidt de angivne fangstmængder er korrekte. |
| --- | --- |

61.

Ikke alle kontroller skal nødvendigvis være udtømmende for at være nyttige, men en inspektion skal dog, alt efter hvilken form for inspektion der er tale om, opfylde visse betingelser. F.eks. giver en landingskontrol, hvor inspektørerne ikke er til stede, fra landingen begynder, og til den er færdig, og hvor lastrummets indhold ikke kontrolleres til sidst, ikke inspektørerne mulighed for at udtale sig om, hvorvidt de angivne fangstmængder er korrekte.

| 62. | Det er imidlertid ikke alle medlemsstater, der reelt for hver hovedtype af inspektioner har defineret, hvilke kriterier der skal opfyldes, for at en inspektion kan anses for at være effektiv. Først i 2007 har Kommissionen gjort noget ved det og har fastsat de kriterier, som nationale inspektioner skal opfylde, for at de kan tælle med som inspektioner i de evalueringsrapporter, Kommissionen udgiver hvert tredje år. Svaghederne ved medlemsstaternes informationssystemer vil imidlertid kunne gøre det problematisk at identificere og tælle de inspektioner, der opfylder disse kriterier. |
| --- | --- |

62.

Det er imidlertid ikke alle medlemsstater, der reelt for hver hovedtype af inspektioner har defineret, hvilke kriterier der skal opfyldes, for at en inspektion kan anses for at være effektiv. Først i 2007 har Kommissionen gjort noget ved det og har fastsat de kriterier, som nationale inspektioner skal opfylde, for at de kan tælle med som inspektioner i de evalueringsrapporter, Kommissionen udgiver hvert tredje år. Svaghederne ved medlemsstaternes informationssystemer vil imidlertid kunne gøre det problematisk at identificere og tælle de inspektioner, der opfylder disse kriterier.

Inspektionerne er dårligt dokumenteret ...

| 63. | Det er af afgørende vigtighed, at den enkelte inspektion dokumenteres godt. Det giver for det første mulighed for at kontrollere kvaliteten og omfanget af de foretagne kontroller, og for det andet er det et uundværligt element for de retssager, der kan blive indledt i tilfælde af overtrædelse af bestemmelserne. |
| --- | --- |

63.

Det er af afgørende vigtighed, at den enkelte inspektion dokumenteres godt. Det giver for det første mulighed for at kontrollere kvaliteten og omfanget af de foretagne kontroller, og for det andet er det et uundværligt element for de retssager, der kan blive indledt i tilfælde af overtrædelse af bestemmelserne.

| 64. | Der findes ingen fællesskabsbestemmelser om, at alle inspektorater skal anvende standardkontrolformularer (60). Da der ikke findes harmoniserede standarder, ville det ellers give mere gennemsigtighed og lette samarbejdet mellem de forskellige inspektionsenheder i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

64.

Der findes ingen fællesskabsbestemmelser om, at alle inspektorater skal anvende standardkontrolformularer (60). Da der ikke findes harmoniserede standarder, ville det ellers give mere gennemsigtighed og lette samarbejdet mellem de forskellige inspektionsenheder i alle medlemsstater.

| 65. | I medlemsstaterne påviste Retten følgende mangler ved dokumentationen af inspektionsarbejdet:






  a) | I Italien blev der kun skrevet rapport om de inspektioner, der gav anledning til konstatering af en overtrædelse, og rapporterne indeholdt kun detaljer om overtrædelserne |
| --- | --- | --- |

65.

I medlemsstaterne påviste Retten følgende mangler ved dokumentationen af inspektionsarbejdet:

a)

I Italien blev der kun skrevet rapport om de inspektioner, der gav anledning til konstatering af en overtrædelse, og rapporterne indeholdt kun detaljer om overtrædelserne

| b) | I Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Nederlandene var det ikke muligt ved hjælp af inspektionsrapporterne at undersøge, om bestemte betingelser (61), der er væsentlige for en inspektions effektivitet, var blevet overholdt, eller rapporterne indeholdt modstridende oplysninger. |
| --- | --- |

b)

I Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Nederlandene var det ikke muligt ved hjælp af inspektionsrapporterne at undersøge, om bestemte betingelser (61), der er væsentlige for en inspektions effektivitet, var blevet overholdt, eller rapporterne indeholdt modstridende oplysninger.

... og medtages ikke altid i de centraliserede databaser

| 66. | Det er meget vigtigt at registrere alle inspektionsrapporter i en centraliseret database. Kun en sådan base kan gøre det lettere at finde og udnytte data, så der kan foretages en samlet evaluering af inspektionsaktiviteten og navnlig af omfanget og resultaterne. |
| --- | --- |

66.

Det er meget vigtigt at registrere alle inspektionsrapporter i en centraliseret database. Kun en sådan base kan gøre det lettere at finde og udnytte data, så der kan foretages en samlet evaluering af inspektionsaktiviteten og navnlig af omfanget og resultaterne.

| 67. | Heller ikke på dette område har fællesskabsbestemmelserne defineret nogen forpligtelse eller standard, og hver medlemsstat har mulighed for at udvikle sit eget system eller undlade at gøre det. |
| --- | --- |

67.

Heller ikke på dette område har fællesskabsbestemmelserne defineret nogen forpligtelse eller standard, og hver medlemsstat har mulighed for at udvikle sit eget system eller undlade at gøre det.

| 68. | Da Retten aflagde revisionsbesøg, havde hverken Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien eller Spanien et centraliseret system til registrering af inspektionsrapporter. |
| --- | --- |

68.

Da Retten aflagde revisionsbesøg, havde hverken Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien eller Spanien et centraliseret system til registrering af inspektionsrapporter.

Der foretages kun kvalitetskontrol i begrænset omfang

| 69. | Kvalitetskontrol er en forudsætning for et effektivt kontrolsystem, således at det kan sikres, at inspektionsarbejdet er udført i overensstemmelse med de gældende standarder på området. I alle de besøgte medlemsstater blev der foretaget en gennemgang af rapporterne fra de inspektioner, der medførte, at der blev foreslået sanktioner, men ikke af de øvrige inspektionsrapporter, og derfor er det umuligt at påvise visse usædvanlige forhold forbundet med kontrollen og træffe afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

69.

Kvalitetskontrol er en forudsætning for et effektivt kontrolsystem, således at det kan sikres, at inspektionsarbejdet er udført i overensstemmelse med de gældende standarder på området. I alle de besøgte medlemsstater blev der foretaget en gennemgang af rapporterne fra de inspektioner, der medførte, at der blev foreslået sanktioner, men ikke af de øvrige inspektionsrapporter, og derfor er det umuligt at påvise visse usædvanlige forhold forbundet med kontrollen og træffe afhjælpende foranstaltninger.

| 70. | I fem af de seks medlemsstater, Retten besøgte, konstaterede den tilfælde, hvor der ikke var blevet fulgt op på overtrædelser som fastsat i procedurerne, uden at der fandtes en dokumenteret begrundelse herfor. I den sjette medlemsstat, Italien, er det slet ikke muligt at finde frem til sådanne tilfælde, i og med at kun de inspektioner, der giver anledning til konstatering af en overtrædelse, bliver dokumenteret. |
| --- | --- |

70.

I fem af de seks medlemsstater, Retten besøgte, konstaterede den tilfælde, hvor der ikke var blevet fulgt op på overtrædelser som fastsat i procedurerne, uden at der fandtes en dokumenteret begrundelse herfor. I den sjette medlemsstat, Italien, er det slet ikke muligt at finde frem til sådanne tilfælde, i og med at kun de inspektioner, der giver anledning til konstatering af en overtrædelse, bliver dokumenteret.

Der er ikke altid inspektører nok

| 71. | Antallet af inspektører og den del af deres arbejdstid, de bruger på fiskeriinspektion, skal kunne sikre et tilfredsstillende kontrolomfang og en afskrækkende tilstedeværelse. På grund af de meget forskelligartede lokale forhold (62) er det dog ikke muligt at fastsætte fælles standarder på området. |
| --- | --- |

71.

Antallet af inspektører og den del af deres arbejdstid, de bruger på fiskeriinspektion, skal kunne sikre et tilfredsstillende kontrolomfang og en afskrækkende tilstedeværelse. På grund af de meget forskelligartede lokale forhold (62) er det dog ikke muligt at fastsætte fælles standarder på området.

| 72. | Efter Rettens revisionsbesøg måtte det i flere medlemsstater erkendes eller registreres, at kontrolaktiviteten var utilstrækkelig:






  a) | I Spanien havde de nationale myndigheder i 2003 vurderet, at det var nødvendigt med 139 inspektører, men i 2006 var der 91. |
| --- | --- | --- |

72.

Efter Rettens revisionsbesøg måtte det i flere medlemsstater erkendes eller registreres, at kontrolaktiviteten var utilstrækkelig:

a)

I Spanien havde de nationale myndigheder i 2003 vurderet, at det var nødvendigt med 139 inspektører, men i 2006 var der 91.

| b) | I Danmark og Det Forenede Kongerige (England og Wales) er inspektørernes tilstedeværelse tydeligvis ikke tilstrækkelig, da hvert hold på to inspektører i gennemsnit er ansvarligt for henholdsvis 11 og 10 landingspladser, der anvendes flere gange om dagen. |
| --- | --- |

b)

I Danmark og Det Forenede Kongerige (England og Wales) er inspektørernes tilstedeværelse tydeligvis ikke tilstrækkelig, da hvert hold på to inspektører i gennemsnit er ansvarligt for henholdsvis 11 og 10 landingspladser, der anvendes flere gange om dagen.

| 73. | Det er ikke muligt at udtale sig om omfanget af fiskeriinspektørernes aktiviteter for visse inspektionsenheder i Frankrig og Italien. De foretog nemlig også kontrolbesøg på andre områder og rådede ikke over et analytisk redskab, der kunne give præcise og kontrollerbare oplysninger om fiskeriinspektionsaktiviteterne (jf. punkt 83). |
| --- | --- |

73.

Det er ikke muligt at udtale sig om omfanget af fiskeriinspektørernes aktiviteter for visse inspektionsenheder i Frankrig og Italien. De foretog nemlig også kontrolbesøg på andre områder og rådede ikke over et analytisk redskab, der kunne give præcise og kontrollerbare oplysninger om fiskeriinspektionsaktiviteterne (jf. punkt 83).

Kontrolaktiviteterne er ikke blevet optimeret

| 74. | Ud over et tilstrækkeligt samlet kontrolpres er det nødvendigt, for at et kontrolsystem kan være effektivt, at de disponible ressourcer udnyttes optimalt. |
| --- | --- |

74.

Ud over et tilstrækkeligt samlet kontrolpres er det nødvendigt, for at et kontrolsystem kan være effektivt, at de disponible ressourcer udnyttes optimalt.

En for begrænset adgang til de data, der er nødvendige for planlægningen og udvælgelsen af inspektionsmålgrupperne

| 75. | Et godt kendskab til de forskellige fiskeriaktiviteter, de implicerede parter, de konstaterede overtrædelser og tidligere sanktioner er afgørende for, om man kan foretage en god risikoanalyse, lægge en egnet kontrolstrategi og udarbejde et relevant program. |
| --- | --- |

75.

Et godt kendskab til de forskellige fiskeriaktiviteter, de implicerede parter, de konstaterede overtrædelser og tidligere sanktioner er afgørende for, om man kan foretage en god risikoanalyse, lægge en egnet kontrolstrategi og udarbejde et relevant program.

| 76. | På operationelt plan afhænger kontrollernes effektivitet således også af inspektørernes evne til at udvælge det af de potentielle kontrolmål, der er mest interessant i betragtning af dets karakteristikker (63). Det er i den forbindelse af afgørende vigtighed, at databaserne gengiver de forskellige oplysninger, og at dataene er pålidelige, fuldstændige og ajourførte, og endelig at hver inspektør har direkte og umiddelbar adgang til dem fra kontrolstedet. |
| --- | --- |

76.

På operationelt plan afhænger kontrollernes effektivitet således også af inspektørernes evne til at udvælge det af de potentielle kontrolmål, der er mest interessant i betragtning af dets karakteristikker (63). Det er i den forbindelse af afgørende vigtighed, at databaserne gengiver de forskellige oplysninger, og at dataene er pålidelige, fuldstændige og ajourførte, og endelig at hver inspektør har direkte og umiddelbar adgang til dem fra kontrolstedet.

| 77. | I nogle tilfælde har medlemsstaterne ikke et informationssystem, der giver dem mulighed for at indsamle, arkivere og foretage søgninger i dataene:






  a) | Der findes ingen inspektionsdatabase i Italien, og inspektionsdatabasen er for ufuldstændig i Frankrig. |
| --- | --- | --- |

77.

I nogle tilfælde har medlemsstaterne ikke et informationssystem, der giver dem mulighed for at indsamle, arkivere og foretage søgninger i dataene:

a)

Der findes ingen inspektionsdatabase i Italien, og inspektionsdatabasen er for ufuldstændig i Frankrig.

| b) | Fangstregistreringssystemet gør det ikke muligt at få fat på de relevante oplysninger; i Frankrig er det for eksempel ikke muligt at få oplyst landingsmængde pr. havn. |
| --- | --- |

b)

Fangstregistreringssystemet gør det ikke muligt at få fat på de relevante oplysninger; i Frankrig er det for eksempel ikke muligt at få oplyst landingsmængde pr. havn.

| 78. | I andre tilfælde er disse systemer ikke disponible for alle de ansatte, som har behov for det:






  a) | I Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Spanien har ikke alle inspektører direkte adgang til fangstdataene og/eller FOS-dataene fra deres operationelle basis. |
| --- | --- | --- |

78.

I andre tilfælde er disse systemer ikke disponible for alle de ansatte, som har behov for det:

a)

I Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Spanien har ikke alle inspektører direkte adgang til fangstdataene og/eller FOS-dataene fra deres operationelle basis.

| b) | I ingen af medlemsstaterne har inspektørerne direkte operationel adgang til de data, som andre medlemsstater har registreret (fangstdata om landinger i et andet land, udenlandske fartøjers FOS-positioner, inden de sejler ind i inspektionslandets jurisdiktion, osv.). |
| --- | --- |

b)

I ingen af medlemsstaterne har inspektørerne direkte operationel adgang til de data, som andre medlemsstater har registreret (fangstdata om landinger i et andet land, udenlandske fartøjers FOS-positioner, inden de sejler ind i inspektionslandets jurisdiktion, osv.).

Utilstrækkelig strategisk programmering og utilstrækkelig taktisk målretning

| 79. | De fleste af medlemsstaterne foretager ikke en risikoanalyse, der udmønter sig i et formelt strategidokument med en liste over inspektionsaktiviteterne i den rækkefølge, de prioriteres, som kunne danne grundlag for en rationel ressourcefordeling, navnlig på grundlag af overvejelser om kontrollernes omkostningseffektivitet. Selv når der findes generelle kontrolprogrammer, giver de ikke altid nærmere oplysninger om, hvilke midler der skal anvendes, og hvilke kvantificerede mål der skal opfyldes. |
| --- | --- |

79.

De fleste af medlemsstaterne foretager ikke en risikoanalyse, der udmønter sig i et formelt strategidokument med en liste over inspektionsaktiviteterne i den rækkefølge, de prioriteres, som kunne danne grundlag for en rationel ressourcefordeling, navnlig på grundlag af overvejelser om kontrollernes omkostningseffektivitet. Selv når der findes generelle kontrolprogrammer, giver de ikke altid nærmere oplysninger om, hvilke midler der skal anvendes, og hvilke kvantificerede mål der skal opfyldes.

| 80. | På disse betingelser er det ikke muligt at garantere en korrekt balance mellem den type midler, der er anvendt, de programmerede kontrolaktioner og de største iboende risici ved fiskeriaktiviteterne i den pågældende medlemsstats kompetenceområde. I de to regioner, Retten besøgte i Spanien, kunne den konstatere, at en stor del af inspektionerne vedrørte fiskeriaktiviteter, hvor der kun var relativt få overtrædelser. |
| --- | --- |

80.

På disse betingelser er det ikke muligt at garantere en korrekt balance mellem den type midler, der er anvendt, de programmerede kontrolaktioner og de største iboende risici ved fiskeriaktiviteterne i den pågældende medlemsstats kompetenceområde. I de to regioner, Retten besøgte i Spanien, kunne den konstatere, at en stor del af inspektionerne vedrørte fiskeriaktiviteter, hvor der kun var relativt få overtrædelser.

| 81. | På det operationelle plan bliver kontrollerne mindre effektive, når der ikke er en hensigtsmæssig målretning af inspektionerne. I Det Forenede Kongerige blev det konstateret, at inspektørerne havde øget hyppigheden af inspektioner af fartøjer, hvor de ikke havde kunnet konstatere overtrædelser, samtidig med at andre fartøjer, der også var aktive og af en betragtelig størrelse, aldrig blev inspiceret. |
| --- | --- |

81.

På det operationelle plan bliver kontrollerne mindre effektive, når der ikke er en hensigtsmæssig målretning af inspektionerne. I Det Forenede Kongerige blev det konstateret, at inspektørerne havde øget hyppigheden af inspektioner af fartøjer, hvor de ikke havde kunnet konstatere overtrædelser, samtidig med at andre fartøjer, der også var aktive og af en betragtelig størrelse, aldrig blev inspiceret.

| 82. | Inspektioner, der omfattede efterprøvelse af virksomhedernes regnskabsmæssige data, f.eks. ved kontrol i samarbejde med skattemyndighederne, har vist sig at være effektive i flere lande, bl.a. Danmark, Det Forenede Kongerige og Nederlandene. Med disse inspektioner blev det faktisk muligt at konstatere uoverensstemmelse mellem de data, der blev fremsendt til fiskerimyndighederne, og forvaltningsmæssige oplysninger, navnlig i de virksomheder, der både varetog fiskeriaktiviteter og var første køber. Da der ikke stilles krav om en sådan inspektion i forordningerne, er det dog en sjældent anvendt metode. |
| --- | --- |

82.

Inspektioner, der omfattede efterprøvelse af virksomhedernes regnskabsmæssige data, f.eks. ved kontrol i samarbejde med skattemyndighederne, har vist sig at være effektive i flere lande, bl.a. Danmark, Det Forenede Kongerige og Nederlandene. Med disse inspektioner blev det faktisk muligt at konstatere uoverensstemmelse mellem de data, der blev fremsendt til fiskerimyndighederne, og forvaltningsmæssige oplysninger, navnlig i de virksomheder, der både varetog fiskeriaktiviteter og var første køber. Da der ikke stilles krav om en sådan inspektion i forordningerne, er det dog en sjældent anvendt metode.

... undertiden vanskeliggjort af det store antal inspektionsenheder

| 83. | Hvis der findes mange forskellige inspektionsenheder, kan det medføre øget risiko for overlapning eller »døde vinkler« i tildelingen af aktionsområder, og det kan medføre stivere strukturer, hvilket begrænser muligheden for at indsætte kontrolmidlerne, der hvor det er nødvendigt, hvis der sker ændringer i prioriteringen af indsatsområderne:






  a) | I Frankrig er otte ministerielle direktorater under fem ministerier involveret i inspektions- og håndhævelsessystemet, uden at den ansvarlige myndighed, fiskeriministeren, har nogen mulighed for direkte at kontrollere de enheder, den støtter sig til, og hvis aktioner og midler den har til opgave at samordne. |
| --- | --- | --- |

83.

Hvis der findes mange forskellige inspektionsenheder, kan det medføre øget risiko for overlapning eller »døde vinkler« i tildelingen af aktionsområder, og det kan medføre stivere strukturer, hvilket begrænser muligheden for at indsætte kontrolmidlerne, der hvor det er nødvendigt, hvis der sker ændringer i prioriteringen af indsatsområderne:

a)

I Frankrig er otte ministerielle direktorater under fem ministerier involveret i inspektions- og håndhævelsessystemet, uden at den ansvarlige myndighed, fiskeriministeren, har nogen mulighed for direkte at kontrollere de enheder, den støtter sig til, og hvis aktioner og midler den har til opgave at samordne.

| b) | I Spanien sker der en overlapning af kompetenceområderne ved inspektion af fiskeriaktiviteter for fartøjer, der både fisker i de indre og i de ydre farvande (64), desuden kan en og samme last, der landes af et fartøj, der fisker i ydre farvande, blive kontrolleret to gange på samme sted og på samme tid af nationale inspektører, der undersøger landingen, og af regionale inspektører, der undersøger det første salg. |
| --- | --- |

b)

I Spanien sker der en overlapning af kompetenceområderne ved inspektion af fiskeriaktiviteter for fartøjer, der både fisker i de indre og i de ydre farvande (64), desuden kan en og samme last, der landes af et fartøj, der fisker i ydre farvande, blive kontrolleret to gange på samme sted og på samme tid af nationale inspektører, der undersøger landingen, og af regionale inspektører, der undersøger det første salg.

| c) | I Frankrig og Italien kan de nationale myndigheder ikke vurdere præcist, hvor store finansielle, menneskelige og materielle ressourcer der anvendes til fiskerikontrol. Når man ikke råder over disse oplysninger, begrænser det i sig selv mulighederne for at omfordele midlerne. |
| --- | --- |

c)

I Frankrig og Italien kan de nationale myndigheder ikke vurdere præcist, hvor store finansielle, menneskelige og materielle ressourcer der anvendes til fiskerikontrol. Når man ikke råder over disse oplysninger, begrænser det i sig selv mulighederne for at omfordele midlerne.

Der følges ikke op på kontrolresultaterne

| 84. | Resultatmåling er en grundbestanddel af et effektivt inspektionssystem. For at man kan evaluere kvaliteten af et kontrolsystem i sin helhed og gyldigheden af de metoder, der er valgt på de specifikke områder, er det nødvendigt, at der indføres indikatorer. |
| --- | --- |

84.

Resultatmåling er en grundbestanddel af et effektivt inspektionssystem. For at man kan evaluere kvaliteten af et kontrolsystem i sin helhed og gyldigheden af de metoder, der er valgt på de specifikke områder, er det nødvendigt, at der indføres indikatorer.

| 85. | Kun en af de undersøgte medlemsstater har udviklet en egentlig resultatindikator, men den fungerede mindre godt på grund af svaghederne ved inspektionsovervågningssystemet (65). I de andre tilfælde måler de anvendte evalueringsindikatorer kun den samlede operationelle aktivitet (66), men giver ikke oplysninger om en specifik region eller et specifikt fiskeri. De gør det således ikke muligt at udtale sig om effektiviteten af kontrol- og inspektionsaktiviteten. |
| --- | --- |

85.

Kun en af de undersøgte medlemsstater har udviklet en egentlig resultatindikator, men den fungerede mindre godt på grund af svaghederne ved inspektionsovervågningssystemet (65). I de andre tilfælde måler de anvendte evalueringsindikatorer kun den samlede operationelle aktivitet (66), men giver ikke oplysninger om en specifik region eller et specifikt fiskeri. De gør det således ikke muligt at udtale sig om effektiviteten af kontrol- og inspektionsaktiviteten.

EF-Fiskerikontrolagenturet (Vigo), et koordineringsredskab med begrænset kompetence

| 86. | Der er oprettet et EF-fiskerikontrolagentur med hovedsæde i Vigo (Spanien), der skal »tilrettelægge den operative koordinering af medlemsstaternes fiskerikontrol og -inspektion og bistå dem med at samarbejde med henblik på at overholde bestemmelserne i den fælles fiskeripolitik for derigennem at sikre disses effektive og ensartede anvendelse« (67). I modsætning til hvad man kunne forvente i betragtning af agenturets navn, har det ingen egentlig kompetence på området fiskerikontrol. |
| --- | --- |

86.

Der er oprettet et EF-fiskerikontrolagentur med hovedsæde i Vigo (Spanien), der skal »tilrettelægge den operative koordinering af medlemsstaternes fiskerikontrol og -inspektion og bistå dem med at samarbejde med henblik på at overholde bestemmelserne i den fælles fiskeripolitik for derigennem at sikre disses effektive og ensartede anvendelse« (67). I modsætning til hvad man kunne forvente i betragtning af agenturets navn, har det ingen egentlig kompetence på området fiskerikontrol.

| 87. | Agenturet har vedtaget sit første arbejdsprogram, for 2007, og det er derfor endnu for tidligt at udtale sig om, hvorvidt dets aktiviteter har haft en effekt på de svagheder, der blev identificeret i løbet af revisionen, men man kan allerede nu beklage, at de såkaldte EF-inspektørers (68) beføjelser er begrænset til aktioner til søs, og at samarbejde om opfølgning af overtrædelser og sanktioner for overtrædelser ikke hører ind under agenturets kompetenceområde. |
| --- | --- |

87.

