# Jurnalul Oficial C 141/29 a

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 141 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6329 aprilie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 141

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6329 aprilie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 138-a sesiune plenară a CoR, 11.2.2020-12.2.2020 |
| 2020/C 141/01 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă | 1 |
| 2020/C 141/02 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor pe tema Conferinței privind viitorul Europei | 5 |
| 2020/C 141/03 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2020 | 8 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 138-a sesiune plenară a CoR, 11.2.2020-12.2.2020 |
| 2020/C 141/04 | Avizul Comitetului European al Regiunilor: Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Program de acțiune | 15 |
| 2020/C 141/05 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Pachetul privind extinderea 2019 | 20 |
| 2020/C 141/06 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Contribuția regiunilor și orașelor la dezvoltarea Africii | 25 |
| 2020/C 141/07 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Politica de mediu la nivel inframunicipal: către cartiere și mici comunități durabile | 29 |
| 2020/C 141/08 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Exodul creierelor în UE: abordarea provocării la toate nivelurile | 34 |
| 2020/C 141/09 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Cultura într-o Uniune mai ambițioasă: rolul regiunilor și orașelor | 39 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 138-a sesiune plenară a CoR, 11.2.2020-12.2.2020

2020/C 141/01

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă

1

2020/C 141/02

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor pe tema Conferinței privind viitorul Europei

5

2020/C 141/03

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2020

8

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 138-a sesiune plenară a CoR, 11.2.2020-12.2.2020

2020/C 141/04

Avizul Comitetului European al Regiunilor: Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Program de acțiune

15

2020/C 141/05

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Pachetul privind extinderea 2019

20

2020/C 141/06

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Contribuția regiunilor și orașelor la dezvoltarea Africii

25

2020/C 141/07

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Politica de mediu la nivel inframunicipal: către cartiere și mici comunități durabile

29

2020/C 141/08

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Exodul creierelor în UE: abordarea provocării la toate nivelurile

34

2020/C 141/09

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Cultura într-o Uniune mai ambițioasă: rolul regiunilor și orașelor

39

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 138-a sesiune plenară a CoR, 11.2.2020-12.2.2020

| 29.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/1

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă

(2020/C 141/01)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene pe tema „Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă (SACD) (1); |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene pe tema „Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă (SACD) (1);

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 octombrie 2019 privind semestrul european 2019 și în perspectiva analizei anuale a creșterii 2020 (2); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 octombrie 2019 privind semestrul european 2019 și în perspectiva analizei anuale a creșterii 2020 (2);

Integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă în semestrul european

| 1. | salută SACD 2020 ca punct de plecare pentru integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