Agenturet har vedtaget sit første arbejdsprogram, for 2007, og det er derfor endnu for tidligt at udtale sig om, hvorvidt dets aktiviteter har haft en effekt på de svagheder, der blev identificeret i løbet af revisionen, men man kan allerede nu beklage, at de såkaldte EF-inspektørers (68) beføjelser er begrænset til aktioner til søs, og at samarbejde om opfølgning af overtrædelser og sanktioner for overtrædelser ikke hører ind under agenturets kompetenceområde.

Systemerne til opfølgning af overtrædelser og sanktionssystemerne er ofte ikke tilpassede

| 88. | Et effektivt system til opfølgning af overtrædelser og sanktioner forudsætter, at hver formodet overtrædelse behandles, og at de sanktioner, der fastsættes, virker afskrækkende. Det gælder såvel for de overtrædelser, som erhvervsdrivende begår, og som er underlagt de nationale myndigheders jurisdiktion, som for de tilfælde, Kommissionen har konstateret, hvor medlemsstaterne ikke har opfyldt deres forpligtelser. |
| --- | --- |

88.

Et effektivt system til opfølgning af overtrædelser og sanktioner forudsætter, at hver formodet overtrædelse behandles, og at de sanktioner, der fastsættes, virker afskrækkende. Det gælder såvel for de overtrædelser, som erhvervsdrivende begår, og som er underlagt de nationale myndigheders jurisdiktion, som for de tilfælde, Kommissionen har konstateret, hvor medlemsstaterne ikke har opfyldt deres forpligtelser.

De nationale systemer er generelt ikke særlig skrappe

| 89. | Ifølge fællesskabsbestemmelserne skal de nationale opfølgnings- og sanktionssystemer sørge for, at der træffes passende foranstaltninger i forbindelse med alle overtrædelser, herunder, hvor det er relevant, en afskrækkende sanktion (69). Svagheder såvel ved de gældende procedurer som ved de fastsatte sanktioner hindrer opfyldelsen af denne forpligtelse. |
| --- | --- |

89.

Ifølge fællesskabsbestemmelserne skal de nationale opfølgnings- og sanktionssystemer sørge for, at der træffes passende foranstaltninger i forbindelse med alle overtrædelser, herunder, hvor det er relevant, en afskrækkende sanktion (69). Svagheder såvel ved de gældende procedurer som ved de fastsatte sanktioner hindrer opfyldelsen af denne forpligtelse.

Opfølgningsaktionerne er undertiden begrænsede af proceduremæssige eller juridiske årsager

| 90. | I nogle tilfælde anvendes de gældende procedurer ikke, fordi de ansvarlige myndigheder finder, det er for dyrt, eller af juridiske årsager, hvilket forhindrer enhver domfældelse:






  a) | I Det Forenede Kongerige, nærmere betegnet England og Wales, er 90 % (70) af de overtrædelser, der blev konstateret i 2005, ikke blevet genstand for retsforfølgning, og inspektørerne har kun givet advarsler, fordi der ikke fandtes et system med administrative sanktioner og på grund af vurderingen af hensigtsmæssigheden i en strafforfølgning (vurdering af den almene interesse), der navnlig var baseret på, at omkostningerne ved en sådan procedure blev vurderet til at være for høje i forhold til den bøde, der kunne opkræves. |
| --- | --- | --- |

90.

I nogle tilfælde anvendes de gældende procedurer ikke, fordi de ansvarlige myndigheder finder, det er for dyrt, eller af juridiske årsager, hvilket forhindrer enhver domfældelse:

a)

I Det Forenede Kongerige, nærmere betegnet England og Wales, er 90 % (70) af de overtrædelser, der blev konstateret i 2005, ikke blevet genstand for retsforfølgning, og inspektørerne har kun givet advarsler, fordi der ikke fandtes et system med administrative sanktioner og på grund af vurderingen af hensigtsmæssigheden i en strafforfølgning (vurdering af den almene interesse), der navnlig var baseret på, at omkostningerne ved en sådan procedure blev vurderet til at være for høje i forhold til den bøde, der kunne opkræves.

| b) | I Frankrig blev oplysninger om de usædvanlige forhold, der blev konstateret ved registreringen af fangstdata, af juridiske årsager ikke videresendt til inspektørerne med henblik på eventuel retsforfølgning (jf. punkt 35). |
| --- | --- |

b)

I Frankrig blev oplysninger om de usædvanlige forhold, der blev konstateret ved registreringen af fangstdata, af juridiske årsager ikke videresendt til inspektørerne med henblik på eventuel retsforfølgning (jf. punkt 35).

Ufuldstændigt kendskab til sanktioner og fortilfælde

| 91. | I flere af de besøgte medlemsstater findes der ikke noget centralt edb-register med alle oplysninger om overtrædelser på fiskeriområdet og om overtræderne. Anklagemyndigheden har således ikke fuldstændigt kendskab til fortilfælde, når den skal træffe afgørelse. Da der desuden ikke findes oplysninger om de sanktioner, der er truffet for hver enkelt overtrædelsestype, er det ikke muligt at evaluere, hvor effektiv inspektionsindsatsen er, og det kan være en hindring for en god strategisk planlægning og en præcis målretning af kontrollerne (jf. punkt 63). I Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Spanien findes der ingen database med oplysninger om alle de sanktioner, der er truffet på fiskeriområdet. I Danmark fik man først en sådan database i 2004. |
| --- | --- |

91.

I flere af de besøgte medlemsstater findes der ikke noget centralt edb-register med alle oplysninger om overtrædelser på fiskeriområdet og om overtræderne. Anklagemyndigheden har således ikke fuldstændigt kendskab til fortilfælde, når den skal træffe afgørelse. Da der desuden ikke findes oplysninger om de sanktioner, der er truffet for hver enkelt overtrædelsestype, er det ikke muligt at evaluere, hvor effektiv inspektionsindsatsen er, og det kan være en hindring for en god strategisk planlægning og en præcis målretning af kontrollerne (jf. punkt 63). I Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Spanien findes der ingen database med oplysninger om alle de sanktioner, der er truffet på fiskeriområdet. I Danmark fik man først en sådan database i 2004.

Manglende integration og harmonisering på fællesskabsniveau

| 92. | Den manglende integration og harmonisering på fællesskabsniveau svækker sanktionernes effektivitet. For det første er det vanskeligt at pålægge en udenlandsk statsborger en sanktion, når denne forlader det juridiske kompetenceområde i den medlemsstat, hvor han har begået overtrædelsen. For det andet er det vanskeligt, for ikke at sige umuligt, for myndighederne i en medlemsstat at tage overtrædelser konstateret i en anden medlemsstat i betragtning, enten fordi de ikke har adgang til oplysningerne, eller af juridiske årsager. |
| --- | --- |

92.

Den manglende integration og harmonisering på fællesskabsniveau svækker sanktionernes effektivitet. For det første er det vanskeligt at pålægge en udenlandsk statsborger en sanktion, når denne forlader det juridiske kompetenceområde i den medlemsstat, hvor han har begået overtrædelsen. For det andet er det vanskeligt, for ikke at sige umuligt, for myndighederne i en medlemsstat at tage overtrædelser konstateret i en anden medlemsstat i betragtning, enten fordi de ikke har adgang til oplysningerne, eller af juridiske årsager.

| 93. | Det katalog over foranstaltninger, som medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med alvorlige overtrædelser (71), og som Rådet skal udarbejde, er endnu ikke blevet lavet. Kommissionen har stadig ikke fremsat forslag til Rådet med henblik herpå. |
| --- | --- |

93.

Det katalog over foranstaltninger, som medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med alvorlige overtrædelser (71), og som Rådet skal udarbejde, er endnu ikke blevet lavet. Kommissionen har stadig ikke fremsat forslag til Rådet med henblik herpå.

Ifølge Kommissionen er sanktionerne generelt meget lidt afskrækkende

| 94. | Selv uden præcise instrumenter, er Kommissionen imidlertid kommet til den konklusion, at sanktionerne generelt er meget lidt afskrækkende. Kommissionen har udtrykt det offentligt på følgende måde: »det beløb, som fiskerierhvervet betalte som følge af sanktionerne [...] [svarer] til ca. to tusindedele af værdien af landingerne [...]. Beløbet er af en størrelsesorden, der gør, at der er fare for, at fiskerierhvervet betragter sanktioner for overtrædelser af reglerne for den fælles fiskeripolitik som almindelige driftsudgifter, og at der ikke er noget virkeligt incitament til at overholde reglerne« (72). |
| --- | --- |

94.

Selv uden præcise instrumenter, er Kommissionen imidlertid kommet til den konklusion, at sanktionerne generelt er meget lidt afskrækkende. Kommissionen har udtrykt det offentligt på følgende måde: »det beløb, som fiskerierhvervet betalte som følge af sanktionerne [...] [svarer] til ca. to tusindedele af værdien af landingerne [...]. Beløbet er af en størrelsesorden, der gør, at der er fare for, at fiskerierhvervet betragter sanktioner for overtrædelser af reglerne for den fælles fiskeripolitik som almindelige driftsudgifter, og at der ikke er noget virkeligt incitament til at overholde reglerne« (72).

Pressionsmidlerne over for medlemsstaterne er kun undtagelsesvis effektive

| 95. | For at få medlemsstaterne til at overholde deres forpligtelser kan Kommissionen enten indlede overtrædelsesprocedure ved Domstolen eller bruge en af de procedurer, der er specifikke for den fælles fiskeripolitik. Disse procedurer er dog alle i kraft af deres natur vanskelige at anvende og kun undtagelsesvis effektive. |
| --- | --- |

95.

For at få medlemsstaterne til at overholde deres forpligtelser kan Kommissionen enten indlede overtrædelsesprocedure ved Domstolen eller bruge en af de procedurer, der er specifikke for den fælles fiskeripolitik. Disse procedurer er dog alle i kraft af deres natur vanskelige at anvende og kun undtagelsesvis effektive.

Langsommelige, tunge og kun undtagelsesvis effektive overtrædelsesprocedurer ...

| 96. | Overtrædelsesprocedurer er i sagens natur langsommelige. Inden overtrædelserne kan indbringes for Domstolen, skal de omtales i en åbningsskrivelse og derefter i en begrundet udtalelse. Hver etape kræver ikke kun et stort forberedelsesarbejde og en høring af de involverede afdelinger i GD FISH, men også at Kommissionens juridiske tjeneste deltager. Oven i den tid, som alle disse etaper tager, kommer, at Kommissionen kun træffer beslutninger for så vidt angår overtrædelser en gang hvert kvartal. Samlet set tager overtrædelsesprocedurer på fiskeriområdet — ligesom på andre områder — flere år. |
| --- | --- |

96.

Overtrædelsesprocedurer er i sagens natur langsommelige. Inden overtrædelserne kan indbringes for Domstolen, skal de omtales i en åbningsskrivelse og derefter i en begrundet udtalelse. Hver etape kræver ikke kun et stort forberedelsesarbejde og en høring af de involverede afdelinger i GD FISH, men også at Kommissionens juridiske tjeneste deltager. Oven i den tid, som alle disse etaper tager, kommer, at Kommissionen kun træffer beslutninger for så vidt angår overtrædelser en gang hvert kvartal. Samlet set tager overtrædelsesprocedurer på fiskeriområdet — ligesom på andre områder — flere år.

| 97. | Endvidere kræver overtrædelsesprocedurer på grund af utilstrækkelig iværksættelse af kontrol-, inspektions- eller sanktionsprocedurer, at Kommissionen udfører et stort inspektionsarbejde. Når der ikke findes evalueringskriterier, der nemt kan kontrolleres, er Kommissionen nødt til at have flere beviser for at kunne vise, at overtrædelserne både er generelt udbredte og vedvarende. Det kræver mange kontrolbesøg, navnlig fordi Kommissionens inspektører i praksis ikke kan konstatere overtrædelser, hvis der ikke er nationale inspektører til stede. På grund af opgavens omfang er det endvidere i virkeligheden meget vanskeligt at føre mere end en af disse sager ad gangen (73). |
| --- | --- |

97.

Endvidere kræver overtrædelsesprocedurer på grund af utilstrækkelig iværksættelse af kontrol-, inspektions- eller sanktionsprocedurer, at Kommissionen udfører et stort inspektionsarbejde. Når der ikke findes evalueringskriterier, der nemt kan kontrolleres, er Kommissionen nødt til at have flere beviser for at kunne vise, at overtrædelserne både er generelt udbredte og vedvarende. Det kræver mange kontrolbesøg, navnlig fordi Kommissionens inspektører i praksis ikke kan konstatere overtrædelser, hvis der ikke er nationale inspektører til stede. På grund af opgavens omfang er det endvidere i virkeligheden meget vanskeligt at føre mere end en af disse sager ad gangen (73).

| 98. | Endelig er en dom, en medlemsstat får for at have tilsidesat sine forpligtelser (74), ikke i sig selv effektiv, eftersom medlemsstaten kun forpligtes til at gennemføre de til dommens opfyldelse nødvendige foranstaltninger. Hvis der skal pålægges en finansiel sanktion, er det nødvendigt, at den første dom efterfølges af endnu en dom (75), fordi bestemmelserne i den første dom ikke er blevet fuldbyrdet. Og for at gøre det skal Kommissionen føre bevis for, at der siden den første dom stadig og uden afbrydelse er sket overtrædelser. |
| --- | --- |

98.

Endelig er en dom, en medlemsstat får for at have tilsidesat sine forpligtelser (74), ikke i sig selv effektiv, eftersom medlemsstaten kun forpligtes til at gennemføre de til dommens opfyldelse nødvendige foranstaltninger. Hvis der skal pålægges en finansiel sanktion, er det nødvendigt, at den første dom efterfølges af endnu en dom (75), fordi bestemmelserne i den første dom ikke er blevet fuldbyrdet. Og for at gøre det skal Kommissionen føre bevis for, at der siden den første dom stadig og uden afbrydelse er sket overtrædelser.

| 99. | I praksis findes der på fiskeriområdet kun ét tilfælde, hvor en medlemsstat er blevet dømt til at betale en bøde (76). Dommen blev afsagt i 2005 for manglende fuldbyrdelse af en dom fra 1991 vedrørende en sag, hvor de første overtrædelser var blevet konstateret allerede i 1984, dvs. 21 år tidligere. |
| --- | --- |

99.

I praksis findes der på fiskeriområdet kun ét tilfælde, hvor en medlemsstat er blevet dømt til at betale en bøde (76). Dommen blev afsagt i 2005 for manglende fuldbyrdelse af en dom fra 1991 vedrørende en sag, hvor de første overtrædelser var blevet konstateret allerede i 1984, dvs. 21 år tidligere.

| 100. | Denne enkeltstående afgørelse har dog haft en meget væsentlig effekt. Den har gjort det muligt for de nationale myndigheder på nogle måneder at få gennemtvunget indførelsen og anvendelsen af adskillige procedurer, der hidtil ikke havde fandtes eller fungeret, selv om de havde været obligatoriske i adskillige år, og det gjaldt ikke kun i den medlemsstat, der fik bøden, men også i de andre medlemsstater, der var indledt en tilsvarende procedure mod. |
| --- | --- |

100.

Denne enkeltstående afgørelse har dog haft en meget væsentlig effekt. Den har gjort det muligt for de nationale myndigheder på nogle måneder at få gennemtvunget indførelsen og anvendelsen af adskillige procedurer, der hidtil ikke havde fandtes eller fungeret, selv om de havde været obligatoriske i adskillige år, og det gjaldt ikke kun i den medlemsstat, der fik bøden, men også i de andre medlemsstater, der var indledt en tilsvarende procedure mod.

... og specifikke procedurer, der er begrænsede og vanskelige at iværksætte ...

| 101. | Et af de specifikke aktionsmidler, Kommissionen råder over, er muligheden for at træffe forebyggende foranstaltninger (77), når der er risiko for, at fiskeri kan føre til en alvorlig trussel mod bevarelsen af ressourcerne. Men vanskeligheder forbundet med at indsamle de nødvendige beviser og overholde proportionalitetsprincippet har hidtil afholdt Kommissionen fra at anvende det, så meget desto mere som rækkevidden af en sådan afgørelse ville være begrænset, da den højst er gyldig i seks måneder. |
| --- | --- |

101.

Et af de specifikke aktionsmidler, Kommissionen råder over, er muligheden for at træffe forebyggende foranstaltninger (77), når der er risiko for, at fiskeri kan føre til en alvorlig trussel mod bevarelsen af ressourcerne. Men vanskeligheder forbundet med at indsamle de nødvendige beviser og overholde proportionalitetsprincippet har hidtil afholdt Kommissionen fra at anvende det, så meget desto mere som rækkevidden af en sådan afgørelse ville være begrænset, da den højst er gyldig i seks måneder.

| 102. | Hvis der i øvrigt konstateres overskridelse af en tidligere kvote (78), kan Kommissionen begrænse de fremtidige fiskerimuligheder for den medlemsstat, der har overskredet kvoten (79). Denne mulighed kræver, at Kommissionen får tilstrækkelige beviser for, at de endelige fangsttal, som medlemsstaterne har fremsendt, er forkerte. I praksis har det kun været muligt at anvende denne bestemmelse en enkelt gang (80) og på grundlag af oplysninger fra nationale inspektioner i en af de straffede medlemsstater. |
| --- | --- |

102.

Hvis der i øvrigt konstateres overskridelse af en tidligere kvote (78), kan Kommissionen begrænse de fremtidige fiskerimuligheder for den medlemsstat, der har overskredet kvoten (79). Denne mulighed kræver, at Kommissionen får tilstrækkelige beviser for, at de endelige fangsttal, som medlemsstaterne har fremsendt, er forkerte. I praksis har det kun været muligt at anvende denne bestemmelse en enkelt gang (80) og på grundlag af oplysninger fra nationale inspektioner i en af de straffede medlemsstater.

| 103. | Kommissionen kan ikke fjerne den støtte, en medlemsstat modtager inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik, som sanktion for, at medlemsstaten har undladt at anvende kontrolreglerne. |
| --- | --- |

103.

Kommissionen kan ikke fjerne den støtte, en medlemsstat modtager inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik, som sanktion for, at medlemsstaten har undladt at anvende kontrolreglerne.

| 104. | I øvrigt har Kommissionen aldrig evalueret, i hvilket omfang medlemsstaterne opfyldte deres forpligtelse til at inddrive den støtte, der var blevet udbetalt inden for rammerne af strukturfondene for fiskeri, fra modtagere, der ikke overholdt reglerne for den fælles fiskeripolitik (81). |
| --- | --- |

104.

I øvrigt har Kommissionen aldrig evalueret, i hvilket omfang medlemsstaterne opfyldte deres forpligtelse til at inddrive den støtte, der var blevet udbetalt inden for rammerne af strukturfondene for fiskeri, fra modtagere, der ikke overholdt reglerne for den fælles fiskeripolitik (81).

... medfører det, at det kan tage lang tid at afhjælpe alvorlige mangler i medlemsstaterne

| 105. | For så vidt angår de netop omtalte svagheder ved sanktionssystemet, er det ikke forbavsende, at Retten kar kunnet konstatere alvorlige mangler i medlemsstaternes anvendelse af foranstaltninger, der skal sikre en bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne, også selv om Kommissionen har kendt til disse forhold i mange år. |
| --- | --- |

105.

For så vidt angår de netop omtalte svagheder ved sanktionssystemet, er det ikke forbavsende, at Retten kar kunnet konstatere alvorlige mangler i medlemsstaternes anvendelse af foranstaltninger, der skal sikre en bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne, også selv om Kommissionen har kendt til disse forhold i mange år.

| 106. | Det hænger også sammen med, at Kommissionen ikke formelt anmoder de nationale myndigheder om at tage stilling til de mangler, den har konstateret i sine inspektionsrapporter, og til eventuelt at forelægge en plan med henblik på at rette op på disse mangler. |
| --- | --- |

106.

Det hænger også sammen med, at Kommissionen ikke formelt anmoder de nationale myndigheder om at tage stilling til de mangler, den har konstateret i sine inspektionsrapporter, og til eventuelt at forelægge en plan med henblik på at rette op på disse mangler.

Kontrolkonteksten: Den overskydende kapacitet på fiskeriområdet bringer overholdelsen af reglerne og kontroleffektiviteten i fare

| 107. | Ud over de svagheder, der er beskrevet tidligere, hæmmes kontrol- og inspektionssystemernes effektivitet af stor overkapacitet på fiskeriområdet, der er en høj iboende risiko. Med stor overkapacitet er fiskerne stærkt fristede til ikke at overholde reglerne, og alt andet lige kan kontrollerne kun være effektive, hvis inspektionsmidlerne og kontrolpresset styrkes. Man har dog aldrig effektivt taget fat på denne situation, som man har været bevidst om i adskillige år. |
| --- | --- |

107.

Ud over de svagheder, der er beskrevet tidligere, hæmmes kontrol- og inspektionssystemernes effektivitet af stor overkapacitet på fiskeriområdet, der er en høj iboende risiko. Med stor overkapacitet er fiskerne stærkt fristede til ikke at overholde reglerne, og alt andet lige kan kontrollerne kun være effektive, hvis inspektionsmidlerne og kontrolpresset styrkes. Man har dog aldrig effektivt taget fat på denne situation, som man har været bevidst om i adskillige år.

Overkapacitet er en væsentlig risikofaktor for et uheldigt udfald af fællesskabsforanstaltningen

| 108. | Overkapacitet kan defineres som en flådes overskydende kapacitet i forhold til det fangstniveau, der ville være ensbetydende med en bæredygtig udnyttelse af ressourcen. På trods af disse vanskeligheder med målingen er EF-flådens overkapacitet blevet fremhævet i grønbogen. Ifølge Kommissionen (82) er fiskerflåden »for øjeblikket (...) alt for stor«, og det ville »være nødvendigt at reducere fiskeridødeligheden med ca. 40 % (...) for at opnå en forsigtig forvaltning af bestanden«. |
| --- | --- |

108.

Overkapacitet kan defineres som en flådes overskydende kapacitet i forhold til det fangstniveau, der ville være ensbetydende med en bæredygtig udnyttelse af ressourcen. På trods af disse vanskeligheder med målingen er EF-flådens overkapacitet blevet fremhævet i grønbogen. Ifølge Kommissionen (82) er fiskerflåden »for øjeblikket (...) alt for stor«, og det ville »være nødvendigt at reducere fiskeridødeligheden med ca. 40 % (...) for at opnå en forsigtig forvaltning af bestanden«.

Overkapacitet ansporer til overfiskning

| 109. | Overkapacitet har en indflydelse på overfiskningen. Overkapacitet påvirker fiskerierhvervets og lovgivers adfærd, for det nedsætter virksomhedernes fortjeneste i sektoren, der skal bære de omkostninger, der er forbundet med en overkapacitet af produktionsredskaber. |
| --- | --- |

109.

Overkapacitet har en indflydelse på overfiskningen. Overkapacitet påvirker fiskerierhvervets og lovgivers adfærd, for det nedsætter virksomhedernes fortjeneste i sektoren, der skal bære de omkostninger, der er forbundet med en overkapacitet af produktionsredskaber.

| 110. | Fiskerne er fristede til at udnytte deres fartøjer i overstørrelse mest muligt og dermed fiske mere end den tilladte mængde. Der er risiko for, at fiskerne underanmelder deres fangster eller kaster de fangster, de kan tjene mindst på, over bord (jf. punkt 25). |
| --- | --- |

110.

Fiskerne er fristede til at udnytte deres fartøjer i overstørrelse mest muligt og dermed fiske mere end den tilladte mængde. Der er risiko for, at fiskerne underanmelder deres fangster eller kaster de fangster, de kan tjene mindst på, over bord (jf. punkt 25).

| 111. | Når der skal vedtages TAC, skal Ministerrådet mægle mellem parter med divergerende interesser på kort sigt; miljømæssige på den ene side og socioøkonomiske på den anden side. Denne mægling kan føre til, at de tillader højere fangstmængder end anbefalet af forskerne (jf. tabel 3) ud fra ønsket om at beskytte fiskerierhvervets umiddelbare sociale og økonomiske interesser. Endvidere træffes der valg uden et redskab, der gør det muligt at evaluere effekten af de valgte fangstniveauer objektivt, for så vidt angår den ene eller den anden af disse interesser. |
| --- | --- |

111.

Når der skal vedtages TAC, skal Ministerrådet mægle mellem parter med divergerende interesser på kort sigt; miljømæssige på den ene side og socioøkonomiske på den anden side. Denne mægling kan føre til, at de tillader højere fangstmængder end anbefalet af forskerne (jf. tabel 3) ud fra ønsket om at beskytte fiskerierhvervets umiddelbare sociale og økonomiske interesser. Endvidere træffes der valg uden et redskab, der gør det muligt at evaluere effekten af de valgte fangstniveauer objektivt, for så vidt angår den ene eller den anden af disse interesser.

Tabel 3

Eksempler på differencer mellem videnskabelige udtalelser og TAC

| | Torsk Nordsøen | Sild Nordsøen | Hestemakrel Nordsøen | Hvilling Nordsøen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Videnskabelig udtalelse 2006 (tons) | 0 | < 425 000 | < 18 000 | < 17 300 |
| TAC 2006 (tons) | 23 205 | 454 751 | 42 727 | 23 800 |
| Videnskabelig udtalelse 2007 (tons) | 0 | < 245 000 | < 18 000 | < 15 100 |
| TAC 2007 (tons) | 19 957 | 341 063 | 42 727 | 23 800 |

Torsk Nordsøen

Sild Nordsøen

Hestemakrel Nordsøen

Hvilling Nordsøen

Videnskabelig udtalelse 2006 (tons)

0

< 425 000

< 18 000

< 17 300

TAC 2006 (tons)

23 205

454 751

42 727

23 800

Videnskabelig udtalelse 2007 (tons)

0

< 245 000

< 18 000

< 15 100

TAC 2007 (tons)

19 957

341 063

42 727

23 800

Tidligere politikker, der gik ud på at nedskære fiskerikapaciteten, er slået fejl

| 112. | Det første forsøg på at nedskære EF-flådens overkapacitet fandt sted i 1986, hvor det første flerårige udviklingsprogram (FUP) blev indledt. Dette program blev efterfulgt af tre tilsvarende programmer, hvor der blev lagt loft over fiskerikapaciteten eller fiskeriindsatsen (83) for forskellige segmenter af EF-flåden. Men målene var for beskedne, der var problemer med forvaltningen, og der blev anvendt strukturfondsmidler til modernisering og bygning af fartøjer, og kombinationen af dette har medført, at disse programmer er mislykkedes. Kommissionen opgav derfor denne metode i 2003. |
| --- | --- |

112.

Det første forsøg på at nedskære EF-flådens overkapacitet fandt sted i 1986, hvor det første flerårige udviklingsprogram (FUP) blev indledt. Dette program blev efterfulgt af tre tilsvarende programmer, hvor der blev lagt loft over fiskerikapaciteten eller fiskeriindsatsen (83) for forskellige segmenter af EF-flåden. Men målene var for beskedne, der var problemer med forvaltningen, og der blev anvendt strukturfondsmidler til modernisering og bygning af fartøjer, og kombinationen af dette har medført, at disse programmer er mislykkedes. Kommissionen opgav derfor denne metode i 2003.

Fra nu af anvendes der en metode, der fortrinsvis bygger på fiskeriindsatsbegrænsning

| 113. | Med reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002 har Fællesskabet overladt beføjelserne til at nedskære fiskerikapaciteten til medlemsstaterne, og det beskæftiger sig nu kun med de bestemmelser, der vedrører styring af fiskeriindsatsen. |
| --- | --- |

113.

Med reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002 har Fællesskabet overladt beføjelserne til at nedskære fiskerikapaciteten til medlemsstaterne, og det beskæftiger sig nu kun med de bestemmelser, der vedrører styring af fiskeriindsatsen.

Man har opgivet fællesskabsmålet om at nedskære fiskerikapaciteten

| 114. | I stedet for målene om at nedskære fiskerikapaciteten har man indført begrebet lofter. Disse lofter udtrykkes i vessel capacity units og er den øvre grænse, som de nationale flåder ikke må overstige. Lofterne er fastsat på grundlag af den historiske situation, og de sænkes kun ved fællesskabsstøttet udtagelse af fiskerfartøjer. Denne ordning hverken forpligter eller ansporer medlemsstaterne til at nedbringe deres overkapacitet. |
| --- | --- |

114.

I stedet for målene om at nedskære fiskerikapaciteten har man indført begrebet lofter. Disse lofter udtrykkes i vessel capacity units og er den øvre grænse, som de nationale flåder ikke må overstige. Lofterne er fastsat på grundlag af den historiske situation, og de sænkes kun ved fællesskabsstøttet udtagelse af fiskerfartøjer. Denne ordning hverken forpligter eller ansporer medlemsstaterne til at nedbringe deres overkapacitet.

Begrænsninger af fiskeriindsatsen foregår ikke nødvendigvis ved nedskæringer i fiskerikapaciteten

| 115. | Fra nu af er fællesskabsindsatsen fortrinsvis baseret på en begrænsning af fiskeriindsatsen. Men da fiskeriindsatsen defineres som produktet af et fartøjs kapacitet (BT eller kW) og »aktivitet« (havdage), er det enkelt at nedsætte fiskeriindsatsen ved at reducere den ene af faktorerne, nemlig aktiviteten. På den måde vil overkapacitet fortsat i høj grad lægge en dæmper på fiskerierhvervets rentabilitet. Der er måske endda nogle, der kan være fristet til at kompensere for aktivitetsnedsættelsen og sætte produktiviteten i vejret ved at investere i teknologisk udstyr, f.eks. mere effektive sonarer eller fangstredskaber, der reelt vil medføre en større fiskerikapacitet. |
| --- | --- |

115.

Fra nu af er fællesskabsindsatsen fortrinsvis baseret på en begrænsning af fiskeriindsatsen. Men da fiskeriindsatsen defineres som produktet af et fartøjs kapacitet (BT eller kW) og »aktivitet« (havdage), er det enkelt at nedsætte fiskeriindsatsen ved at reducere den ene af faktorerne, nemlig aktiviteten. På den måde vil overkapacitet fortsat i høj grad lægge en dæmper på fiskerierhvervets rentabilitet. Der er måske endda nogle, der kan være fristet til at kompensere for aktivitetsnedsættelsen og sætte produktiviteten i vejret ved at investere i teknologisk udstyr, f.eks. mere effektive sonarer eller fangstredskaber, der reelt vil medføre en større fiskerikapacitet.

Bestemmelser, som det er vanskeligt at kontrollere

| 116. | Bestemmelserne om begrænsning af fiskeriindsatsen finder anvendelse på et stadigt stigende antal fiskerier, og det gør gennemførelsen og kontrollen af dem stadig mere komplekse og problematiske. |
| --- | --- |

116.

Bestemmelserne om begrænsning af fiskeriindsatsen finder anvendelse på et stadigt stigende antal fiskerier, og det gør gennemførelsen og kontrollen af dem stadig mere komplekse og problematiske.

| 117. | Endvidere er der to væsentlige svagheder forbundet med måling af fiskerikapaciteten i tonnage (BT) og maskineffekt (kW); for det første at de referenceenheder, der bruges til at vurdere den reelle kapacitet, er utilstrækkelige, og navnlig produktivitetsstigningen som følge af den teknologiske udvikling, der ifølge Kommissionen ligger på 1-3 % pr. år, og endog højere for visse fiskerier (84); for det andet at det er vanskeligt at måle tonnage og maskineffekt konsekvent og præcist (85). |
| --- | --- |

117.

Endvidere er der to væsentlige svagheder forbundet med måling af fiskerikapaciteten i tonnage (BT) og maskineffekt (kW); for det første at de referenceenheder, der bruges til at vurdere den reelle kapacitet, er utilstrækkelige, og navnlig produktivitetsstigningen som følge af den teknologiske udvikling, der ifølge Kommissionen ligger på 1-3 % pr. år, og endog højere for visse fiskerier (84); for det andet at det er vanskeligt at måle tonnage og maskineffekt konsekvent og præcist (85).

| 118. | Den enkelte medlemsstat skal fremsende en årsrapport til Kommissionen om sin indsats for at opnå en bæredygtig balance mellem fiskerikapacitet og fangstmuligheder (86). Det er dog ikke alle medlemsstater, der evaluerer deres situation med hensyn til overkapacitet. Endvidere anvender medlemsstaterne forskellige metoder. Kommissionen har derfor ikke et samlet overblik over den eksisterende ubalance, og den har endnu ikke vurderet kvaliteten af de indgivne evalueringer. |
| --- | --- |

118.

Den enkelte medlemsstat skal fremsende en årsrapport til Kommissionen om sin indsats for at opnå en bæredygtig balance mellem fiskerikapacitet og fangstmuligheder (86). Det er dog ikke alle medlemsstater, der evaluerer deres situation med hensyn til overkapacitet. Endvidere anvender medlemsstaterne forskellige metoder. Kommissionen har derfor ikke et samlet overblik over den eksisterende ubalance, og den har endnu ikke vurderet kvaliteten af de indgivne evalueringer.

Der er risiko for, at fællesskabsstøtten medfører kapacitetsforøgelser

| 119. | Den nye europæiske fiskerifond (EFF) yder støtte til udskiftning af fiskerfartøjers motorer på betingelse af, at den nye motor har samme effekt som den gamle eller en lavere effekt. Denne bestemmelse kan i virkeligheden, når man kender problemerne med kontrol af kW, medføre en egentlig forøgelse af fiskerikapaciteten. |
| --- | --- |

119.

Den nye europæiske fiskerifond (EFF) yder støtte til udskiftning af fiskerfartøjers motorer på betingelse af, at den nye motor har samme effekt som den gamle eller en lavere effekt. Denne bestemmelse kan i virkeligheden, når man kender problemerne med kontrol af kW, medføre en egentlig forøgelse af fiskerikapaciteten.

| 120. | Retten konkluderer, at det ikke har været muligt ved hjælp af fællesskabspolitikker at få afskaffet den store overkapacitet i EF-flåden (87). I det nuværende system har medlemsstaterne ansvaret for forvaltningen af kapaciteten, og fællesskabsindsatsen er koncentreret om at begrænse fiskeriindsatsen, og der er ingen bestemmelse, der kan føre til en reduktion af denne overkapacitet. Problemet med overkapacitet vil således fortsætte i de kommende år og fortsat gøre det svært at overholde reglerne for den fælles fiskeripolitik i almindelighed og TAC og kvoter i særdeleshed. |
| --- | --- |

120.

Retten konkluderer, at det ikke har været muligt ved hjælp af fællesskabspolitikker at få afskaffet den store overkapacitet i EF-flåden (87). I det nuværende system har medlemsstaterne ansvaret for forvaltningen af kapaciteten, og fællesskabsindsatsen er koncentreret om at begrænse fiskeriindsatsen, og der er ingen bestemmelse, der kan føre til en reduktion af denne overkapacitet. Problemet med overkapacitet vil således fortsætte i de kommende år og fortsat gøre det svært at overholde reglerne for den fælles fiskeripolitik i almindelighed og TAC og kvoter i særdeleshed.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 121. | Fangstdataene er ufuldstændige og kvaliteten usikker, og det hindrer TAC- og kvotesystemet, der er hjørnestenen i forvaltningen af EF-fiskeressourcerne, i at fungere korrekt. De gældende bestemmelser og procedurer sikrer hverken, at alle data bliver indsamlet, eller at uoverensstemmelser bliver opdaget ved valideringen. Kommissionen kan heller ikke altid påvise fejl og usædvanlige forhold i de data, medlemsstaterne fremsender, og i rette tid træffe alle de beslutninger, der er nødvendige for at beskytte ressourcen (jf. punkt 18-51). |
| --- | --- |

121.

Fangstdataene er ufuldstændige og kvaliteten usikker, og det hindrer TAC- og kvotesystemet, der er hjørnestenen i forvaltningen af EF-fiskeressourcerne, i at fungere korrekt. De gældende bestemmelser og procedurer sikrer hverken, at alle data bliver indsamlet, eller at uoverensstemmelser bliver opdaget ved valideringen. Kommissionen kan heller ikke altid påvise fejl og usædvanlige forhold i de data, medlemsstaterne fremsender, og i rette tid træffe alle de beslutninger, der er nødvendige for at beskytte ressourcen (jf. punkt 18-51).

| 122. | Inspektionssystemerne sikrer hverken effektiv forebyggelse eller effektiv konstatering af overtrædelser. Der er ingen generelle standarder, og derfor er de nationale systemer forskellige og garanterer hverken et tilstrækkeligt kontrolpres eller en optimering af inspektionsaktiviteterne. Det begrænser også i praksis omfanget og rækkevidden af Kommissionens evaluering af de nationale bestemmelser og dermed Kommissionens evne til at udtale sig om effektiviteten af de nationale systemer taget under et (jf. punkt 52-87). |
| --- | --- |

122.

Inspektionssystemerne sikrer hverken effektiv forebyggelse eller effektiv konstatering af overtrædelser. Der er ingen generelle standarder, og derfor er de nationale systemer forskellige og garanterer hverken et tilstrækkeligt kontrolpres eller en optimering af inspektionsaktiviteterne. Det begrænser også i praksis omfanget og rækkevidden af Kommissionens evaluering af de nationale bestemmelser og dermed Kommissionens evne til at udtale sig om effektiviteten af de nationale systemer taget under et (jf. punkt 52-87).

| 123. | Procedurerne for behandling af de konstaterede overtrædelser gør det ikke muligt at attestere, at der følges op på hver enkelt overtrædelse, endsige at hver enkelt overtrædelse medfører en sanktion. Selv når der pålægges sanktioner, viser de sig generelt kun at være afskrækkende i begrænset omfang. Når en medlemsstat overtræder fællesskabsreglerne, har Kommissionen kun et redskab, der har vist sig at være effektivt, og det er at indlede en overtrædelsesprocedure ved Domstolen. Det kan imidlertid kun bruges i begrænset omfang og har ikke tilstrækkelig effekt (jf. punkt 88-106). |
| --- | --- |

123.

Procedurerne for behandling af de konstaterede overtrædelser gør det ikke muligt at attestere, at der følges op på hver enkelt overtrædelse, endsige at hver enkelt overtrædelse medfører en sanktion. Selv når der pålægges sanktioner, viser de sig generelt kun at være afskrækkende i begrænset omfang. Når en medlemsstat overtræder fællesskabsreglerne, har Kommissionen kun et redskab, der har vist sig at være effektivt, og det er at indlede en overtrædelsesprocedure ved Domstolen. Det kan imidlertid kun bruges i begrænset omfang og har ikke tilstrækkelig effekt (jf. punkt 88-106).

| 124. | Overkapaciteten lægger en dæmper på fiskeriets rentabilitet, og når de tilladte fangstmængder samtidig nedsættes, er det et incitament til ikke at overholde disse grænser, og det indvirker på kvaliteten af de fremsendte data. Efter at programmerne for tilpasning af fiskerikapaciteten er slået fejl, kan den metode, der anvendes nu, og som hovedsageligt bygger på forvaltning af fiskeriindsatsen, ikke løse problemet med overkapacitet (jf. punkt 107-120). |
| --- | --- |

124.

Overkapaciteten lægger en dæmper på fiskeriets rentabilitet, og når de tilladte fangstmængder samtidig nedsættes, er det et incitament til ikke at overholde disse grænser, og det indvirker på kvaliteten af de fremsendte data. Efter at programmerne for tilpasning af fiskerikapaciteten er slået fejl, kan den metode, der anvendes nu, og som hovedsageligt bygger på forvaltning af fiskeriindsatsen, ikke løse problemet med overkapacitet (jf. punkt 107-120).

| 125. | Alt i alt fremgår det af Rettens revision, at kontrol-, inspektions- og sanktionsbestemmelserne trods nylige forbedringer ikke kan sikre, at reglerne for forvaltning af fiskeressourcerne anvendes effektivt, og navnlig TAC- og kvoteordningen. Denne situation er endnu mere problematisk, fordi der er et misforhold mellem fangstkapaciteterne og fangstmulighederne, og det giver en situation, der ikke fremmer en spontan overholdelse af reglerne. De seneste år er der landet betydeligt færre fisk, og hvis der ikke sker ændringer, vil det nødvendigvis have alvorlige konsekvenser ikke kun for ressourcen, men også for selve fiskerierhvervets fremtid og for de områder, der er afhængige af fiskeriet. |
| --- | --- |

125.

Alt i alt fremgår det af Rettens revision, at kontrol-, inspektions- og sanktionsbestemmelserne trods nylige forbedringer ikke kan sikre, at reglerne for forvaltning af fiskeressourcerne anvendes effektivt, og navnlig TAC- og kvoteordningen. Denne situation er endnu mere problematisk, fordi der er et misforhold mellem fangstkapaciteterne og fangstmulighederne, og det giver en situation, der ikke fremmer en spontan overholdelse af reglerne. De seneste år er der landet betydeligt færre fisk, og hvis der ikke sker ændringer, vil det nødvendigvis have alvorlige konsekvenser ikke kun for ressourcen, men også for selve fiskerierhvervets fremtid og for de områder, der er afhængige af fiskeriet.

| 126. | Hvis politikerne ønsker, at den fælles fiskeripolitik skal nå sit mål om en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne, skal de nuværende kontrol-, inspektions- og sanktionssystemer styrkes betydeligt, navnlig ved at nedenstående anbefalinger følges. |
| --- | --- |

126.

Hvis politikerne ønsker, at den fælles fiskeripolitik skal nå sit mål om en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne, skal de nuværende kontrol-, inspektions- og sanktionssystemer styrkes betydeligt, navnlig ved at nedenstående anbefalinger følges.

Fangsttallenes kvalitet

| 127. | Hvis de fangstdata, der bruges til forvaltningen af fiskeressourcerne, skal være af bedre kvalitet, er det nødvendigt at forbedre indsamlings-, validerings- og overvågningssystemerne. Det kræver, at medlemsstaterne:






  a) | sørger for, at alle de opgørelser, der er fastsat i forordningerne, udarbejdes, og at det gøres korrekt, og at de ansvarlige myndigheder registrerer oplysningerne så hurtigt som muligt |
| --- | --- | --- |

127.

Hvis de fangstdata, der bruges til forvaltningen af fiskeressourcerne, skal være af bedre kvalitet, er det nødvendigt at forbedre indsamlings-, validerings- og overvågningssystemerne. Det kræver, at medlemsstaterne:

a)

sørger for, at alle de opgørelser, der er fastsat i forordningerne, udarbejdes, og at det gøres korrekt, og at de ansvarlige myndigheder registrerer oplysningerne så hurtigt som muligt

| b) | systematisk ved hjælp af et edb-redskab kontrollerer sammenhængen i alle data indeholdt i disse dokumenter og, hvor det er relevant, sammenholder dem med FOS-dataene |
| --- | --- |

b)

systematisk ved hjælp af et edb-redskab kontrollerer sammenhængen i alle data indeholdt i disse dokumenter og, hvor det er relevant, sammenholder dem med FOS-dataene

| c) | sørger for, at deres systemer kan fungere sammen, således at det kan kontrolleres, om dokumentationen for mængder, der landes i et land, og som sælges første gang i et andet land, er overensstemmende |
| --- | --- |

c)

sørger for, at deres systemer kan fungere sammen, således at det kan kontrolleres, om dokumentationen for mængder, der landes i et land, og som sælges første gang i et andet land, er overensstemmende

| d) | attesterer pålideligheden af de data, der indgives til Kommissionen, ved at et uafhængigt organ hvert år attesterer de sidste månedsrapporter med kumulerede data. |
| --- | --- |

d)

attesterer pålideligheden af de data, der indgives til Kommissionen, ved at et uafhængigt organ hvert år attesterer de sidste månedsrapporter med kumulerede data.

| 128. | Denne forbedring forudsætter også, at Kommissionen:






  a) | så hurtigt som muligt fastsætter og vedtager gennemførelsesbestemmelser til forordningen om elektronisk registrering og indberetning af fiskerioplysninger og om teledetektionsmetoder (88) og forvisser sig om, at betingelserne for anvendelse af dette redskab så vidt muligt sikrer det mod svig og gør det lettere for de nationale systemer at samarbejde |
| --- | --- | --- |

128.

Denne forbedring forudsætter også, at Kommissionen:

a)

så hurtigt som muligt fastsætter og vedtager gennemførelsesbestemmelser til forordningen om elektronisk registrering og indberetning af fiskerioplysninger og om teledetektionsmetoder (88) og forvisser sig om, at betingelserne for anvendelse af dette redskab så vidt muligt sikrer det mod svig og gør det lettere for de nationale systemer at samarbejde

| b) | omdefinerer formatet af de rapporter, medlemsstaterne skal fremsende, for at lette analysen heraf og gøre kontrollen mere effektiv |
| --- | --- |

b)

omdefinerer formatet af de rapporter, medlemsstaterne skal fremsende, for at lette analysen heraf og gøre kontrollen mere effektiv

| c) | regelmæssigt benytter sig af sin adgang til kopier af edb-registre med relevante oplysninger, og at den har umiddelbar adgang hertil uden forudgående anmodning |
| --- | --- |

c)

regelmæssigt benytter sig af sin adgang til kopier af edb-registre med relevante oplysninger, og at den har umiddelbar adgang hertil uden forudgående anmodning

| d) | harmoniserer medlemsstaternes tilpasningskoefficienter for mængden »udtrykt i levende vægt« |
| --- | --- |

d)

harmoniserer medlemsstaternes tilpasningskoefficienter for mængden »udtrykt i levende vægt«

| e) | forvisser sig om, at de data, Eurostat har modtaget, stemmer overens med de data, GD FISH har modtaget. |
| --- | --- |

e)

forvisser sig om, at de data, Eurostat har modtaget, stemmer overens med de data, GD FISH har modtaget.

Inspektionssystemernes effektivitet

| 129. | Effektiviteten og overensstemmelsen af de kontroller og inspektioner, medlemsstaterne gennemfører, og en forbedring af Kommissionens kendskab hertil og evaluering heraf kræver, at medlemsstaterne, hvis de endnu ikke har gjort det:






  a) | definerer de betingelser, inspektionerne mindst skal opfylde, og de elementære kontroller, der skal foretages ved en inspektion |
| --- | --- | --- |

129.

Effektiviteten og overensstemmelsen af de kontroller og inspektioner, medlemsstaterne gennemfører, og en forbedring af Kommissionens kendskab hertil og evaluering heraf kræver, at medlemsstaterne, hvis de endnu ikke har gjort det:

a)

definerer de betingelser, inspektionerne mindst skal opfylde, og de elementære kontroller, der skal foretages ved en inspektion

| b) | sikrer rimelig adgang til alle nyttige oplysninger med henblik på planlægning og målretning af kontrollerne |
| --- | --- |

b)

sikrer rimelig adgang til alle nyttige oplysninger med henblik på planlægning og målretning af kontrollerne

| c) | fastsætter en kontrolstrategi baseret på en risikoanalyse |
| --- | --- |

c)

fastsætter en kontrolstrategi baseret på en risikoanalyse

| d) | evaluerer deres kontrolaktiviteter ved hjælp af relevante mål |
| --- | --- |

d)

evaluerer deres kontrolaktiviteter ved hjælp af relevante mål

| e) | garanterer kvaliteten af inspektionsarbejdet ved at overvåge kontrollerne |
| --- | --- |

e)

garanterer kvaliteten af inspektionsarbejdet ved at overvåge kontrollerne

| f) | registrerer deres samlede inspektionsarbejde i centrale databaser. |
| --- | --- |

f)

registrerer deres samlede inspektionsarbejde i centrale databaser.

| 130. | På den anden side bør Kommissionen:






  a) | foreslå, at Rådet i forordningerne indfører alle de anbefalinger, der er fremsat i det foregående punkt, som elementer, der er altafgørende for effektive bestemmelser |
| --- | --- | --- |

130.

På den anden side bør Kommissionen:

a)

foreslå, at Rådet i forordningerne indfører alle de anbefalinger, der er fremsat i det foregående punkt, som elementer, der er altafgørende for effektive bestemmelser

| b) | kræve, at medlemsstaterne udarbejder handlingsplaner for hver enkelt af de væsentlige svagheder, der er konstateret. |
| --- | --- |

b)

kræve, at medlemsstaterne udarbejder handlingsplaner for hver enkelt af de væsentlige svagheder, der er konstateret.

Anvendelse af afskrækkende sanktioner

| 131. | For at sikre, at sanktionerne er afskrækkende, bør medlemsstaterne minde de kompetente myndigheder om, at de, inden de fastsætter en sanktion, efter fællesskabsbestemmelserne både skal tage hensyn til, at straffen skal være afskrækkende for at undgå, at den erhvervsdrivende kan drage økonomisk fordel af overtrædelsen, og til, hvor alvorlig en skade der er forvoldt på den fælles ressource. |
| --- | --- |

131.

For at sikre, at sanktionerne er afskrækkende, bør medlemsstaterne minde de kompetente myndigheder om, at de, inden de fastsætter en sanktion, efter fællesskabsbestemmelserne både skal tage hensyn til, at straffen skal være afskrækkende for at undgå, at den erhvervsdrivende kan drage økonomisk fordel af overtrædelsen, og til, hvor alvorlig en skade der er forvoldt på den fælles ressource.

| 132. | For at undgå at overtrædere tager til medlemsstater, hvor overtrædelserne straffes mindre hårdt, er det ønskeligt, at Rådet opfordrer medlemsstaterne til at tilnærme deres sanktioner til hinanden, navnlig ved at offentliggøre et katalog over foranstaltninger, som medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med de alvorligste overtrædelser, som fastsat i forordningen (89). |
| --- | --- |

132.

For at undgå at overtrædere tager til medlemsstater, hvor overtrædelserne straffes mindre hårdt, er det ønskeligt, at Rådet opfordrer medlemsstaterne til at tilnærme deres sanktioner til hinanden, navnlig ved at offentliggøre et katalog over foranstaltninger, som medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med de alvorligste overtrædelser, som fastsat i forordningen (89).

| 133. | For at styrke Kommissionens evne til at lægge pres på medlemsstaterne er det ønskeligt, at fællesskabslovgiver sikrer sig, at de forvaltningsforanstaltninger, som vedtages, kan kontrolleres, undersøger mulighederne for at styrke Kommissionens inspektørers beføjelser og for at udvide EF-fiskerikontrolagenturets mandat til at foretage fiskerikontrol og endelig indfører sanktionsredskaber med større effekt, f.eks. muligheden for at afbryde udbetalingen af fællesskabsstøtte på fiskeriområdet, når en medlemsstat ikke overholder sine kontrolforpligtelser. |
| --- | --- |

133.

For at styrke Kommissionens evne til at lægge pres på medlemsstaterne er det ønskeligt, at fællesskabslovgiver sikrer sig, at de forvaltningsforanstaltninger, som vedtages, kan kontrolleres, undersøger mulighederne for at styrke Kommissionens inspektørers beføjelser og for at udvide EF-fiskerikontrolagenturets mandat til at foretage fiskerikontrol og endelig indfører sanktionsredskaber med større effekt, f.eks. muligheden for at afbryde udbetalingen af fællesskabsstøtte på fiskeriområdet, når en medlemsstat ikke overholder sine kontrolforpligtelser.

Reduktion af overkapacitet og tilpassede ledsageforanstaltninger

| 134. | Medlemsstaternes og Kommissionens indsats for at nedsætte trykket fra overfiskeri kan styrkes ved, at der fastsættes ambitiøse mål om reduktion af kapaciteter, og ved vedtagelse af socioøkonomiske foranstaltninger til fordel for den del af befolkningen, der lever af fiskerierhvervet. |
| --- | --- |

134.

Medlemsstaternes og Kommissionens indsats for at nedsætte trykket fra overfiskeri kan styrkes ved, at der fastsættes ambitiøse mål om reduktion af kapaciteter, og ved vedtagelse af socioøkonomiske foranstaltninger til fordel for den del af befolkningen, der lever af fiskerierhvervet.

| 135. | Udformningen af egnede foranstaltninger kræver et godt kendskab til de socioøkonomiske forhold i fiskerierhvervet og effekten af beslutninger om fangstbegrænsning, og det er nødvendigt, at Kommissionen udvikler sine informations- og analyseredskaber på dette område. |
| --- | --- |

135.

Udformningen af egnede foranstaltninger kræver et godt kendskab til de socioøkonomiske forhold i fiskerierhvervet og effekten af beslutninger om fangstbegrænsning, og det er nødvendigt, at Kommissionen udvikler sine informations- og analyseredskaber på dette område.

| 136. | Ud over de anbefalede tekniske forbedringer af kontrol-, inspektions- og sanktionssystemerne er det nødvendigt for, at den fælles fiskeripolitik kan lykkes og fiskeriaktiviteten bibeholdes, at alle involverede parter bliver bevidste om problemerne, og at der ydes tilpasset finansiel støtte, der kan lette udviklingen af supplerende eller alternative indkomstkilder i stedet for fiskeri. |
| --- | --- |

136.

Ud over de anbefalede tekniske forbedringer af kontrol-, inspektions- og sanktionssystemerne er det nødvendigt for, at den fælles fiskeripolitik kan lykkes og fiskeriaktiviteten bibeholdes, at alle involverede parter bliver bevidste om problemerne, og at der ydes tilpasset finansiel støtte, der kan lette udviklingen af supplerende eller alternative indkomstkilder i stedet for fiskeri.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 25. oktober 2007.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

---

(1)  Danmark, Det Forenede Kongerige (England og Wales), Frankrig, Italien, Nederlandene og Spanien.

1

(2)  Kilde: Eurostat: »Fakta og nøgletal om den fælles fiskeripolitik«, udgave 2006.

2

Kilde:

(3)  I henhold til international ret har kyststaterne suveræne rettigheder over alle naturressourcer i deres »eksklusive økonomiske zone« (EØZ), dvs. i alle de farvande, der ligger inden for en afstand af 200 sømil fra deres kyster. I Middelhavet findes der dog ingen EØZ, og kun territorialfarvandene, dvs. en zone på 12 sømil fra kysten er under national suverænitet. På fællesskabsniveau er forvaltningen af fiskeressourcerne i hver enkelt medlemsstats territorialfarvande eller EØZ udelukkende Den Europæiske Unions ansvar. Uden for disse farvande forvaltes ressourcerne gennem internationale aftaler.

3

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20.12.2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik, artikel 2, stk. 1 (EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59).

4

(5)  Rådets forordning (EØF) nr. 170/83 af 25.1.1983 om en fællesskabsordning for bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne, artikel 1 (EFT L 24 af 27.1.1983, s. 1).

5

(6)  Grønbog om den fælles fiskeripolitiks fremtid (KOM(2001) 135 endelig af 20.3.2001).

6

(7)  I 2005 blev 76 % af de 5,6 millioner tons fisk, der blev fanget af EF-flåden i alle egne af verden, fanget i det nordøstlige Atlanterhav.

7

Kilde: Eurostat, statistiques en bref 10/2007 af 15.1.2007.

Kilde:

(8)  Kommissionen, Memo/06/268 af 5.7.2006.

8

(9)  Videnskabelige udtalelser fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), som Kommissionen forelægger for Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF), der består af nationale eksperter, repræsentanter for fiskerisektoren og andre involverede, f.eks. ngo'er, der beskæftiger sig med miljøbeskyttelse.

9

(10)  Den enkelte medlemsstat kontrollerer de aktiviteter, der udøves på dens område eller i farvande under dens højhedsområde eller jurisdiktion.

10

(11)  Forordning (EF) nr. 2371/2002, artikel 23, stk. 1.

11

(12)  Alle tal vedrørende bevillingerne er 2007-betalingsbevillinger.

12

(13)  Forordning (EF) nr. 2371/2002.

13

(14)  Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12.10.1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1).

14

(15)  Kommissionens forordning (EØF) nr. 2807/83 af 22.9.1983 om nærmere bestemmelser for registrering af oplysninger om medlemsstaternes fangster (EFT L 276 af 10.10.1983, s. 1).

15

(16)  Rådets forordning (EF) nr. 27/2005 af 22.12.2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (EUT L 12 af 14.1.2005, s. 1).

16

(17)  Rådets forordning (EF) nr. 423/2004 af 26.2.2004 om foranstaltninger til genopretning af torskebestande.

17

Rådets forordning (EF) nr. 811/2004 af 21.4.2004 om foranstaltninger til genopretning af den nordlige kulmulebestand.

Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 af 20.12.2005 om foranstaltninger til genopretning af bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer i Det Cantabriske Hav og ud for den vestlige del af Den Iberiske Halvø.

Rådets forordning (EF) nr. 388/2006 af 23.2.2006 om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af tungebestanden i Biscayabugten.

(18)  Kilderne til sådanne standarder var: generelle kriterier for forskellige organisationer, der foretager inspektion (ISO/IEC 17 020:1998), COSO Enterprise Risk Management integrated framework (2004), en undersøgelse af forvaltningen af fiskeressourcer fra Riksrevisjonen i Norge, Udtalelse fra Revisionsretten om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (EUT C 107 af 30.4.2004, s. 1), KOM(2003) 130 endelig: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Vejen til en ensartet og effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik, Kommissionens standarder for intern kontrol: standard 11: »Risikoanalyse og -styring«, standard 17: »Overvågning«, standard 7: »Målfastsættelse«, standard 10: »Resultatkontrol« og standard 9: »Den årlige forvaltningsplan«.

18

(19)  Fangsttal for 2003 og tal vedrørende landinger for 2002 offentliggjort af Eurostat.

19

(20)  Logbogen er det dokument, hvori fartøjsføreren dagligt for hver fiskeart skal anføre et overslag over den fangede mængde, som opbevares om bord, samt dato og sted for disse fangster; en kopi skal sendes til myndighederne i den medlemsstat, under hvis flag fartøjet sejler, jf. forordning (EØF) nr. 2807/83, bilag IV, punkt 4.

20

(21)  Landingsopgørelsen er det dokument, hvori fartøjsføreren for hver fiskeart angiver de præcise landede mængder. En kopi skal sendes til myndighederne i den medlemsstat, under hvis flag fartøjet sejler, og en anden kopi til myndighederne i den medlemsstat, hvor landingen finder sted, hvis det ikke er samme medlemsstat, jf. forordning (EØF) nr. 2807/83, bilag IV, punkt 4.

21

(22)  Salgsnotaen er det dokument, som auktionerne eller den første køber udsteder, og hvor vægt og geografisk oprindelse er angivet for hver art. Salgsnotaen skal indgives til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, på hvis område den første markedsføring foretages, jf. forordning (EØF) nr. 2847/93, artikel 9.

22

(23)  Forordning (EØF) nr. 2807/83, bilag IV, punkt 4.2.

23

(24)  Denne afvigelse når op på 48,7 % for landinger af torsk i Polen; kilde: GD FISH: Evaluation Report Catch Registration Baltic Sea 2005 to 2006.

24

kilde

(25)  Ved en fangst på præcis 1 000 kg overskrider en angivelse på 800 kg i logbogen ikke margenen på 20 % i tilfælde af landingskontrol. Hvis der ikke foretages landingskontrol, vil en angivelse på 640 kg i landingsopgørelsen medføre, at der fremstår en difference på 20 % i forhold til logbogen, og afvigelsen mellem de to opgørelser vil, hvis den opdages, ikke kunne straffes, selv om der i alt er anmeldt 36 % for lidt.

25

(26)  Rådets forordning (EF) nr. 1966/2006 af 21.12.2006 om elektronisk registrering og indberetning af fiskerioplysninger og om teledetektionsmetoder (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 1).

26

(27)  Auktionen er i dette tilfælde ikke et fysisk sted, men blot et fuldautomatisk system, hvor salgsorganet fremsender oplysninger om de fangster, der stadig befinder sig på havet, til købere, der byder på afstand uden at besigtige varerne.

27

(28)  Fiskerne har forbud mod at lande fisk, der ikke opfylder kravene til en minimumsstørrelse, eller som er af en fiskeart, som de ikke har tilladelse til at fange (udtømt kvote, ingen licens for fiskearten osv.).

28

(29)  Fiskerne kan foretrække ikke at beholde arter af lav værdi om bord, der kræver forarbejdning, og som fylder lastrummene, eller — for arter, der er underlagt kvoter — de fisk, der på grund af deres størrelse er mindre værd.

29

(30)  Discards in the world’s marine fisheries An update, FAO, 2005.

30

Discards in the world’s marine fisheries An update

(31)  Med hensyn til antal udgør fartøjer på under 10 m 67 % af flåden, og de udgør henholdsvis 11 % og 3 % af kapaciteten udtrykt i kW og BT.

31

(32)  I Frankrig udgjorde dybfrosne varer ifølge data fra INSEE 40 % af de landede mængder i 2005. I Spanien drejede det sig ifølge undergeneraldirektoratet for markedsføring i ministeriet for landbrug, fiskeri og fødevarer om 298 000 tons i 2005.

32

(33)  Det system, fartøjerne anvender til med regelmæssige mellemrum at sende deres positioner til kontrolmyndighederne.

33

(34)  Til dels som følge af forsinkelser i registreringen og til dels som følge af, at de nationale inspektører havde opdaget uanmeldte landinger.

34

(35)  Forordning (EØF) nr. 2847/93, artikel 19.

35

(36)  Kun salg fra auktioner tages i betragtning, selv om en meget stor del af fangsterne (over 20 % af de landede mængder) ikke sælges på auktion.

36

(37)  Dataene fra auktioner indbefatter salg af varer, der er landet i en anden medlemsstat, og som derfor bør indberettes til Kommissionen af denne medlemsstat og ikke af Frankrig.

37

(38)  Navnlig at der er afvigelser mellem mængderne angivet i landingsopgørelserne og/eller salgsnotaerne og mængderne angivet i logbøgerne, der overstiger den tolerancemargen, der er fastsat i forordningen.

38

(39)  I henhold til forordning (EØF) nr. 2847/93 skal der indgives logbog og landingsopgørelse både til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor landingen finder sted, og til myndighederne i flagstaten, men salgsnotaen skal kun indgives til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, på hvis område den første markedsføring foretages.

39

(40)  Landingsopgørelser og salgsnotaer.

40

(41)  Inden indførelsen af fællesskabsordningen med TAC og kvoter.

41

(42)  100 kg frisk, renset torsk vil svare til en kvoteudnyttelse på 124 kg, hvis fisken landes i Frankrig, og til 111 kg, hvis den landes i Litauen.

42

100 kg frisk havtaske renset/uden hoved vil svare til en kvoteudnyttelse på 250 kg i Sverige og til 325 kg i Tyskland.

(43)  262,9 mod 431,9 tusinde tons, eller en afvigelse på 169,0 tusinde tons.

43

(44)  To af fartøjerne var ikke udstyret med FOS, og der var ikke modtaget noget signal fra de fem andre på den dato, landingen fandt sted (i et tilfælde havde fartøjet ikke udsendt signaler i mere end tre år inden den anførte landingsdato, og i et andet tilfælde i over to år).

44

(45)  Forordning (EØF) nr. 2847/93, artikel 19, stk. 5.

45

(46)  Forordning (EF) nr. 2846/98, artikel 1, nr. 13), litra c).

46

(47)  I Compliance Scoreboard 2005 (resultatliste), s. 12, skriver Kommissionen, at de data, medlemsstaterne har fremsendt til Kommissionen, bygger på fartøjsejernes eller deres agenters angivelser af fangster og landinger. Kommissionen er af den opfattelse, at disse data muligvis ikke altid afspejler virkeligheden. Det er allerede gentagne gange blevet understreget i videnskabelige rapporter, at forkerte eller underdrevne angivelser af fangster eller landinger kan gøre de meget vigtige vurderinger af bestandene forkerte, og denne mistanke støttes af de bemærkninger, Kommissionens inspektører har fremsat i en årrække. http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement/scoreboard/archives/scoreboard2005/management_en.htm

47

(48)  Forordning (EØF) nr. 2847/93, artikel 21, stk. 3.

48

(49)  I 2005 kunne de italienske myndigheder således angive fangst af almindelig tun, der er underlagt en kvote, i en rubrik for fiskearter, der ikke er underlagt en kvote.

49

(50)  Rådets forordning (EØF) nr. 1382/91 af 21.5.1991 om fremsendelse af data vedrørende landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne (EFT L 133 af 28.5.1991, s. 1).

50

(51)  Rådets forordning (EF) nr. 2846/98 af 17.12.1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (EFT L 358 af 31.12.1998, s. 5).

51

(52)  229 i 2005.

52

(53)  Det er f.eks. undertiden muligt at føre visse kvoter ind under fangster i en anden zone i en vis periode af et år og i et vist omfang, eller bifangster af visse arter kan for bestemte kvoters vedkommende til dels integreres i de autoriserede mængder for målarten.

53

(54)  En væsentlig overskridelse: over 5 % af kvoten og/eller 10 % af TAC og/eller over 100 tons. Efter overskridelserne er blevet konstateret, har samtlige 26 overskridelser givet anledning til en nedsættelse af den tilsvarende kvote for 2006, jf. forordning (EF) nr. 742/2006.

54

(55)  Forordning (EØF) nr. 2847/93, artikel 21, stk. 3, og forordning (EF) nr. 2371/2002, artikel 26, stk. 4.

55

(56)  Forordning (EF) nr. 2371/2002, artikel 23.

56

(57)  Forordning (EF) nr. 2371/2002, artikel 26, stk. 1.

57

(58)  I medfør af artikel 35 i forordning (EØF) nr. 2847/93. Den seneste er: Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om overvågningen af medlemsstaternes gennemførelse af den fælles fiskeripolitik 2003-2005 (KOM(2007) 167 endelig af 10.4.2007).

58

(59)  Jf. punkt 15.

59

(60)  Kommissionens tjenester foreslog en harmonisering af inspektionsrapporterne i 1999, men det er ikke blevet til noget.

60

(61)  F.eks. for en landingsinspektion: tilstedeværelse af en inspektør fra landingen begynder, og til den ender, vejning af en tilstrækkelig stikprøve af lasten. For en havinspektion: kontrol af, at angivelserne i logbogen stemmer overens med lasten.

61

(62)  F.eks. type fiskeri, flådens størrelse og sammensætning, kysternes længde og art, farvandsoverflade under juridisk kompetence, handelspraksis osv.

62

(63)  Fiskeritilladelse, fiskerirettigheder, oversigt over fangster, oversigt over inspektioner, oversigt over sanktioner, omsætning, oversigt over FOS-bevægelser osv.

63

(64)  I Spanien er en bestemt regions indre farvande det område, der går fra kysten og ud til en tænkt lige linje (»Lineas de Base Recta«), der forbinder de to kystpunkter, der ligger længst fra hinanden i denne region.

64

(65)  I Frankrig måler man den relative forekomst af overtrædelser (forholdet: antal konstaterede overtrædelser/antal inspektioner); den relative forekomst, som myndighederne offentliggjorde, er 6,6 %, og den, der blev beregnet på grundlag af de data, revisorerne fik, er 12,4 %.

65

(66)  Samlet antal inspektioner til lands eller til søs, samlet antal timer brugt på inspektion osv.

66

(67)  Rådets forordning (EF) nr. 768/2005 af 26.4.2005 om oprettelse af et EF-fiskerikontrolagentur og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (EUT L 128 af 21.5.2005, s. 1).

67

(68)  Der er faktisk tale om nationale inspektører udpeget af medlemsstaterne til at deltage i inspektioner inden for rammerne af de aktioner, som agenturet koordinerer.

68

(69)  Forordning (EF) nr. 2371/2002, artikel 25.

69

(70)  For 202 overtrædelser, der blev konstateret ved landingsinspektion ved kontrol om bord, blev der givet 167 mundtlige advarsler, 14 skriftlige advarsler, 20 sager overgik til de juridiske myndigheder, og en sag henstod uafgjort.

70

(71)  Forordning (EF) nr. 2371/2002, artikel 25, stk. 4.

71

(72)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Rapporter fra medlemsstaterne om adfærd, der var en alvorlig overtrædelse af reglerne for den fælles fiskeripolitik i 2004, KOM(2006) 387 endelig af 14.7.2006. Se også tredje udgave af the Common Fishery Policy Compliance Scoreboard (s. 40).

72

(73)  Kommissionen har vurderet, at dens inspektionsenhed måtte bruge 15 % af sine ressourcer i 2005 på tvisten med Frankrig.

73

(74)  Jf. traktatens artikel 226.

74

(75)  Jf. traktatens artikel 228.

75

(76)  Sag C-304/02, Kommissionen/Frankrig, angående et traktatbrudssøgsmål i henhold til artikel 228 EF; idømmelse af betaling af et fast beløb på 20 millioner euro og en tvangsbøde på 57,8 millioner euro for hver periode på seks måneder (dom afsagt den 12.7.2005). Det endte med, at Frankrig betalte det faste beløb og en tvangsbøde.

76

(77)  Forordning (EF) nr. 2371/2002, artikel 26, stk. 3.

77

(78)  Dvs. andre end dem, der vedrører det senest afsluttede år, for hvilket der findes en forvaltningsmekanisme, der på visse betingelser gør det muligt at fordele overskridelsen vedrørende et år på kvoter for det følgende år.

78

(79)  Forordning (EF) nr. 2371/2002, artikel 23, stk. 4.

79

(80)  Kommissionens forordning (EF) nr. 147/2007 af 15.2.2007 om justering af visse fiskekvoter fra 2007 til 2012 i henhold til artikel 23, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik.

80

(81)  Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17.12.1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet, artikel 18 (EFT L 337 af 30.12.1999, s. 10).

81

(82)  Grønbog om den fælles fiskeripolitiks fremtid (KOM(2001) 135 endelig, del 3.3).

82

(83)  Fiskeriindsatsen er produktet af kapaciteten og varigheden af fiskeriet.

83

(84)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om bedre fiskerikapacitets- og fiskeriindsatsindikatorer inden for den fælles fiskeripolitik (KOM(2007) 39 endelig af 5.2.2007).

84

(85)  Mht. motorkraft gør den elektronisk styrede nedtuning det svært at kontrollere, at de anførte tal er korrekte. Mht. tonnage er måleenheden blevet harmoniseret for så kort tid siden, at det ikke er muligt at foretage pålidelige sammenholdelser med historiske data.

85

(86)  Forordning (EF) nr. 2371/2002, artikel 14.

86

(87)  Den videnskabelige, tekniske og økonomiske komité for fiskeri (STECF) understreger: »Not only are the reported reductions rather trivial, compared to the existing imbalance between fishing opportunities and fleet capacity, to achieve such a balance, there is a need to reduce the EU fleet’s capacity (ability) to catch fish, and not simply its physical capacity.«, bilag til årsrapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om medlemsstaternes bestræbelser i 2005 på at opnå en bæredygtig ligevægt mellem fiskerikapacitet og fiskerimuligheder (KOM(2006) 872 endelig af 9.1.2007).

87

(88)  Rådets forordning (EF) nr. 1966/2006.

88

(89)  Forordning (EF) nr. 2371/2002, artikel 25, stk. 4.

89

---

BILAG

FORENKLET OVERSIGT OVER INDSAMLINGEN OG OPFØLGNINGEN AF FANGSTDATA

Image

---

KOMMISSIONENS SVAR

RESUME

| I. | Formålet med den fælles fiskeripolitik er at bevare og forvalte akvatiske ressourcer. Fællesskabet har lovgivningsbeføjelse, og Rådet træffer afgørelse efter at have hørt Europa-Parlamentet. Anvendelse og håndhævelse af den fælles fiskeripolitiks regler falder ind under medlemsstaternes ansvar.
  Det er Kommissionens opfattelse, at den fælles fiskeripolitiks succes afhænger af kvaliteten af kontrollen, inspektionen og sanktionerne.
  Med hensyn til kontrol og håndhævelse er det meningen, at Fællesskabets lovgivning skal harmonisere medlemsstaternes aktioner og forhindre en politisk fiasko, når medlemsstaterne ikke i tilstrækkelig grad har påtaget sig deres ansvar.
  Kommissionen deler Rettens konklusioner vedrørende manglerne i bestemmelserne om kontrol, inspektion og håndhævelse, som udgør en trussel for den fælles fiskeripolitiks effektivitet.
  I lyset af den situation er Kommissionen allerede gået i gang med at gøre sig overvejelser om en ambitiøs reform af den europæiske fiskerikontrolpolitik.
  De anbefalinger, Retten fremkommer med vedrørende en forbedring af situationen, kan tjene som et effektivt bidrag til denne reforms succes.
  Ikke desto mindre er der i løbet af de seneste år allerede iværksat bestræbelser på at forbedre kontrollen og håndhævelsen af den fælles fiskeripolitiks regler og for bedre at tilpasse og harmonisere medlemsstaternes aktioner. Især har reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002 og etableringen af EF-Fiskerikontrolagenturet åbnet op for nye muligheder.
  For at den fælles fiskeripolitik kan være effektiv, er det nødvendigt, at procedurerne simplificeres, og at Kommissionens beføjelser og EF-Fiskerikontrolagenturets mandat styrkes.
  Den fælles fiskeripolitiks succes afhænger i vid udstrækning af medlemsstaternes engagement og bestræbelser på effektivt at kontrollere og håndhæve den fælles fiskeripolitiks regler. Det har vist sig vanskeligt at få nogle af Kommissionens forslag vedtaget i Rådet, især når de tilstræber at begrænse adgangen til faldende ressourcer for at bringe fiskerikapaciteten i overensstemmelse med ressourcerne eller for at øge Kommissionens beføjelser. |
| --- | --- |

I.

Formålet med den fælles fiskeripolitik er at bevare og forvalte akvatiske ressourcer. Fællesskabet har lovgivningsbeføjelse, og Rådet træffer afgørelse efter at have hørt Europa-Parlamentet. Anvendelse og håndhævelse af den fælles fiskeripolitiks regler falder ind under medlemsstaternes ansvar.

Det er Kommissionens opfattelse, at den fælles fiskeripolitiks succes afhænger af kvaliteten af kontrollen, inspektionen og sanktionerne.

Med hensyn til kontrol og håndhævelse er det meningen, at Fællesskabets lovgivning skal harmonisere medlemsstaternes aktioner og forhindre en politisk fiasko, når medlemsstaterne ikke i tilstrækkelig grad har påtaget sig deres ansvar.

Kommissionen deler Rettens konklusioner vedrørende manglerne i bestemmelserne om kontrol, inspektion og håndhævelse, som udgør en trussel for den fælles fiskeripolitiks effektivitet.

I lyset af den situation er Kommissionen allerede gået i gang med at gøre sig overvejelser om en ambitiøs reform af den europæiske fiskerikontrolpolitik.

De anbefalinger, Retten fremkommer med vedrørende en forbedring af situationen, kan tjene som et effektivt bidrag til denne reforms succes.

Ikke desto mindre er der i løbet af de seneste år allerede iværksat bestræbelser på at forbedre kontrollen og håndhævelsen af den fælles fiskeripolitiks regler og for bedre at tilpasse og harmonisere medlemsstaternes aktioner. Især har reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002 og etableringen af EF-Fiskerikontrolagenturet åbnet op for nye muligheder.

For at den fælles fiskeripolitik kan være effektiv, er det nødvendigt, at procedurerne simplificeres, og at Kommissionens beføjelser og EF-Fiskerikontrolagenturets mandat styrkes.

Den fælles fiskeripolitiks succes afhænger i vid udstrækning af medlemsstaternes engagement og bestræbelser på effektivt at kontrollere og håndhæve den fælles fiskeripolitiks regler. Det har vist sig vanskeligt at få nogle af Kommissionens forslag vedtaget i Rådet, især når de tilstræber at begrænse adgangen til faldende ressourcer for at bringe fiskerikapaciteten i overensstemmelse med ressourcerne eller for at øge Kommissionens beføjelser.

| II. | For at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af den fælles fiskeripolitiks regler retter Kommissionen op på svagheder i de nationale kontrol- og håndhævelsessystemer ved efter omstændighederne at indlede overtrædelsesprocedurer og iværksætte andre håndhævelsesforanstaltninger, yde aktiv støtte til forbedret samarbejde mellem nationale myndigheder, vedtage ny lovgivning og yde direkte støtte til medlemsstaternes kontrolmyndigheder. Disse foranstaltninger har imidlertid ikke altid været tilstrækkeligt effektive eller succesrige.
  Med hensyn til registrering og rapportering er det nødvendigt, at medlemsstaterne indfører de nødvendige systemer for registrering, krydstjek og validering af data om fiskeriaktiviteter og at forbedre kontrollen og håndhævelse af rapporteringsforpligtelserne. |
| --- | --- |

II.

For at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af den fælles fiskeripolitiks regler retter Kommissionen op på svagheder i de nationale kontrol- og håndhævelsessystemer ved efter omstændighederne at indlede overtrædelsesprocedurer og iværksætte andre håndhævelsesforanstaltninger, yde aktiv støtte til forbedret samarbejde mellem nationale myndigheder, vedtage ny lovgivning og yde direkte støtte til medlemsstaternes kontrolmyndigheder. Disse foranstaltninger har imidlertid ikke altid været tilstrækkeligt effektive eller succesrige.

Med hensyn til registrering og rapportering er det nødvendigt, at medlemsstaterne indfører de nødvendige systemer for registrering, krydstjek og validering af data om fiskeriaktiviteter og at forbedre kontrollen og håndhævelse af rapporteringsforpligtelserne.

| III. | Kommissionen er enig i Rettens analyse og konklusioner. Disse anbefalinger har allerede været genstand for tidligere forslag fra Kommissionen og bør indgå som element i den planlagte reform af den europæiske politik med hensyn til fiskerikontrol.
  Anvendelsen af nationale sanktionssystemer er medlemsstaternes ansvar. Harmonisering af sådanne systemer på EF-plan fastsættes i fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

III.

Kommissionen er enig i Rettens analyse og konklusioner. Disse anbefalinger har allerede været genstand for tidligere forslag fra Kommissionen og bør indgå som element i den planlagte reform af den europæiske politik med hensyn til fiskerikontrol.

Anvendelsen af nationale sanktionssystemer er medlemsstaternes ansvar. Harmonisering af sådanne systemer på EF-plan fastsættes i fællesskabslovgivningen.

INDLEDNING

| 1-9. | Målet med den fælles fiskeripolitik er at sikre udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. Med dette som udgangspunkt indeholder den fælles fiskeripolitik rammer for regulering af fiskeriaktiviteter i form af fangstbegrænsninger, kapacitetsbegrænsninger, reduktion af fiskeriindsatsen og tekniske foranstaltninger.
  Denne politiks succes afhænger hovedsagelig af alle de berørte parters engagement. Selv om det er Kommissionens ansvar at foreslå ny lovgivning og at kontrollere medlemsstaternes anvendelse af reglerne, er medlemsstaternes engagement af vital betydning for at nå den fælles fiskeripolitiks målsætninger. Kun medlemsstaterne kan sikre den formelle vedtagelse af den fælles fiskeripolitiks regler og træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på korrekt anvendelse af dem.
  For at forbedre systemets effektivitet blev der med reformen i 2002 indført en ny tilgang til fiskeriforvaltning baseret på langsigtede forvaltningsplaner og — for mere akutte situationer — genopretningsplaner. Desuden blev det længe etablerede system for forvaltning af fiskerikapaciteten ændret ved at styrke forvaltningen af fiskeriindsatsen inden for fiskerikapacitetens nuværende rammer.
  I overensstemmelse med kapitel V i grundforordningen (1) og kontrolforordningen (2) skal medlemsstaterne vedtage foranstaltningerne, tildele de finansielle og menneskelige ressourcer og opstille den administrative og tekniske struktur, der er nødvendig for at sikre en effektiv kontrol, inspektion og håndhævelse af den fælles fiskeripolitiks lovgivning.
  Reglerne er baseret på medlemsstaternes forpligtelse til at skabe et effektivt kontrolsystem, i relevante tilfælde i overensstemmelse med detaljerede regler fastlagt af Kommissionen.
  I den forbindelse har det været Kommissionens fremgangsmåde at vedtage detaljerede regler om kontrol-, inspektions- og håndhævelsesopgaver, der enten er møntet på specifikke fiskerier eller områder, eller som, hvis der findes fælles faktorer, er mere generelt anvendelige. Og det er inden for rammerne af de tildelte beføjelser og med fokus på de prioriterede spørgsmål med henblik på at realisere den fælles fiskeripolitiks mål, at Kommissionen evaluerer medlemsstaternes anvendelse af den fælles fiskeripolitiks regler.
  I den forbindelse foretager Kommissionen inspektionsbesøg i medlemsstaterne på grundlag af horisontale og specifikke inspektionsprogrammer. De mangler, der er konstateret i forbindelse med disse inspektionsbesøg, har man søgt at afhjælpe på den mest hensigtsmæssige og effektive måde under hensyntagen til, hvor alvorlige de er, og hvor hastende og politisk følsomme de er.
  De fleste af Kommissionens inspektørers resultater følges op ved kontakter med den pågældende medlemsstat eller ved yderligere inspektionsbesøg. De mere alvorlige sager eller principielle sager tages op på politisk plan. Hvis der er tale om alvorlige mangler eller vedvarende mangler, iværksættes der overtrædelsesprocedurer mod den pågældende medlemsstat.
  EF-Domstolens dom i sag C-304/02, Kommissionen mod Frankrig (3), har for Fællesskabet betydet en klar bekræftelse af medlemsstaternes rolle og forpligtelser med hensyn til kontrol og håndhævelse af den fælles fiskeripolitiks regler. I henhold til dommen skulle Frankrig betale et fast beløb på 20 mio. EUR og en tvangsbøde på 57 761 250 EUR for hver periode på seks måneder. Ved udgangen af den anden periode på seks måneder fandt Kommissionen, at Frankrigs fremskridt med at forbedre systemet med kontrol, retsforfølgelser og tvangsbøder kunne betragtes som generelt tilfredsstillende i en sådan grad, at det ville være urimeligt at pålægge endnu en tvangsbøde. Det blev imidlertid påpeget over Frankrig, at det var af betydning for fremtiden, at Frankrig ville fortsætte sine bestræbelser og yderligere konsolidere disse fremskridt.
  Bortset fra overtrædelsesprocedurerne, som tager lang tid, bistår Kommissionen medlemsstaterne i deres opgave ved at give dem oplysninger og vejledning, ved at skabe platforme for udveksling af bedste praksis og ved for visse fiskeriers vedkommende at opstille en liste over minimumsstandarder for hver inspektionstype.
  Endelig giver inspektionsbesøgene i medlemsstaterne Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige, for at den kan udføre sin opgave med at evaluere eksisterende rammer for den fælles fiskeripolitik og, hvor det er relevant, vil den forelægge nye lovgivningsforslag for Rådet for at rette op på eksisterende mangler og misforhold. |
| --- | --- |

1-9.

Målet med den fælles fiskeripolitik er at sikre udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. Med dette som udgangspunkt indeholder den fælles fiskeripolitik rammer for regulering af fiskeriaktiviteter i form af fangstbegrænsninger, kapacitetsbegrænsninger, reduktion af fiskeriindsatsen og tekniske foranstaltninger.

Denne politiks succes afhænger hovedsagelig af alle de berørte parters engagement. Selv om det er Kommissionens ansvar at foreslå ny lovgivning og at kontrollere medlemsstaternes anvendelse af reglerne, er medlemsstaternes engagement af vital betydning for at nå den fælles fiskeripolitiks målsætninger. Kun medlemsstaterne kan sikre den formelle vedtagelse af den fælles fiskeripolitiks regler og træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på korrekt anvendelse af dem.

For at forbedre systemets effektivitet blev der med reformen i 2002 indført en ny tilgang til fiskeriforvaltning baseret på langsigtede forvaltningsplaner og — for mere akutte situationer — genopretningsplaner. Desuden blev det længe etablerede system for forvaltning af fiskerikapaciteten ændret ved at styrke forvaltningen af fiskeriindsatsen inden for fiskerikapacitetens nuværende rammer.

I overensstemmelse med kapitel V i grundforordningen (1) og kontrolforordningen (2) skal medlemsstaterne vedtage foranstaltningerne, tildele de finansielle og menneskelige ressourcer og opstille den administrative og tekniske struktur, der er nødvendig for at sikre en effektiv kontrol, inspektion og håndhævelse af den fælles fiskeripolitiks lovgivning.

Reglerne er baseret på medlemsstaternes forpligtelse til at skabe et effektivt kontrolsystem, i relevante tilfælde i overensstemmelse med detaljerede regler fastlagt af Kommissionen.

I den forbindelse har det været Kommissionens fremgangsmåde at vedtage detaljerede regler om kontrol-, inspektions- og håndhævelsesopgaver, der enten er møntet på specifikke fiskerier eller områder, eller som, hvis der findes fælles faktorer, er mere generelt anvendelige. Og det er inden for rammerne af de tildelte beføjelser og med fokus på de prioriterede spørgsmål med henblik på at realisere den fælles fiskeripolitiks mål, at Kommissionen evaluerer medlemsstaternes anvendelse af den fælles fiskeripolitiks regler.

I den forbindelse foretager Kommissionen inspektionsbesøg i medlemsstaterne på grundlag af horisontale og specifikke inspektionsprogrammer. De mangler, der er konstateret i forbindelse med disse inspektionsbesøg, har man søgt at afhjælpe på den mest hensigtsmæssige og effektive måde under hensyntagen til, hvor alvorlige de er, og hvor hastende og politisk følsomme de er.

De fleste af Kommissionens inspektørers resultater følges op ved kontakter med den pågældende medlemsstat eller ved yderligere inspektionsbesøg. De mere alvorlige sager eller principielle sager tages op på politisk plan. Hvis der er tale om alvorlige mangler eller vedvarende mangler, iværksættes der overtrædelsesprocedurer mod den pågældende medlemsstat.

EF-Domstolens dom i sag C-304/02, Kommissionen mod Frankrig (3), har for Fællesskabet betydet en klar bekræftelse af medlemsstaternes rolle og forpligtelser med hensyn til kontrol og håndhævelse af den fælles fiskeripolitiks regler. I henhold til dommen skulle Frankrig betale et fast beløb på 20 mio. EUR og en tvangsbøde på 57 761 250 EUR for hver periode på seks måneder. Ved udgangen af den anden periode på seks måneder fandt Kommissionen, at Frankrigs fremskridt med at forbedre systemet med kontrol, retsforfølgelser og tvangsbøder kunne betragtes som generelt tilfredsstillende i en sådan grad, at det ville være urimeligt at pålægge endnu en tvangsbøde. Det blev imidlertid påpeget over Frankrig, at det var af betydning for fremtiden, at Frankrig ville fortsætte sine bestræbelser og yderligere konsolidere disse fremskridt.

Bortset fra overtrædelsesprocedurerne, som tager lang tid, bistår Kommissionen medlemsstaterne i deres opgave ved at give dem oplysninger og vejledning, ved at skabe platforme for udveksling af bedste praksis og ved for visse fiskeriers vedkommende at opstille en liste over minimumsstandarder for hver inspektionstype.

Endelig giver inspektionsbesøgene i medlemsstaterne Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige, for at den kan udføre sin opgave med at evaluere eksisterende rammer for den fælles fiskeripolitik og, hvor det er relevant, vil den forelægge nye lovgivningsforslag for Rådet for at rette op på eksisterende mangler og misforhold.

BESKRIVELSE AF REVISIONEN

| 17. | Der vil blive taget hensyn til bemærkningerne i denne rapport ved forberedelsen af gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

17.

Der vil blive taget hensyn til bemærkningerne i denne rapport ved forberedelsen af gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

BEMÆRKNINGER

| 18. | Evaluering af de systemer for registrering og validering af fangstmængderne, som nævnes af Retten, der findes i medlemsstaterne, vil være afsluttet i 2008, da spørgsmålet om upålidelige data er kernen i problemet. Dette behandles i gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

18.

Evaluering af de systemer for registrering og validering af fangstmængderne, som nævnes af Retten, der findes i medlemsstaterne, vil være afsluttet i 2008, da spørgsmålet om upålidelige data er kernen i problemet. Dette behandles i gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 19. | De mangler i de nationale systemer for registrering af fangstmængder, Retten anfører, er også blevet konstateret af tjenestegrenene i Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender.
  For at forbedre pålideligheden af data, især for de bestande, der er omfattet af internationale aftaler (f.eks. hellefisk, Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO), sammenholder Kommissionen på eget initiativ sine egne data med data fra tredjelande og har indført varslingssystemer.
  Desuden har Kommissionen iværksat overtrædelsesprocedurer med nogle medlemsstater, bl.a. med fokus på pålideligheden af fangstmængdedata (f.eks. Det Forenede Kongerige, Irland, Spanien, Portugal og Polen). |
| --- | --- |

19.

De mangler i de nationale systemer for registrering af fangstmængder, Retten anfører, er også blevet konstateret af tjenestegrenene i Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender.

For at forbedre pålideligheden af data, især for de bestande, der er omfattet af internationale aftaler (f.eks. hellefisk, Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO), sammenholder Kommissionen på eget initiativ sine egne data med data fra tredjelande og har indført varslingssystemer.

Desuden har Kommissionen iværksat overtrædelsesprocedurer med nogle medlemsstater, bl.a. med fokus på pålideligheden af fangstmængdedata (f.eks. Det Forenede Kongerige, Irland, Spanien, Portugal og Polen).

| 20. | For at forbedre udvekslingen af data mellem medlemsstaterne og Kommissionen er det i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 fastsat, at medlemsstaterne er forpligtede til at udpege en enkelt myndighed, der er ansvarlig for koordineringen af indsamling og verificering af oplysninger om fiskeriaktiviteter og for at rapportere til og samarbejde med Kommissionen. Desuden blev systemet yderligere styrket ved at kræve, at første salg kun må finde sted ved registrerede auktioner eller gennem registrerede købere.
  Desuden vil Kommissionens forslag til en forordning om fastlæggelse af detaljerede gennemførelsesregler for elektronisk registrering øge effektiviteten i valideringssystemerne. F.eks. er det fastsat, at der straks elektronisk skal sendes en kopi af salgsnotaen til flagstaten og myndighederne i den medlemsstat, hvor landingen finder sted, så den kan sammenholdes med landingsopgørelsen. |
| --- | --- |

20.

For at forbedre udvekslingen af data mellem medlemsstaterne og Kommissionen er det i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 fastsat, at medlemsstaterne er forpligtede til at udpege en enkelt myndighed, der er ansvarlig for koordineringen af indsamling og verificering af oplysninger om fiskeriaktiviteter og for at rapportere til og samarbejde med Kommissionen. Desuden blev systemet yderligere styrket ved at kræve, at første salg kun må finde sted ved registrerede auktioner eller gennem registrerede købere.

Desuden vil Kommissionens forslag til en forordning om fastlæggelse af detaljerede gennemførelsesregler for elektronisk registrering øge effektiviteten i valideringssystemerne. F.eks. er det fastsat, at der straks elektronisk skal sendes en kopi af salgsnotaen til flagstaten og myndighederne i den medlemsstat, hvor landingen finder sted, så den kan sammenholdes med landingsopgørelsen.

| 21. | a) | Indførelsen af den elektroniske logbog vil fjerne de problemer, som Retten fremhæver. Forpligtelsen til elektronisk at registrere og indsende logbog, landingsopgørelse og omladningsdata vil betyde en mærkbar forøgelse af effektiviteten af alle tilsyns-, kontrol- og overvågningsoperationer både til lands og til vands. |
| --- | --- | --- |

21.

a)

Indførelsen af den elektroniske logbog vil fjerne de problemer, som Retten fremhæver. Forpligtelsen til elektronisk at registrere og indsende logbog, landingsopgørelse og omladningsdata vil betyde en mærkbar forøgelse af effektiviteten af alle tilsyns-, kontrol- og overvågningsoperationer både til lands og til vands.

| b) | Kommissionen har til stadighed støttet udviklingen af et generelt system til at fastslå vægten på alle fisk og bemærker, at forpligtelsen til at veje allerede gælder for visse specifikke fiskerier, såsom pelagisk fiskeri og fra 2008 Østersøen. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har til stadighed støttet udviklingen af et generelt system til at fastslå vægten på alle fisk og bemærker, at forpligtelsen til at veje allerede gælder for visse specifikke fiskerier, såsom pelagisk fiskeri og fra 2008 Østersøen.

| c) | I Rådet er man allerede blevet enig om en lavere tolerancemargen for visse specifikke fiskerier, der er omfattet af genopretningsforanstaltninger (f.eks. kulmule, torsk, søtunge). Desuden er Kommissionen i færd med at behandle spørgsmålet om tolerancemargener i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

c)

I Rådet er man allerede blevet enig om en lavere tolerancemargen for visse specifikke fiskerier, der er omfattet af genopretningsforanstaltninger (f.eks. kulmule, torsk, søtunge). Desuden er Kommissionen i færd med at behandle spørgsmålet om tolerancemargener i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| d) | Kvaliteten af oplysningerne i salgsnotaerne i tilfælde af sammenfaldende interesser mellem købere og sælgere er et af de spørgsmål, som der tages op i gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

d)

Kvaliteten af oplysningerne i salgsnotaerne i tilfælde af sammenfaldende interesser mellem købere og sælgere er et af de spørgsmål, som der tages op i gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 23. | Forordningen vedrørende elektronisk registrering og rapportering vil øge effektiviteten i valideringssystemerne, f.eks. i kraft af reglen om omgående elektronisk fremsendelse af en kopi af salgsnotaen til flagstaten og myndighederne i den medlemsstat, hvor landingen finder sted, så den kan sammenholdes med landingsopgørelsen. Efter offentliggørelsen af Rådets forordning den 30. december 2006 udarbejdede Kommissionen straks et forslag til gennemførelsesregler. Dette forslag er allerede blevet drøftet med medlemsstaterne i første halvdel af 2007 og forventes vedtaget før udgangen af 2007. |
| --- | --- |

23.

Forordningen vedrørende elektronisk registrering og rapportering vil øge effektiviteten i valideringssystemerne, f.eks. i kraft af reglen om omgående elektronisk fremsendelse af en kopi af salgsnotaen til flagstaten og myndighederne i den medlemsstat, hvor landingen finder sted, så den kan sammenholdes med landingsopgørelsen. Efter offentliggørelsen af Rådets forordning den 30. december 2006 udarbejdede Kommissionen straks et forslag til gennemførelsesregler. Dette forslag er allerede blevet drøftet med medlemsstaterne i første halvdel af 2007 og forventes vedtaget før udgangen af 2007.

| 24. | Kommissionen er ved at vurdere mulighederne for at forbedre situationen med hensyn til dataene for fangstmængder og for salg og rapporteringstidspunkter.
  Ikke desto mindre gælder det norske system for overvågning af landinger og salg kun i en national sammenhæng, og Fællesskabets ansvar er af en anden karakter end den norske stats, især når det vedrører subsidiaritetsprincippet. |
| --- | --- |

24.

Kommissionen er ved at vurdere mulighederne for at forbedre situationen med hensyn til dataene for fangstmængder og for salg og rapporteringstidspunkter.

Ikke desto mindre gælder det norske system for overvågning af landinger og salg kun i en national sammenhæng, og Fællesskabets ansvar er af en anden karakter end den norske stats, især når det vedrører subsidiaritetsprincippet.

| 25-26. | Det er Kommissionens opfattelse, at de nationale administrationer og forskerne på pålidelig vis kan vurdere omfanget af genudsætning (udsmid). Problemet er imidlertid, at der ikke tages hensyn hertil i fangstopgørelserne. Forskerne (Det Internationale Havundersøgelsesråd) tager hensyn til de udsmidte mængder (normalt overslag) i vurderingen af de fleste bestande. For at finde en løsning på problemet med udsmid forelagde Kommissionen en første handlingsplan (4) i 2002. Denne plan gav imidlertid ikke de ønskede resultater, og derfor foreslår Kommissionen nu en helt ny tilgang i sin meddelelse om »En politik, der skal reducere uønskede bifangster og eliminere udsmid i europæisk fiskeri« (5). Der er en omfattende konsultationsproces på vej om denne meddelelse, og Kommissionen agter at fremkomme med sine første konkrete forslag om gennemførelsen af denne nye udsmidspolitik i 2008. Denne nye tilgang ligner de forbud mod udsmid, der findes i nogle tredjelande, såsom Norge. |
| --- | --- |

25-26.

Det er Kommissionens opfattelse, at de nationale administrationer og forskerne på pålidelig vis kan vurdere omfanget af genudsætning (udsmid). Problemet er imidlertid, at der ikke tages hensyn hertil i fangstopgørelserne. Forskerne (Det Internationale Havundersøgelsesråd) tager hensyn til de udsmidte mængder (normalt overslag) i vurderingen af de fleste bestande. For at finde en løsning på problemet med udsmid forelagde Kommissionen en første handlingsplan (4) i 2002. Denne plan gav imidlertid ikke de ønskede resultater, og derfor foreslår Kommissionen nu en helt ny tilgang i sin meddelelse om »En politik, der skal reducere uønskede bifangster og eliminere udsmid i europæisk fiskeri« (5). Der er en omfattende konsultationsproces på vej om denne meddelelse, og Kommissionen agter at fremkomme med sine første konkrete forslag om gennemførelsen af denne nye udsmidspolitik i 2008. Denne nye tilgang ligner de forbud mod udsmid, der findes i nogle tredjelande, såsom Norge.

| 27. | Der indledes overtrædelsesprocedurer, når der konstateres mangler i kontrol- og håndhævelsessystemerne i medlemsstaterne.






  a) | Problemerne med det spanske fangstregistrerings- og rapporteringssystem bliver behandlet i forbindelse med de igangværende overtrædelsesprocedurer mod Spanien. |
| --- | --- | --- |

27.

Der indledes overtrædelsesprocedurer, når der konstateres mangler i kontrol- og håndhævelsessystemerne i medlemsstaterne.

a)

Problemerne med det spanske fangstregistrerings- og rapporteringssystem bliver behandlet i forbindelse med de igangværende overtrædelsesprocedurer mod Spanien.

| b) | Med hensyn til fiskeriaktiviteterne i Middelhavet findes der middelhavsforordningen og desuden forordningen om almindelig tun (6), som begge forudser en statistisk opfølgning af fangster. Desuden pålægger Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC), som finder anvendelse i hhv. Atlanterhavet og Det Indiske Ocean, forpligtelser med hensyn til fangst- og indsatsstatistikker. I denne forbindelse sender Frankrig data til Kommissionen, som videresendes til disse fiskeriforvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

b)

Med hensyn til fiskeriaktiviteterne i Middelhavet findes der middelhavsforordningen og desuden forordningen om almindelig tun (6), som begge forudser en statistisk opfølgning af fangster. Desuden pålægger Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC), som finder anvendelse i hhv. Atlanterhavet og Det Indiske Ocean, forpligtelser med hensyn til fangst- og indsatsstatistikker. I denne forbindelse sender Frankrig data til Kommissionen, som videresendes til disse fiskeriforvaltningsorganisationer.

| 28. | For at forbedre situationen har Kommissionen medtaget problemerne med sammenholdelse og verifikation af data i den igangværende overtrædelsesprocedure mod den pågældende medlemsstat.






  b) | Der er også indledt overtrædelsesprocedurer på grund af manglerne i overvågningen af kvoteudnyttelsen i Italien og Spanien. |
| --- | --- | --- |

28.

For at forbedre situationen har Kommissionen medtaget problemerne med sammenholdelse og verifikation af data i den igangværende overtrædelsesprocedure mod den pågældende medlemsstat.

b)

Der er også indledt overtrædelsesprocedurer på grund af manglerne i overvågningen af kvoteudnyttelsen i Italien og Spanien.

| c) | Kommissionen er klar over, at der er problemer med fangstovervågningen i Spanien og Frankrig og har truffet de nødvendige foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen er klar over, at der er problemer med fangstovervågningen i Spanien og Frankrig og har truffet de nødvendige foranstaltninger.

| d) | Kommissionen har konstateret en række mangler i Det forenede Kongeriges kontrol- og håndhævelsessystem og har indledt en overtrædelsesprocedure mod denne medlemsstat for at rette op på situationen. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen har konstateret en række mangler i Det forenede Kongeriges kontrol- og håndhævelsessystem og har indledt en overtrædelsesprocedure mod denne medlemsstat for at rette op på situationen.

| 29. | Som det påpeges i svarene til punkt 27 og 28, har Kommissionen indledt overtrædelsesprocedurer mod en række medlemsstater pga. mangelfuldhederne i deres kontrol- og håndhævelsessystem.






  c) | Det er Kommissionens opfattelse, som Retten også understreger, at dette problem med fuldstændigheden af opgørelsesdokumenterne bør tages op i forbindelse med gennemgangen af kontrolpolitikken. |
| --- | --- | --- |

29.

Som det påpeges i svarene til punkt 27 og 28, har Kommissionen indledt overtrædelsesprocedurer mod en række medlemsstater pga. mangelfuldhederne i deres kontrol- og håndhævelsessystem.

c)

Det er Kommissionens opfattelse, som Retten også understreger, at dette problem med fuldstændigheden af opgørelsesdokumenterne bør tages op i forbindelse med gennemgangen af kontrolpolitikken.

| d) | Manglerne i sammenholdelsen med FOS-data er også blevet konstateret af Kommissionen. For Italiens, Frankrigs, Grækenlands og Det Forenede Kongeriges vedkommende udgør disse spørgsmål en del af de igangværende overtrædelsesprocedurer. For Nederlandenes og Danmarks vedkommende har Kommissionen ikke kunnet konstatere mangler i et omfang, der taler for indledning af en overtrædelsesprocedure. |
| --- | --- |

d)

Manglerne i sammenholdelsen med FOS-data er også blevet konstateret af Kommissionen. For Italiens, Frankrigs, Grækenlands og Det Forenede Kongeriges vedkommende udgør disse spørgsmål en del af de igangværende overtrædelsesprocedurer. For Nederlandenes og Danmarks vedkommende har Kommissionen ikke kunnet konstatere mangler i et omfang, der taler for indledning af en overtrædelsesprocedure.

| 30. | Kommissionen er klar over situationen. Derfor forlader den sig ikke kun på data, der sendes af medlemsstaterne, men bruger også andre relevante data, den har til rådighed, og den har lukket for fiskerier i tilfælde, hvor dens egne skøn har vist, at bestanden var opbrugt.






  a) | De overfiskede mængder i Det Forenede Kongerige i 2005 er blevet fratrukket i fuldt omfang fra Det Forenede Kongeriges kvota for 2006. |
| --- | --- | --- |

30.

Kommissionen er klar over situationen. Derfor forlader den sig ikke kun på data, der sendes af medlemsstaterne, men bruger også andre relevante data, den har til rådighed, og den har lukket for fiskerier i tilfælde, hvor dens egne skøn har vist, at bestanden var opbrugt.

a)

De overfiskede mængder i Det Forenede Kongerige i 2005 er blevet fratrukket i fuldt omfang fra Det Forenede Kongeriges kvota for 2006.

| b) | Kommissionen er klar over problemerne i Italien vedrørende fangstopgørelserne for almindelig tun og er ved at forberede yderligere foranstaltninger for at rette op på denne situation. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen er klar over problemerne i Italien vedrørende fangstopgørelserne for almindelig tun og er ved at forberede yderligere foranstaltninger for at rette op på denne situation.

| 31. | Medlemsstaterne er forpligtede til at indføre et system, der muliggør effektiv sammenholdelse og efterprøvning. Ligesom Retten beklager Kommissionen, at sammenholdelse og efterprøvning af data ikke anvendes effektivt på nuværende tidspunkt. |
| --- | --- |

31.

Medlemsstaterne er forpligtede til at indføre et system, der muliggør effektiv sammenholdelse og efterprøvning. Ligesom Retten beklager Kommissionen, at sammenholdelse og efterprøvning af data ikke anvendes effektivt på nuværende tidspunkt.

| 32. | Det er på grund af resultaterne i forbindelse med inspektionsbesøgene i medlemsstaterne, at kontrollen med sammenholdelsessystemerne i medlemsstaterne er blevet et af de prioriterede spørgsmål for Kommissionen, og at der er taget hensyn hertil i flere overtrædelsesprocedurer.
  Spørgsmålet om valideringssystemernes effektivitet er en af de prioriteringer, som skal indgå i gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

32.

Det er på grund af resultaterne i forbindelse med inspektionsbesøgene i medlemsstaterne, at kontrollen med sammenholdelsessystemerne i medlemsstaterne er blevet et af de prioriterede spørgsmål for Kommissionen, og at der er taget hensyn hertil i flere overtrædelsesprocedurer.

Spørgsmålet om valideringssystemernes effektivitet er en af de prioriteringer, som skal indgå i gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 33. | Inden for rammerne af genopretningsplanerne for 2006 og 2007 for hellefisk fra NAFO har Kommissionen anmodet Spanien om at korrigere fangsttallene for fartøjer, der kommer fra NAFO-zonen på grundlag af resultaterne af inspektionerne i havnene. Dette gjorde det faktisk muligt for Kommissionen at foretage en opfølgning i realtid af forbruget af den spanske kvote. |
| --- | --- |

33.

Inden for rammerne af genopretningsplanerne for 2006 og 2007 for hellefisk fra NAFO har Kommissionen anmodet Spanien om at korrigere fangsttallene for fartøjer, der kommer fra NAFO-zonen på grundlag af resultaterne af inspektionerne i havnene. Dette gjorde det faktisk muligt for Kommissionen at foretage en opfølgning i realtid af forbruget af den spanske kvote.

| 34. | Det nævnte problem er genstand for igangværende overtrædelsesprocedurer mod en række medlemsstater, f.eks. Det Forenede Kongerige, Irland, Spanien, Portugal og Polen. |
| --- | --- |

34.

Det nævnte problem er genstand for igangværende overtrædelsesprocedurer mod en række medlemsstater, f.eks. Det Forenede Kongerige, Irland, Spanien, Portugal og Polen.

| 35. | Manglerne ved kontrol- og håndhævelsessystemet i Frankrig er taget op til behandling af Kommissionen i opfølgningen af EF-Domstolens dom i sag C-304/02. Kommissionen er imidlertid meget opmærksom på at sikre, at Frankrig fortsætter sine bestræbelser på yderligere at konsolidere de fremskridt, der er gjort. |
| --- | --- |

35.

Manglerne ved kontrol- og håndhævelsessystemet i Frankrig er taget op til behandling af Kommissionen i opfølgningen af EF-Domstolens dom i sag C-304/02. Kommissionen er imidlertid meget opmærksom på at sikre, at Frankrig fortsætter sine bestræbelser på yderligere at konsolidere de fremskridt, der er gjort.

| 36. | Kommissionens inspektørers besøg i medlemsstaterne førte til lignende resultater, hvoraf en del allerede har været eller er taget op i forbindelse med overtrædelsesprocedurerne. |
| --- | --- |

36.

Kommissionens inspektørers besøg i medlemsstaterne førte til lignende resultater, hvoraf en del allerede har været eller er taget op i forbindelse med overtrædelsesprocedurerne.

| 37. | Uforeneligheden mellem valideringssystemerne i medlemsstaterne har været underkastet undersøgelser iværksat af Kommissionens tjenestegrene.
  Desuden vil den kommende kommissionsforordning, der fastlægger detaljerede regler for elektronisk rapportering, øge valideringssystemernes effektivitet. For eksempel foreslås det i forordningen, at der straks fremsendes en elektronisk kopi af salgsnotaen til flagstaten og myndighederne i den medlemsstat, hvor landingen finder sted, så den kan sammenholdes med landingsopgørelsen. |
| --- | --- |

37.

Uforeneligheden mellem valideringssystemerne i medlemsstaterne har været underkastet undersøgelser iværksat af Kommissionens tjenestegrene.

Desuden vil den kommende kommissionsforordning, der fastlægger detaljerede regler for elektronisk rapportering, øge valideringssystemernes effektivitet. For eksempel foreslås det i forordningen, at der straks fremsendes en elektronisk kopi af salgsnotaen til flagstaten og myndighederne i den medlemsstat, hvor landingen finder sted, så den kan sammenholdes med landingsopgørelsen.

| 38. | Fællesskabets lovgivning kræver, at der for beregningen af fangster på fiskerfartøjer skal anvendes den tilpasningskoefficient, der er vedtaget af den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører.
  Der er klart et behov for at fortsætte bestræbelserne på at harmonisere tilpasningskoefficienterne.
  I november 2006 blev der for første gang aftalt tilpasningskoefficienter for almindelig tun inden for ICCAT.
  Der er løbende drøftelser på EF-plan, og Kommissionen finder, at de fremskridt, der er gjort inden for ICCAT, kan tjene som et eksempel i så henseende.
  Kommissionen deler Rettens synspunkt om nødvendigheden af at få fastlagt harmoniserede, præcise og logisk sammenhængende koefficienter på EF-plan. |
| --- | --- |

38.

Fællesskabets lovgivning kræver, at der for beregningen af fangster på fiskerfartøjer skal anvendes den tilpasningskoefficient, der er vedtaget af den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører.

Der er klart et behov for at fortsætte bestræbelserne på at harmonisere tilpasningskoefficienterne.

I november 2006 blev der for første gang aftalt tilpasningskoefficienter for almindelig tun inden for ICCAT.

Der er løbende drøftelser på EF-plan, og Kommissionen finder, at de fremskridt, der er gjort inden for ICCAT, kan tjene som et eksempel i så henseende.

Kommissionen deler Rettens synspunkt om nødvendigheden af at få fastlagt harmoniserede, præcise og logisk sammenhængende koefficienter på EF-plan.

| 39. | Med hensyn til problemerne med fangstdataenes sporbarhed er der sat en evaluering af fangstregistreringssystemerne i gang, og resultaterne vil foreligge i 2008. |
| --- | --- |

39.

Med hensyn til problemerne med fangstdataenes sporbarhed er der sat en evaluering af fangstregistreringssystemerne i gang, og resultaterne vil foreligge i 2008.

| 41. | I henhold til kontrolforordningen skal der indsendes en rapport om, hvorledes dataene er blevet indsamlet og efterprøvet 12 måneder efter forordningens ikrafttrædelse. Oplysningerne fra medlemsstaterne har hovedsagelig bestået af lange, generelle beskrivelser af det eksisterende system og indeholder ikke nyttige oplysninger, der kan bruges til egentlige vurderinger heraf.
  Indførelsen af rapporteringsforpligtelser vil være et af de spørgsmål, der skal overvejes i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

41.

I henhold til kontrolforordningen skal der indsendes en rapport om, hvorledes dataene er blevet indsamlet og efterprøvet 12 måneder efter forordningens ikrafttrædelse. Oplysningerne fra medlemsstaterne har hovedsagelig bestået af lange, generelle beskrivelser af det eksisterende system og indeholder ikke nyttige oplysninger, der kan bruges til egentlige vurderinger heraf.

Indførelsen af rapporteringsforpligtelser vil være et af de spørgsmål, der skal overvejes i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 42. | Rapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om overvågningen af medlemsstaternes gennemførelse af den fælles fiskeripolitik 2003-2005 (7) fremhæver upålideligheden af dataene.
  Den ringe kvalitet af dataene er også taget op i udgaverne af resultatlisten for 2003, 2004 og 2005. |
| --- | --- |

42.

Rapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om overvågningen af medlemsstaternes gennemførelse af den fælles fiskeripolitik 2003-2005 (7) fremhæver upålideligheden af dataene.

Den ringe kvalitet af dataene er også taget op i udgaverne af resultatlisten for 2003, 2004 og 2005.

| 43. | Med hensyn til de usikre data fastslår Kommissionen den overfiskede mængde ikke blot på grundlag af oplysninger, den modtager fra medlemsstaterne, men også på grundlag af andre foreliggende data, såsom oplysninger udledt af undersøgelsesresultaterne i forbindelse med inspektionsbesøgene i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

43.

Med hensyn til de usikre data fastslår Kommissionen den overfiskede mængde ikke blot på grundlag af oplysninger, den modtager fra medlemsstaterne, men også på grundlag af andre foreliggende data, såsom oplysninger udledt af undersøgelsesresultaterne i forbindelse med inspektionsbesøgene i medlemsstaterne.

| 45. | Den kommende gennemgang og revision af kontrolforordningen vil blive anvendt til at forbedre præsentationen og analysen af dataene. Imidlertid kan man kun komme ind til problemets kerne i forbindelse med inspektionsbesøg, hvor man analyserer grunddata på stedet og fysisk tjekker landingerne, som primært er medlemsstaternes ansvar. |
| --- | --- |

45.

Den kommende gennemgang og revision af kontrolforordningen vil blive anvendt til at forbedre præsentationen og analysen af dataene. Imidlertid kan man kun komme ind til problemets kerne i forbindelse med inspektionsbesøg, hvor man analyserer grunddata på stedet og fysisk tjekker landingerne, som primært er medlemsstaternes ansvar.

| 46. | For at finde en løsning på dette problem blev der undertegnet et aftalememorandum mellem Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender og Eurostat i april 2006 for at undgå uoverensstemmelser mellem generaldirektoratets kvoteovervågning og Eurostats statistikker for fangster/landinger.
  Kommissionen vil imidlertid undersøge, om og hvordan der kan opnås yderligere forbedringer. |
| --- | --- |

46.

For at finde en løsning på dette problem blev der undertegnet et aftalememorandum mellem Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender og Eurostat i april 2006 for at undgå uoverensstemmelser mellem generaldirektoratets kvoteovervågning og Eurostats statistikker for fangster/landinger.

Kommissionen vil imidlertid undersøge, om og hvordan der kan opnås yderligere forbedringer.

| 49. | For de 26 tilfælde af kvoteoverskridelser i 2005 har Kommissionen fratrukket disse mængder fuldt ud fra de pågældende medlemsstaters fiskerimuligheder i 2006. |
| --- | --- |

49.

For de 26 tilfælde af kvoteoverskridelser i 2005 har Kommissionen fratrukket disse mængder fuldt ud fra de pågældende medlemsstaters fiskerimuligheder i 2006.

| 50. | Normalt vil en medlemsstat lukke fiskeriet midlertidigt efter en beslutning fra Kommissionens side. Imidlertid har Kommissionen ved nogle lejligheder, hvor medlemsstaten har undladt at gribe ind, være tvunget til at lukke fiskeriet på eget initiativ. Disse sager har endnu en gang understreget behovet for øgede beføjelser til Kommissionens inspektører til frit at indsamle bevismateriale i medlemsstaterne. Imidlertid er Kommissionens inspektørers beføjelser hidtil forblevet begrænsede. Det er derfor nødvendigt med en yderligere indsats i denne forbindelse, og Kommissionen anser dette for at være et prioriteret spørgsmål, der skal tages op i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

50.

Normalt vil en medlemsstat lukke fiskeriet midlertidigt efter en beslutning fra Kommissionens side. Imidlertid har Kommissionen ved nogle lejligheder, hvor medlemsstaten har undladt at gribe ind, være tvunget til at lukke fiskeriet på eget initiativ. Disse sager har endnu en gang understreget behovet for øgede beføjelser til Kommissionens inspektører til frit at indsamle bevismateriale i medlemsstaterne. Imidlertid er Kommissionens inspektørers beføjelser hidtil forblevet begrænsede. Det er derfor nødvendigt med en yderligere indsats i denne forbindelse, og Kommissionen anser dette for at være et prioriteret spørgsmål, der skal tages op i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 51. | Kommissionen benytter sig af alle forhåndenværende tvangsforanstaltninger, inklusive overtrædelsesprocedurer og fiskerilukninger. Desuden har Kommissionens inspektionstjeneste tilpasset sin strategi til at fokusere på analysen af landingsdata og rapporter om fysisk kontrol.
  For at styrke kontrollen med data fra Kommissionens side har Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender anmodet Det Fælles Forskningscenter (FFC) om at forbedre mulighederne for at opdage anomalier i data ved mere avancerede dataanalyseteknikker. Det er imidlertid meget vanskeligt at opdage svig i analysen af en enkel aggregeret database. |
| --- | --- |

51.

Kommissionen benytter sig af alle forhåndenværende tvangsforanstaltninger, inklusive overtrædelsesprocedurer og fiskerilukninger. Desuden har Kommissionens inspektionstjeneste tilpasset sin strategi til at fokusere på analysen af landingsdata og rapporter om fysisk kontrol.

For at styrke kontrollen med data fra Kommissionens side har Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender anmodet Det Fælles Forskningscenter (FFC) om at forbedre mulighederne for at opdage anomalier i data ved mere avancerede dataanalyseteknikker. Det er imidlertid meget vanskeligt at opdage svig i analysen af en enkel aggregeret database.

| 52. | De inspektioner, Kommissionens inspektører har foretaget, har faktisk gjort det muligt for Kommissionen at opdage de mangler, der er genstand for denne rapport, og de har været grundlag for at tage sager om ikke-overholdelse i medlemsstaterne op til behandling.
  Manglerne i de nationale inspektionssystemer søges afhjulpet ved overtrædelsesprocedurer eller andre foranstaltninger. |
| --- | --- |

52.

De inspektioner, Kommissionens inspektører har foretaget, har faktisk gjort det muligt for Kommissionen at opdage de mangler, der er genstand for denne rapport, og de har været grundlag for at tage sager om ikke-overholdelse i medlemsstaterne op til behandling.

Manglerne i de nationale inspektionssystemer søges afhjulpet ved overtrædelsesprocedurer eller andre foranstaltninger.

| 53. | Kommissionens tilgang har været at opstille detaljerede regler i forbindelse med forvaltnings- og genopretningsplaner og i forbindelse med visse fiskeområder og fiskerityper.
  Hvor det har været hensigtsmæssigt, har Kommissionen opstillet en fortegnelse over mindstestandarder for hver type inspektion, der skal anvendes af medlemsstaterne, og har foreslået, hvilke retningslinjer der skal følges. Ikke desto mindre finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at definere visse generelle regler for inspektionsprocedurer (format for inspektionsrapporter, vademecum for opfølgning af overtrædelser), som effektivt vil bidrage til at skabe fælles spilleregler for alle aktører. EF-Fiskerikontrolagenturet kunne bidrage til denne opgave i overensstemmelse med sit mandat. På Kommissionens initiativ er der allerede indført lignende bestemmelser for visse regionale fiskeriforvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

53.

Kommissionens tilgang har været at opstille detaljerede regler i forbindelse med forvaltnings- og genopretningsplaner og i forbindelse med visse fiskeområder og fiskerityper.

Hvor det har været hensigtsmæssigt, har Kommissionen opstillet en fortegnelse over mindstestandarder for hver type inspektion, der skal anvendes af medlemsstaterne, og har foreslået, hvilke retningslinjer der skal følges. Ikke desto mindre finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at definere visse generelle regler for inspektionsprocedurer (format for inspektionsrapporter, vademecum for opfølgning af overtrædelser), som effektivt vil bidrage til at skabe fælles spilleregler for alle aktører. EF-Fiskerikontrolagenturet kunne bidrage til denne opgave i overensstemmelse med sit mandat. På Kommissionens initiativ er der allerede indført lignende bestemmelser for visse regionale fiskeriforvaltningsorganisationer.

| 55. | Det nuværende system er indført på grundlag af en forpligtelse for medlemsstaterne til at skabe et effektivt kontrolsystem.
  Kommissionen finder, at muligheden for at opstille fælles regler er begrænset, da der ikke findes nogen fælles faktorer.
  Som det desuden påpeges i svaret til punkt 53, mindsker mangelen på detaljerede regler desuden ikke medlemsstaternes forpligtelse til at skabe et effektivt kontrolsystem. |
| --- | --- |

55.

Det nuværende system er indført på grundlag af en forpligtelse for medlemsstaterne til at skabe et effektivt kontrolsystem.

Kommissionen finder, at muligheden for at opstille fælles regler er begrænset, da der ikke findes nogen fælles faktorer.

Som det desuden påpeges i svaret til punkt 53, mindsker mangelen på detaljerede regler desuden ikke medlemsstaternes forpligtelse til at skabe et effektivt kontrolsystem.

| 57. | De foretagne inspektioner har givet Kommissionen et godt kendskab til anvendelsen af specifikke bestemmelser og til, hvordan medlemsstaternes inspektions- og overvågningssystemer virker, og har i realiteten gjort det muligt for Kommissionen at opdage de væsentligste svagheder i medlemsstaterne.
  Selv om Kommissionen har koncentreret sine ressourcer om højrisikosager, er der også foretaget generelle evalueringer i kraft af de horisontale inspektionsprogrammer om fangstregistreringssystemer (2005-2006), markedsforordninger (2004), tredjelandsfartøjers landinger (2005), FOS-implementering (2004-2005) og dybhavsfiskeriet i europæiske farvande (2005-2006).
  Desuden har Kommissionen siden 2004 regelmæssigt benyttet en række spørgeskemaer og evalueringsskemaer til at evaluere kontrolsystemerne i medlemsstaterne, især hvad angår overholdelse af nyligt vedtagne regler og for at evaluere kvaliteten af individuelle inspektioner. Desuden er der defineret indikatorer for overensstemmelse (inspektionernes intensitet og kvalitet), og disse er benyttet til at evaluere medlemsstaternes overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik som led i overtrædelsesprocedurer. |
| --- | --- |

57.

De foretagne inspektioner har givet Kommissionen et godt kendskab til anvendelsen af specifikke bestemmelser og til, hvordan medlemsstaternes inspektions- og overvågningssystemer virker, og har i realiteten gjort det muligt for Kommissionen at opdage de væsentligste svagheder i medlemsstaterne.

Selv om Kommissionen har koncentreret sine ressourcer om højrisikosager, er der også foretaget generelle evalueringer i kraft af de horisontale inspektionsprogrammer om fangstregistreringssystemer (2005-2006), markedsforordninger (2004), tredjelandsfartøjers landinger (2005), FOS-implementering (2004-2005) og dybhavsfiskeriet i europæiske farvande (2005-2006).

Desuden har Kommissionen siden 2004 regelmæssigt benyttet en række spørgeskemaer og evalueringsskemaer til at evaluere kontrolsystemerne i medlemsstaterne, især hvad angår overholdelse af nyligt vedtagne regler og for at evaluere kvaliteten af individuelle inspektioner. Desuden er der defineret indikatorer for overensstemmelse (inspektionernes intensitet og kvalitet), og disse er benyttet til at evaluere medlemsstaternes overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik som led i overtrædelsesprocedurer.

| 59. | Kommissionen har arbejdet på at opstille referencer og prioriteringer inden for visse fiskerier, som har vist sig at være effektive.
  Der er planlagt andre skridt i denne retning i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen har arbejdet på at opstille referencer og prioriteringer inden for visse fiskerier, som har vist sig at være effektive.

Der er planlagt andre skridt i denne retning i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 60. | Det er på denne baggrund, at Kommissionen for nylig (8) iværksatte bestræbelser på at opstille referencer, som det påpeges i svaret til punkt 59.
  Desuden har den opstillet retningslinjer for medlemsstaterne med henblik på at definere, hvilke mindstestandarder der skal sikres for hver inspektionstype. Medlemsstaterne har hilst disse initiativer velkomne.
  Gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen vil være en lejlighed til at indarbejde disse standarder i lovgivningen om den fælles fiskeripolitik. Desuden vil det stadig være nødvendigt at fortsætte samarbejdet mellem medlemsstaterne. Især forventes EF-Fiskerikontrolagenturet at spille en vigtig rolle i så henseende. |
| --- | --- |

60.

Det er på denne baggrund, at Kommissionen for nylig (8) iværksatte bestræbelser på at opstille referencer, som det påpeges i svaret til punkt 59.

Desuden har den opstillet retningslinjer for medlemsstaterne med henblik på at definere, hvilke mindstestandarder der skal sikres for hver inspektionstype. Medlemsstaterne har hilst disse initiativer velkomne.

Gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen vil være en lejlighed til at indarbejde disse standarder i lovgivningen om den fælles fiskeripolitik. Desuden vil det stadig være nødvendigt at fortsætte samarbejdet mellem medlemsstaterne. Især forventes EF-Fiskerikontrolagenturet at spille en vigtig rolle i så henseende.

| 61. | Med hensyn til det ønskelige i at kontrollere lastrummet til sidst efter en landing, mener Kommissionen, at dette bør være en del af den fulde inspektion. Denne tilgang afspejles også i lovgivningen omkring pelagiske fiskerier fra 2005, og i fiskerier i Østersøen fra 2008. Se også svarene til punkt 60 og 62. |
| --- | --- |

61.

Med hensyn til det ønskelige i at kontrollere lastrummet til sidst efter en landing, mener Kommissionen, at dette bør være en del af den fulde inspektion. Denne tilgang afspejles også i lovgivningen omkring pelagiske fiskerier fra 2005, og i fiskerier i Østersøen fra 2008. Se også svarene til punkt 60 og 62.

| 62. | Kommissionen har i årevis konsekvent været opmærksom på dette problem, og i 2007 fik den opstilet generelle kriterier for effektive inspektioner.
  Kommissionen bemærker, at der er forskelle mellem medlemsstaterne, og at nogle af dem faktisk har opstillet procedurer for deres inspektører.
  Inden for rammerne af de flerårige forvaltnings- og genopretningsplaner er der opstillet inspektionsreferencer, bl.a. genoprettelsesplanerne for torsk i Nordsøen, for torsk i Østersøen, for almindelig tun og for hellefisk. |
| --- | --- |

62.

Kommissionen har i årevis konsekvent været opmærksom på dette problem, og i 2007 fik den opstilet generelle kriterier for effektive inspektioner.

Kommissionen bemærker, at der er forskelle mellem medlemsstaterne, og at nogle af dem faktisk har opstillet procedurer for deres inspektører.

Inden for rammerne af de flerårige forvaltnings- og genopretningsplaner er der opstillet inspektionsreferencer, bl.a. genoprettelsesplanerne for torsk i Nordsøen, for torsk i Østersøen, for almindelig tun og for hellefisk.

| 63. | Kommissionen indledte drøftelser om dokumentationen for individuelle inspektioner allerede i 2005 og fortsatte dem i 2006 i forbindelse med sag C-304/02 mod Frankrig.
  I betragtning af etableringen af en database, der integrerer alle inspektionsrapporter, og i overensstemmelse med de synspunkter, Kommissionen har givet udtryk for i nogle af sine meddelelser (f.eks. meddelelsen om alvorlige overtrædelser (9)), indledte Kommissionen en debat med medlemsstaterne i foråret 2007. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen indledte drøftelser om dokumentationen for individuelle inspektioner allerede i 2005 og fortsatte dem i 2006 i forbindelse med sag C-304/02 mod Frankrig.

I betragtning af etableringen af en database, der integrerer alle inspektionsrapporter, og i overensstemmelse med de synspunkter, Kommissionen har givet udtryk for i nogle af sine meddelelser (f.eks. meddelelsen om alvorlige overtrædelser (9)), indledte Kommissionen en debat med medlemsstaterne i foråret 2007.

| 64. | Kommissionen forventer, at EF-Fiskerikontrolagenturet vil komme til at spille en vigtig rolle med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og harmoniseringen og på at koordinere indførelsen af en fælles praksis inden for rammerne af fælles planer for ressourceanvendelse. |
| --- | --- |

64.

Kommissionen forventer, at EF-Fiskerikontrolagenturet vil komme til at spille en vigtig rolle med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og harmoniseringen og på at koordinere indførelsen af en fælles praksis inden for rammerne af fælles planer for ressourceanvendelse.

| 65. | Kommissionen finder, at standardiserede inspektionsfærdigheder og -rapporter ville kunne forbedre kontrolkvaliteten af fiskeriinspektionen, og agter at tage dette spørgsmål op som prioriteret punkt i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

65.

Kommissionen finder, at standardiserede inspektionsfærdigheder og -rapporter ville kunne forbedre kontrolkvaliteten af fiskeriinspektionen, og agter at tage dette spørgsmål op som prioriteret punkt i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 66-67. | Kommissionen finder, at dette er et godt eksempel på bedste praksis, og agter at tage dette spørgsmål op i gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

66-67.

Kommissionen finder, at dette er et godt eksempel på bedste praksis, og agter at tage dette spørgsmål op i gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 68. | Der er gjort fremskridt siden Rettens besøg i de pågældende medlemsstater. To af de fire nævnte medlemsstater (Det Forenede Kongerige og Frankrig) har allerede implementeret et sådant system. |
| --- | --- |

68.

Der er gjort fremskridt siden Rettens besøg i de pågældende medlemsstater. To af de fire nævnte medlemsstater (Det Forenede Kongerige og Frankrig) har allerede implementeret et sådant system.

| 73. | Der bør kun tages hensyn til inspektioner, der opfylder minimumskvalitetsstandarder, når man vurderer omfanget og rækkevidden af inspektionsaktiviteter. |
| --- | --- |

73.

Der bør kun tages hensyn til inspektioner, der opfylder minimumskvalitetsstandarder, når man vurderer omfanget og rækkevidden af inspektionsaktiviteter.

| 77. | Se svar til punkt 63. |
| --- | --- |

77.

Se svar til punkt 63.

| 78. | Et stigende antal medlemsstater sørger nu for, at deres inspektører har realtidsadgang til sådanne data på deres arbejdsplads. Imidlertid er den nuværende situation stadig utilfredsstillende, og spørgsmålet om adgang til FOS-data er derfor højt prioriteret i Kommissionen. |
| --- | --- |

78.

Et stigende antal medlemsstater sørger nu for, at deres inspektører har realtidsadgang til sådanne data på deres arbejdsplads. Imidlertid er den nuværende situation stadig utilfredsstillende, og spørgsmålet om adgang til FOS-data er derfor højt prioriteret i Kommissionen.

| 79-81. | Et stigende antal medlemsstater er begyndt at bruge risikoanalyseteknikker for at sætte de begrænsede ressourcer ind på den mest effektive måde. |
| --- | --- |

79-81.

Et stigende antal medlemsstater er begyndt at bruge risikoanalyseteknikker for at sætte de begrænsede ressourcer ind på den mest effektive måde.

| 82. | Medlemsstaternes sammenholdelse af fangstdata med data, der er indsamlet til andre formål (skatte- og toldmæssige mv.), er ganske rigtigt vigtigt, og Kommissionen er bestemt positivt indstillet over for skridt i den retning. Det skal dog gøres med en vis forsigtighed under skyldig hensyntagen til det forhold, at de pågældende data er indsamlet til helt andre formål (problemer med dataenes sammenlignelighed og kravene til databeskyttelse). |
| --- | --- |

82.

Medlemsstaternes sammenholdelse af fangstdata med data, der er indsamlet til andre formål (skatte- og toldmæssige mv.), er ganske rigtigt vigtigt, og Kommissionen er bestemt positivt indstillet over for skridt i den retning. Det skal dog gøres med en vis forsigtighed under skyldig hensyntagen til det forhold, at de pågældende data er indsamlet til helt andre formål (problemer med dataenes sammenlignelighed og kravene til databeskyttelse).

| 83. | Variationen i inspektionsenheder kan helt afgjort skabe risici, og Kommissionen har allerede understreget dette problem ved flere lejligheder (10). I henhold til EF-traktaten står det imidlertid medlemsstaterne frit for at definere strukturen i deres administration. |
| --- | --- |

83.

Variationen i inspektionsenheder kan helt afgjort skabe risici, og Kommissionen har allerede understreget dette problem ved flere lejligheder (10). I henhold til EF-traktaten står det imidlertid medlemsstaterne frit for at definere strukturen i deres administration.

| 84-85. | I begyndelsen af 2007 indførte Kommissionen en standardskabelon, der skal anvendes til rapporteringsstatistikker vedrørende inspektionsaktiviteten. Desuden kunne der anvendes indikatorer: til evaluering af aktiviteten kunne antallet af inspektører anvendes. Resultatevalueringen kunne f.eks. baseres på antallet af huller i FOS-fremsendelser, antallet af rapporterede forsinkelser i dataindsamlingssystemet, den logiske sammenhæng mellem logbøgerne, landingsopgørelserne og FOS osv. |
| --- | --- |

84-85.

I begyndelsen af 2007 indførte Kommissionen en standardskabelon, der skal anvendes til rapporteringsstatistikker vedrørende inspektionsaktiviteten. Desuden kunne der anvendes indikatorer: til evaluering af aktiviteten kunne antallet af inspektører anvendes. Resultatevalueringen kunne f.eks. baseres på antallet af huller i FOS-fremsendelser, antallet af rapporterede forsinkelser i dataindsamlingssystemet, den logiske sammenhæng mellem logbøgerne, landingsopgørelserne og FOS osv.

| 86-87. | Kommissionen finder, at etableringen af EF-Fiskerikontrolagenturet vil forbedre situationen.
  Fiskeriagenturet har mandat til at tilrettelægge et operationelt samarbejde mellem medlemsstaterne i kraft af fælles planer for ressourceanvendelse, der skal gennemføre specifikke kontrol- og inspektionsplaner. Det skal bl.a. vurdere, om der er tilstrækkelig med nationale inspektions- og overvågningsmidler. Desuden skal Fiskeriagenturet sikre koordineringen for at sikre, at disse midler anvendes på en rationel måde. Endelig vil det bistå medlemsstaterne med at harmonisere inspektionsmetoder og -procedurer. På denne måde skulle kontrol- og inspektionsaktiviteter blive forbedret både kvantitativt og kvalitativt. Et styrket mandat kunne desuden forbedre situationen yderligere. |
| --- | --- |

86-87.

Kommissionen finder, at etableringen af EF-Fiskerikontrolagenturet vil forbedre situationen.

Fiskeriagenturet har mandat til at tilrettelægge et operationelt samarbejde mellem medlemsstaterne i kraft af fælles planer for ressourceanvendelse, der skal gennemføre specifikke kontrol- og inspektionsplaner. Det skal bl.a. vurdere, om der er tilstrækkelig med nationale inspektions- og overvågningsmidler. Desuden skal Fiskeriagenturet sikre koordineringen for at sikre, at disse midler anvendes på en rationel måde. Endelig vil det bistå medlemsstaterne med at harmonisere inspektionsmetoder og -procedurer. På denne måde skulle kontrol- og inspektionsaktiviteter blive forbedret både kvantitativt og kvalitativt. Et styrket mandat kunne desuden forbedre situationen yderligere.

| 88. | I meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om rapporter fra medlemsstaterne om adfærd i, der alvorligt krænkede den fælles fiskeripolitiks regler (11), henstillede Kommissionen til medlemsstaterne at sikre et sanktionssystem, der har en præventiv virkning, og efter omstændighederne at ændre deres lovgivning, så sanktionerne har en afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

88.

I meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om rapporter fra medlemsstaterne om adfærd i, der alvorligt krænkede den fælles fiskeripolitiks regler (11), henstillede Kommissionen til medlemsstaterne at sikre et sanktionssystem, der har en præventiv virkning, og efter omstændighederne at ændre deres lovgivning, så sanktionerne har en afskrækkende virkning.

| 92. | En yderligere integration og harmonisering udgør en merværdi for en forbedring af medlemsstaternes gennemførelse af et effektivt sanktionssystem. I den forbindelse er Kommissionen i færd med at undersøge mulighederne for, at der i de forudsete nye initiativer angående ulovligt, ureguleret eller urapporteret fiskeri (IUU) indarbejdes harmoniserede sanktioner, der skal anvendes på visse specifikke »IUU-overtrædelser«. Desuden vil den kommende gennemgang og revision af kontrolforordningen være en lejlighed til at tage dette spørgsmål op. |
| --- | --- |

92.

En yderligere integration og harmonisering udgør en merværdi for en forbedring af medlemsstaternes gennemførelse af et effektivt sanktionssystem. I den forbindelse er Kommissionen i færd med at undersøge mulighederne for, at der i de forudsete nye initiativer angående ulovligt, ureguleret eller urapporteret fiskeri (IUU) indarbejdes harmoniserede sanktioner, der skal anvendes på visse specifikke »IUU-overtrædelser«. Desuden vil den kommende gennemgang og revision af kontrolforordningen være en lejlighed til at tage dette spørgsmål op.

| 93. | Der er behov for en yderligere forbedring af ensartetheden i de oplysninger, der indsendes af medlemsstaterne i deres rapporter om alvorlige overtrædelser i henhold til forordning (EF) nr. 1447/1999, og for en yderligere undersøgelse af de relevante alvorlige overtrædelser for at udarbejde et forslag om et katalog over sanktioner. Som det påpeges i svaret til punkt 92, agter Kommissionen at tage dette spørgsmål op i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

93.

Der er behov for en yderligere forbedring af ensartetheden i de oplysninger, der indsendes af medlemsstaterne i deres rapporter om alvorlige overtrædelser i henhold til forordning (EF) nr. 1447/1999, og for en yderligere undersøgelse af de relevante alvorlige overtrædelser for at udarbejde et forslag om et katalog over sanktioner. Som det påpeges i svaret til punkt 92, agter Kommissionen at tage dette spørgsmål op i den nærmeste fremtid.

| 95. | Overtrædelsesprocedurerne har ikke været uden effekt. Kommissionen har indledt overtrædelsesprocedurer mod flere medlemsstater. Efter EF-domstolens dom i sag C-304/02, har de medlemsstater, mod hvem der været indledt sådanne procedurer, været foranlediget til at gøre en alvorlig indsats for at forbedre overholdelsen af de respektive forpligtelser.
  Bortset fra overtrædelsesprocedurerne bemyndiger forordning (EF) nr. 2371/2002 Kommissionen til at træffe forebyggende foranstaltninger, at lukke fiskerier, når den skønner, at en medlemsstat har opbrugt sin kvote, og at suspendere Fællesskabets finansielle bistand. |
| --- | --- |

95.

Overtrædelsesprocedurerne har ikke været uden effekt. Kommissionen har indledt overtrædelsesprocedurer mod flere medlemsstater. Efter EF-domstolens dom i sag C-304/02, har de medlemsstater, mod hvem der været indledt sådanne procedurer, været foranlediget til at gøre en alvorlig indsats for at forbedre overholdelsen af de respektive forpligtelser.

Bortset fra overtrædelsesprocedurerne bemyndiger forordning (EF) nr. 2371/2002 Kommissionen til at træffe forebyggende foranstaltninger, at lukke fiskerier, når den skønner, at en medlemsstat har opbrugt sin kvote, og at suspendere Fællesskabets finansielle bistand.

| 96-97. | Med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 226 er der sat visse begrænsninger for overtrædelsesprocedurer mod medlemsstaterne. En ændring af både deres materielle mål og proceduretrinene ville kræve en ændring af traktaten.
  Kommissionens håndtering af overtrædelsesprocedurerne tager udgangspunkt i EF-Domstolens retspraksis. Kommissionen har bevisbyrden i overtrædelsesprocedurer, hvilket bliver særlig relevant i sager, hvor den påståede ikke-overholdelse fra en medlemsstats side består i en særlig administrativ praksis. I et sådant tilfælde er det faktisk afgørende at kunne påvise, at manglerne både er generelle og varige. Dette kræver en fortsat indsats fra Kommissionens side for at indsamle de relevante beviser. |
| --- | --- |

96-97.

Med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 226 er der sat visse begrænsninger for overtrædelsesprocedurer mod medlemsstaterne. En ændring af både deres materielle mål og proceduretrinene ville kræve en ændring af traktaten.

Kommissionens håndtering af overtrædelsesprocedurerne tager udgangspunkt i EF-Domstolens retspraksis. Kommissionen har bevisbyrden i overtrædelsesprocedurer, hvilket bliver særlig relevant i sager, hvor den påståede ikke-overholdelse fra en medlemsstats side består i en særlig administrativ praksis. I et sådant tilfælde er det faktisk afgørende at kunne påvise, at manglerne både er generelle og varige. Dette kræver en fortsat indsats fra Kommissionens side for at indsamle de relevante beviser.

| 99. | Sag C-304/02 understregede vanskelighederne med at indsamle beviser i en situation, hvor problemet var en medlemsstats administrative praksis, og de bestræbelser, der er udfoldet, har faktisk bidraget til, at der er blevet pålagt en betydeligt højere bøde end for nogle af de fem andre sager, der nogen sinde er blevet afgjort af EF-Domstolen på grundlag af EF-traktatens artikel 228. |
| --- | --- |

99.

Sag C-304/02 understregede vanskelighederne med at indsamle beviser i en situation, hvor problemet var en medlemsstats administrative praksis, og de bestræbelser, der er udfoldet, har faktisk bidraget til, at der er blevet pålagt en betydeligt højere bøde end for nogle af de fem andre sager, der nogen sinde er blevet afgjort af EF-Domstolen på grundlag af EF-traktatens artikel 228.

| 101. | Forebyggende foranstaltninger i henhold til artikel 26 i forordning (EF) nr. 2371/2002 kan i sagens natur kun være midlertidige og tidsbegrænsede (højst seks måneder som anført). Følgelig kan sådanne forebyggende foranstaltninger kun komme på tale under ganske særlige omstændigheder. |
| --- | --- |

101.

Forebyggende foranstaltninger i henhold til artikel 26 i forordning (EF) nr. 2371/2002 kan i sagens natur kun være midlertidige og tidsbegrænsede (højst seks måneder som anført). Følgelig kan sådanne forebyggende foranstaltninger kun komme på tale under ganske særlige omstændigheder.

| 102. | Siden 1996 har forpligtelsen til at fratrække mængder fra fremtidige fiskerimuligheder været gennemført ved anvendelse af forordning (EF) nr. 847/96, som fastlægger betingelserne for forvaltningen af de samlede tilladte fangstmængder (TAC) og kvoter fra år til år. Under normale omstændigheder vil overfiskning blive opdaget i det år, hvor overfiskeriet har fundet sted eller året efter, og der har derfor aldrig været behov for at foretage sig yderligere.
  I 2007 indrapporterede to medlemsstater imidlertid efter en national undersøgelse, at der var blevet landet betydelige fangstmængder fra 2001 til 2004, uden at de var blevet registreret. Da forordning (EF) nr. 847/96 ikke forudser fradrag for »historisk overfiskning«, måtte Kommissionen udstede en ad hoc-forordning. Denne ad hoc-forordning (12) indeholdt en løsning baseret på en analyse af de biologiske og socioøkonomiske konsekvenser af denne forordning.
  Endelig opfordrede Rådet på baggrund af denne situation på sit møde den 11. og 12. juni 2007 Kommissionen til i den kommende revision af EU-kontrolforordningerne at opstille en række principper, som skal anvendes over for denne form for overfiskeri, som opdages i enhver form for EU-fiskeri. |
| --- | --- |

102.

Siden 1996 har forpligtelsen til at fratrække mængder fra fremtidige fiskerimuligheder været gennemført ved anvendelse af forordning (EF) nr. 847/96, som fastlægger betingelserne for forvaltningen af de samlede tilladte fangstmængder (TAC) og kvoter fra år til år. Under normale omstændigheder vil overfiskning blive opdaget i det år, hvor overfiskeriet har fundet sted eller året efter, og der har derfor aldrig været behov for at foretage sig yderligere.

I 2007 indrapporterede to medlemsstater imidlertid efter en national undersøgelse, at der var blevet landet betydelige fangstmængder fra 2001 til 2004, uden at de var blevet registreret. Da forordning (EF) nr. 847/96 ikke forudser fradrag for »historisk overfiskning«, måtte Kommissionen udstede en ad hoc-forordning. Denne ad hoc-forordning (12) indeholdt en løsning baseret på en analyse af de biologiske og socioøkonomiske konsekvenser af denne forordning.

Endelig opfordrede Rådet på baggrund af denne situation på sit møde den 11. og 12. juni 2007 Kommissionen til i den kommende revision af EU-kontrolforordningerne at opstille en række principper, som skal anvendes over for denne form for overfiskeri, som opdages i enhver form for EU-fiskeri.

| 103. | Den nuværende lovgivning omkring den fælles fiskeripolitik tillader kun Kommissionen at suspendere udbetalingen af EF-midler, hvis reglerne om fiskerikapacitet ikke overholdes. Det er Kommissionens opfattelse, at en videreudbygning af sådanne foranstaltninger ville være nyttige, og den vil udforske mulighederne for at udarbejde forslag i den retning i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

103.

Den nuværende lovgivning omkring den fælles fiskeripolitik tillader kun Kommissionen at suspendere udbetalingen af EF-midler, hvis reglerne om fiskerikapacitet ikke overholdes. Det er Kommissionens opfattelse, at en videreudbygning af sådanne foranstaltninger ville være nyttige, og den vil udforske mulighederne for at udarbejde forslag i den retning i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 104. | Kontrollen med, om støttemodtagerne overholder den fælles fiskeripolitiks regler, er medlemsstaternes ansvar. I forbindelse med lukningen af strukturfondsprogrammer for fiskeriet (i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1260/1999) er det Kommissionens rolle at kontrollere medlemsstaternes korrekte gennemførelse af programmerne, og hvis der opdages uregelmæssigheder, at inddrive uregelmæssigt udbetalte EF-midler. |
| --- | --- |

104.

Kontrollen med, om støttemodtagerne overholder den fælles fiskeripolitiks regler, er medlemsstaternes ansvar. I forbindelse med lukningen af strukturfondsprogrammer for fiskeriet (i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1260/1999) er det Kommissionens rolle at kontrollere medlemsstaternes korrekte gennemførelse af programmerne, og hvis der opdages uregelmæssigheder, at inddrive uregelmæssigt udbetalte EF-midler.

| 105. | Der er sket reelle forbedringer i flere medlemsstater, især med hensyn til kontrol med pelagisk fiskeri og havnestatskontrollen med tredjelandsfartøjers landinger. |
| --- | --- |

105.

Der er sket reelle forbedringer i flere medlemsstater, især med hensyn til kontrol med pelagisk fiskeri og havnestatskontrollen med tredjelandsfartøjers landinger.

| 106. | I henhold til artikel 27, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002 skal Kommissionen stille rapporterne om kontrolbesøg til rådighed for den pågældende medlemsstat og give medlemsstaten mulighed for at kommentere undersøgelsesresultaterne.
  Desuden påtænkes det samtidig med fremsendelsen af besøgsrapporterne at sende en anmodning til medlemsstaten om at orientere Kommissionen om, hvilke skridt den vil tage for at rette op på manglerne. |
| --- | --- |

106.

I henhold til artikel 27, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002 skal Kommissionen stille rapporterne om kontrolbesøg til rådighed for den pågældende medlemsstat og give medlemsstaten mulighed for at kommentere undersøgelsesresultaterne.

Desuden påtænkes det samtidig med fremsendelsen af besøgsrapporterne at sende en anmodning til medlemsstaten om at orientere Kommissionen om, hvilke skridt den vil tage for at rette op på manglerne.

| 107. | De europæiske flåders fiskerikapacitet er ikke i balance med de forhåndenværende ressourcer, selv om der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne i denne henseende. Kommissionen vil øge sine bestræbelser på at forbedre medlemsstaternes evaluering af overkapaciteten og appellere til dem om at bringe deres kapacitet i overensstemmelse med fiskerimulighederne. |
| --- | --- |

107.

De europæiske flåders fiskerikapacitet er ikke i balance med de forhåndenværende ressourcer, selv om der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne i denne henseende. Kommissionen vil øge sine bestræbelser på at forbedre medlemsstaternes evaluering af overkapaciteten og appellere til dem om at bringe deres kapacitet i overensstemmelse med fiskerimulighederne.

| 111. | Der er gjort fremskridt med hensyn til at vurdere virkningen af fangstniveauet i kraft en stadig større mængde data og rådgivning om miljømæssige og socioøkonomiske konsekvenser af beslutninger om de forhåndenværende TAC-niveauer. Kommissionens bestræbelser med hensyn til dataindsamlingen og det stadig vigtigere bidrag fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) er med til at skabe forbedringer af situationen. Især vil den nye forordning om dataindsamling bidrage til at forbedre situationen hvad angår manglerne med hensyn til oplysningernes mængde og kvalitet på grund af de manglende data fra medlemsstaterne. |
| --- | --- |

111.

Der er gjort fremskridt med hensyn til at vurdere virkningen af fangstniveauet i kraft en stadig større mængde data og rådgivning om miljømæssige og socioøkonomiske konsekvenser af beslutninger om de forhåndenværende TAC-niveauer. Kommissionens bestræbelser med hensyn til dataindsamlingen og det stadig vigtigere bidrag fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) er med til at skabe forbedringer af situationen. Især vil den nye forordning om dataindsamling bidrage til at forbedre situationen hvad angår manglerne med hensyn til oplysningernes mængde og kvalitet på grund af de manglende data fra medlemsstaterne.

| 113. | Den generelle tilgang til fiskerikapaciteten har ændret sig. Under de nuværende retlige rammer forvaltes fiskerikapaciteten på grundlag af tilgangs-/afgangsordningen, som fastfryser medlemsstaternes flåders kapacitet på det niveau, der gjaldt den 1. januar 2003 (eller tiltrædelsesdatoen for de medlemsstater, der kom med i EU efter denne dato). De langsigtede planer og indsatsbegrænsningerne er også et incitament til at tilpasse flådekapaciteten. Der tilskyndes også til kapacitetsnedskæringer ved hjælp af støtte til ophugning af fiskerfartøjer under Den Europæiske Fiskerifond (EFF), som styrkes i tilfælde af genopretningsplaner. |
| --- | --- |

113.

Den generelle tilgang til fiskerikapaciteten har ændret sig. Under de nuværende retlige rammer forvaltes fiskerikapaciteten på grundlag af tilgangs-/afgangsordningen, som fastfryser medlemsstaternes flåders kapacitet på det niveau, der gjaldt den 1. januar 2003 (eller tiltrædelsesdatoen for de medlemsstater, der kom med i EU efter denne dato). De langsigtede planer og indsatsbegrænsningerne er også et incitament til at tilpasse flådekapaciteten. Der tilskyndes også til kapacitetsnedskæringer ved hjælp af støtte til ophugning af fiskerfartøjer under Den Europæiske Fiskerifond (EFF), som styrkes i tilfælde af genopretningsplaner.

| 114. | Det står medlemsstaternes frit for at opretholde deres flådekapacitet på et hvilket som helst niveau under niveauet pr. 1. januar 2003 (eller tiltrædelsesdatoen for de medlemsstater, der kom med i EU efter denne dato), men tilgangs-/afgangsordningen har som virkning, at fiskerikapaciteten kun kan blive mindre (flådekapaciteten er blevet mindsket med 6,27 % i tonnage og 7,28 % i maskineffekt i perioden 2003-2005 (13)). |
| --- | --- |

114.

Det står medlemsstaternes frit for at opretholde deres flådekapacitet på et hvilket som helst niveau under niveauet pr. 1. januar 2003 (eller tiltrædelsesdatoen for de medlemsstater, der kom med i EU efter denne dato), men tilgangs-/afgangsordningen har som virkning, at fiskerikapaciteten kun kan blive mindre (flådekapaciteten er blevet mindsket med 6,27 % i tonnage og 7,28 % i maskineffekt i perioden 2003-2005 (13)).

| 115. | Ifølge forvaltningsplanerne, som opstiller rammerne for indsatsbegrænsningen, er det medlemsstaternes ansvar at beslutte, om sådanne begrænsninger skal opnås ved hjælp af:






  a) | en nedbringelse af fisketiden uden at nedbringe kapaciteten |
| --- | --- | --- |

115.

Ifølge forvaltningsplanerne, som opstiller rammerne for indsatsbegrænsningen, er det medlemsstaternes ansvar at beslutte, om sådanne begrænsninger skal opnås ved hjælp af:

a)

en nedbringelse af fisketiden uden at nedbringe kapaciteten

| b) | en nedbringelse af kapaciteten uden at nedbring fisketiden, eller |
| --- | --- |

b)

en nedbringelse af kapaciteten uden at nedbring fisketiden, eller

| c) | en kombination af de to. |
| --- | --- |

c)

en kombination af de to.

Med hensyn til den øgede brug af teknologi er dette spørgsmål uafhængigt de problemer, der er knyttet til reduktioner af fiskeriindsatsen. En optimering af fartøjernes fangsteffektivitet er efter Kommissionens opfattelse noget, der altid sker, uanset hvad indsatsbegrænsningerne er.

| 116. | Kommissionen foreslog temmelig enkle og kontrollerbare indsatsordninger, men under drøftelserne i Rådet blev systemet gjort betydeligt mere kompliceret på grund af et stort antal fravigelser. Disse blev indført efter forslag fra medlemsstaterne og har ganske rigtigt gjort det meget vanskeligere at kontrollere hele systemet. |
| --- | --- |

116.

Kommissionen foreslog temmelig enkle og kontrollerbare indsatsordninger, men under drøftelserne i Rådet blev systemet gjort betydeligt mere kompliceret på grund af et stort antal fravigelser. Disse blev indført efter forslag fra medlemsstaterne og har ganske rigtigt gjort det meget vanskeligere at kontrollere hele systemet.

| 117. | Kommissionen vedtog for nylig en meddelelse, som satte en debat i gang om en forbedring af fiskerikapaciteten og indsatsindikatorer for den fælles fiskeripolitik (14). |
| --- | --- |

117.

Kommissionen vedtog for nylig en meddelelse, som satte en debat i gang om en forbedring af fiskerikapaciteten og indsatsindikatorer for den fælles fiskeripolitik (14).

| 118. | Kommissionen bekræfter, at det ikke er alle medlemsstaterne, der evaluerer balancen mellem kapacitet og forhåndenværende ressourcer, og den har til stadighed opfordret de pågældende til at overholde denne forpligtelse. |
| --- | --- |

118.

Kommissionen bekræfter, at det ikke er alle medlemsstaterne, der evaluerer balancen mellem kapacitet og forhåndenværende ressourcer, og den har til stadighed opfordret de pågældende til at overholde denne forpligtelse.

| 119-120. | Kommissionen er klar over risiciene i forbindelse med pålideligheden af den nuværende måling af maskineffekt og træffer foranstaltninger til nøje at overvåge dette og prøve at forbedre situationen.
  Den nævnte bestemmelse var ikke medtaget i det oprindelige kommissionsforslag.
  Endelig er disse foranstaltninger, for at forhindre forøget fiskerikapacitet, blev strengt begrænset og udformet således, at de opnår en yderligere reduktion af kapaciteten både gennem kravet om en reduktion på 20 % i tilfælde af maskinudskiftning for større fartøjer samt gennem finansiering af ophugning af fiskerfartøjer. Samtidig vil denne procentdel permanent blive fratrukket det tilladte loft for flådekapaciteten. |
| --- | --- |

119-120.

Kommissionen er klar over risiciene i forbindelse med pålideligheden af den nuværende måling af maskineffekt og træffer foranstaltninger til nøje at overvåge dette og prøve at forbedre situationen.

Den nævnte bestemmelse var ikke medtaget i det oprindelige kommissionsforslag.

Endelig er disse foranstaltninger, for at forhindre forøget fiskerikapacitet, blev strengt begrænset og udformet således, at de opnår en yderligere reduktion af kapaciteten både gennem kravet om en reduktion på 20 % i tilfælde af maskinudskiftning for større fartøjer samt gennem finansiering af ophugning af fiskerfartøjer. Samtidig vil denne procentdel permanent blive fratrukket det tilladte loft for flådekapaciteten.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 121. | Kommissionen er enig i Rettens konklusioner med hensyn til manglerne i bestemmelserne om kontrol, inspektion og håndhævelse, som sætter effektiviteten i den fælles fiskeripolitik på spil.
  På denne baggrund gør Kommissionen sig allerede overvejelser om en ambitiøs reform af den europæiske fiskerikontrolpolitik.
  Rettens anbefalinger med hensyn til at forbedre situationen kan tjene som et effektivt bidrag til denne reforms succes. |
| --- | --- |

121.

Kommissionen er enig i Rettens konklusioner med hensyn til manglerne i bestemmelserne om kontrol, inspektion og håndhævelse, som sætter effektiviteten i den fælles fiskeripolitik på spil.

På denne baggrund gør Kommissionen sig allerede overvejelser om en ambitiøs reform af den europæiske fiskerikontrolpolitik.

Rettens anbefalinger med hensyn til at forbedre situationen kan tjene som et effektivt bidrag til denne reforms succes.

| 124. | Den nuværende tilgang til kapacitetsforvaltning har været resultatet af et vanskeligt kompromis, der blev indgået i forbindelse med reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002, og den er baseret på:






  a) | en tilgangs-/afgangsordning, der forhindrer en kapacitetsforøgelse |
| --- | --- | --- |

124.

Den nuværende tilgang til kapacitetsforvaltning har været resultatet af et vanskeligt kompromis, der blev indgået i forbindelse med reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002, og den er baseret på:

a)

en tilgangs-/afgangsordning, der forhindrer en kapacitetsforøgelse

| b) | indstilling af offentlig støtte til skibsbygning og -modernisering (undtagen af sikkerhedshensyn og i tilfælde, hvor fiskerikapaciteten ikke øges) |
| --- | --- |

b)

indstilling af offentlig støtte til skibsbygning og -modernisering (undtagen af sikkerhedshensyn og i tilfælde, hvor fiskerikapaciteten ikke øges)

| c) | flerårige forvaltningsordninger, som omfatter forvaltning af fiskeriindsatsen, og som giver fiskerisektoren et mellem- til langfristet perspektiv |
| --- | --- |

c)

flerårige forvaltningsordninger, som omfatter forvaltning af fiskeriindsatsen, og som giver fiskerisektoren et mellem- til langfristet perspektiv

| d) | finansielle incitamenter til permanent tilbagetrækning af kapacitet, og |
| --- | --- |

d)

finansielle incitamenter til permanent tilbagetrækning af kapacitet, og

| e) | en formel forpligtelse for medlemsstaterne til at iværksætte foranstaltninger og tilpasse deres flåders kapacitet. |
| --- | --- |

e)

en formel forpligtelse for medlemsstaterne til at iværksætte foranstaltninger og tilpasse deres flåders kapacitet.

Derfor er forvaltning af fiskeriindsatsen, selv om den er vigtig, ikke det eneste element i den nævnte ordning, og det vil være den kombinerede effekt af alle elementerne, der vil være afgørende for effektiviteten i denne nye politik, der skal løse overkapacitetsproblemet. Hvis den gennemføres korrekt uden begrænsninger, vil en tilpasning af kapaciteten blive et uundgåeligt resultat af denne nye politik.

| 127. | Kommissionen vil fortsat lægge pres på medlemsstaterne for at hjælpe med at forbedre situationen og agter at benytte den kommende gennemgang og revision af kontrolforordningen som en lejlighed til efter omstændighederne at tage spørgsmålet om pålideligheden af fangstdata op i en fællesskabssammenhæng. |
| --- | --- |

127.

Kommissionen vil fortsat lægge pres på medlemsstaterne for at hjælpe med at forbedre situationen og agter at benytte den kommende gennemgang og revision af kontrolforordningen som en lejlighed til efter omstændighederne at tage spørgsmålet om pålideligheden af fangstdata op i en fællesskabssammenhæng.

| 128. | a) | Komitéen for Fiskeri og Akvakultur skal stemme om de foreslåede gennemførelsesregler for elektronisk registrering før udgangen af 2007. |
| --- | --- | --- |

128.

a)

Komitéen for Fiskeri og Akvakultur skal stemme om de foreslåede gennemførelsesregler for elektronisk registrering før udgangen af 2007.

| b) | Et omdefineret format for de rapporter, medlemsstaterne skal fremsende for at lette analysen heraf og gøre kontrollen mere effektiv, er blevet afprøvet med succes og vil blive forelagt medlemsstaterne i efteråret 2007. |
| --- | --- |

b)

Et omdefineret format for de rapporter, medlemsstaterne skal fremsende for at lette analysen heraf og gøre kontrollen mere effektiv, er blevet afprøvet med succes og vil blive forelagt medlemsstaterne i efteråret 2007.

| c) | Dette er et spørgsmål, der vil blive taget op i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

c)

Dette er et spørgsmål, der vil blive taget op i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| d) | Siden 2005 har Kommissionen gjort en indsats for at forbedre anvendelsen af tilpasningskoefficienter, lige fra indsamling af tilpasningskoefficienter, der blev anvendt i medlemsstaterne i 2005, til offentliggørelse af en omfattende liste på websiden, og den har i den forbindelse udarbejdet to uofficielle dokumenter efter møder med medlemsstaterne og Norge. Kommissionen er ved at foretage en yderligere finpudsning af det sidste dokument, som vil blive drøftet med medlemsstaterne før udgangen af 2007, hvorefter Kommissionen agter at udarbejde et lovgivningsforslag herom. |
| --- | --- |

d)

Siden 2005 har Kommissionen gjort en indsats for at forbedre anvendelsen af tilpasningskoefficienter, lige fra indsamling af tilpasningskoefficienter, der blev anvendt i medlemsstaterne i 2005, til offentliggørelse af en omfattende liste på websiden, og den har i den forbindelse udarbejdet to uofficielle dokumenter efter møder med medlemsstaterne og Norge. Kommissionen er ved at foretage en yderligere finpudsning af det sidste dokument, som vil blive drøftet med medlemsstaterne før udgangen af 2007, hvorefter Kommissionen agter at udarbejde et lovgivningsforslag herom.

| e) | For at sikre, at der er logisk sammenhæng i de data, der modtages fra begge parter, arbejder Kommissionen snævert sammen med Eurostat på grundlag af et aftalememorandum. |
| --- | --- |

e)

For at sikre, at der er logisk sammenhæng i de data, der modtages fra begge parter, arbejder Kommissionen snævert sammen med Eurostat på grundlag af et aftalememorandum.

| 129. | Spørgsmålet om effektivitet og overensstemmelse i de nationale kontrolsystemer tages op i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

129.

Spørgsmålet om effektivitet og overensstemmelse i de nationale kontrolsystemer tages op i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 130. | a) | Der tages hensyn til Rettens anbefalinger, som er nævnt i svaret til punkt 129, i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- | --- |

130.

a)

Der tages hensyn til Rettens anbefalinger, som er nævnt i svaret til punkt 129, i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| b) | Som nævnt i svaret til punkt 106 vil Kommissionen anmode medlemsstaterne om at forelægge en handlingsplan, der kan rette op på de mangler, som Kommissionens inspektører har konstateret under deres inspektionsbesøg i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

b)

Som nævnt i svaret til punkt 106 vil Kommissionen anmode medlemsstaterne om at forelægge en handlingsplan, der kan rette op på de mangler, som Kommissionens inspektører har konstateret under deres inspektionsbesøg i medlemsstaterne.

| 131. | Det er Kommissionens opfattelse, at der er behov for yderligere integration og harmonisering for at forbedre medlemsstaternes gennemførelse af et effektivt sanktionssystem, og den vil udforske mulighederne herfor i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

131.

Det er Kommissionens opfattelse, at der er behov for yderligere integration og harmonisering for at forbedre medlemsstaternes gennemførelse af et effektivt sanktionssystem, og den vil udforske mulighederne herfor i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 132. | Kommissionen har i oktober 2007 foreslået en første harmonisering af sanktionerne som led i bekæmpelsen af IUU-fiskeri. Parallelt hermed vil den udforske mulighederne for at revidere listen over alvorlige overtrædelser og for at udarbejde et katalog over alle sanktioner i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

132.

Kommissionen har i oktober 2007 foreslået en første harmonisering af sanktionerne som led i bekæmpelsen af IUU-fiskeri. Parallelt hermed vil den udforske mulighederne for at revidere listen over alvorlige overtrædelser og for at udarbejde et katalog over alle sanktioner i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 133. | Muligheden for at indføre foranstaltninger med henblik på krydsoverensstemmelse er et prioriteret spørgsmål, som tages op i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen. |
| --- | --- |

133.

Muligheden for at indføre foranstaltninger med henblik på krydsoverensstemmelse er et prioriteret spørgsmål, som tages op i forbindelse med gennemgangen og revisionen af kontrolforordningen.

| 134. | Kommissionen støtter bestræbelser på at reducere kapaciteten og kan foreslå de respektive rammer for at sikre fælles spilleregler, men den kan ikke pålægge medlemsstaterne specifikke mål for en reduktion af kapaciteten. Kommissionen agter at gøre sig yderligere overvejelser om, hvordan man bedst får skabt en balance mellem kapacitet og ressourcer, så medlemsstaterne kan opfylde deres forpligtelser med hensyn til at tilpasse fiskerikapacitet i henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2371/2002 om fælles spilleregler. Den vil også gøre sig overvejelser om, hvordan man bedst skaber incitamenter til at reducere kapaciteten; det er imidlertid ikke Kommissionens hensigt at foreslå et system på europæisk plan, som indeholder specifikke kapacitetsmål pr. flådesegment, som det var tilfældet i de flerårige udviklingsprogrammer indtil 2002, eftersom denne form for mikroforvaltningssystem ikke havde de ønskede virkninger og helt klart blev afvist af et flertal af medlemsstaterne ved reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002. |
| --- | --- |

134.

Kommissionen støtter bestræbelser på at reducere kapaciteten og kan foreslå de respektive rammer for at sikre fælles spilleregler, men den kan ikke pålægge medlemsstaterne specifikke mål for en reduktion af kapaciteten. Kommissionen agter at gøre sig yderligere overvejelser om, hvordan man bedst får skabt en balance mellem kapacitet og ressourcer, så medlemsstaterne kan opfylde deres forpligtelser med hensyn til at tilpasse fiskerikapacitet i henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2371/2002 om fælles spilleregler. Den vil også gøre sig overvejelser om, hvordan man bedst skaber incitamenter til at reducere kapaciteten; det er imidlertid ikke Kommissionens hensigt at foreslå et system på europæisk plan, som indeholder specifikke kapacitetsmål pr. flådesegment, som det var tilfældet i de flerårige udviklingsprogrammer indtil 2002, eftersom denne form for mikroforvaltningssystem ikke havde de ønskede virkninger og helt klart blev afvist af et flertal af medlemsstaterne ved reformen af den fælles fiskeripolitik i 2002.

| 135. | Kommissionen har øremærket ressourcer til at styrke sin kapacitet med hensyn til konsekvensvurderinger både internt (ved at oprette en økonomisk afdeling i Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender) og eksternt (f.eks. en større rolle til STECF med hensyn til at yde socioøkonomisk rådgivning, hyppigere brug af konsekvensanalyser udarbejdet af eksterne konsulenter). Desuden har Kommissionen investeret kraftigt for at forbedre EU's system for indsamling af socioøkonomiske data på grundlag af forordningen om indsamling af data. |
| --- | --- |

135.

Kommissionen har øremærket ressourcer til at styrke sin kapacitet med hensyn til konsekvensvurderinger både internt (ved at oprette en økonomisk afdeling i Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender) og eksternt (f.eks. en større rolle til STECF med hensyn til at yde socioøkonomisk rådgivning, hyppigere brug af konsekvensanalyser udarbejdet af eksterne konsulenter). Desuden har Kommissionen investeret kraftigt for at forbedre EU's system for indsamling af socioøkonomiske data på grundlag af forordningen om indsamling af data.

| 136. | Tanken med Den Europæiske Fiskerifond (EFF) er at bibringe medlemsstaterne en række muligheder for at anvende fonden til nødvendige omstruktureringer af deres fiskerisektor og ledsagende foranstaltninger til at afbøde de sociale virkninger. I denne henseende er Kommissionen i færd med gennemgå de nationale strategiske planer, som medlemsstaterne har udarbejdet i henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 1198/2006, og efterfølgende de operationelle programmer, som medlemsstaterne skal forelægge Kommissionen til godkendelse.
  På lignende måde gør akse 4 i EFF det muligt for medlemsstaterne at gennemføre lokale strategier for at diversificere aktiviteterne og udvikle det økonomiske grundlag i områder, hvor fiskeriet er af betydeligt omfang. |
| --- | --- |

136.

Tanken med Den Europæiske Fiskerifond (EFF) er at bibringe medlemsstaterne en række muligheder for at anvende fonden til nødvendige omstruktureringer af deres fiskerisektor og ledsagende foranstaltninger til at afbøde de sociale virkninger. I denne henseende er Kommissionen i færd med gennemgå de nationale strategiske planer, som medlemsstaterne har udarbejdet i henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 1198/2006, og efterfølgende de operationelle programmer, som medlemsstaterne skal forelægge Kommissionen til godkendelse.

På lignende måde gør akse 4 i EFF det muligt for medlemsstaterne at gennemføre lokale strategier for at diversificere aktiviteterne og udvikle det økonomiske grundlag i områder, hvor fiskeriet er af betydeligt omfang.

---

(1)  Forordning (EF) nr. 2371/2002.

(2)  Forordning (EØF) nr. 2847/93.

(3)  12 medlemsstater støttede et fransk forslag om, at der udover en tvangsbøde ikke skulle pålægges betaling af et fast beløb.

(4)  KOM(2002) 656.

(5)  KOM(2007) 136.

(6)  Se forordning (EF) nr. 1967/2006 (EUT L 36 af 8.2.2007, s. 6) og (EF) nr. 643/2007 (EUT L 151 af 13.6.2007, s. 1).

(7)  KOM(2007) 167 endelig.

(8)  Møde med medlemsstaterne den 7. marts 2007.

(9)  KOM(2007) 448 endelig.

(10)  KOM(2004) 849, SEK(2004) 1718, KOM(2001) 526.

(11)  KOM(2007) 448 endelig.

(12)  Forordning (EF) nr. 147/2007 (EUT L 46 af 16.2.2007, s. 10).

(13)  Årsrapport 2005, KOM(2006) 872.

(14)  KOM(2007) 39 endelig.

---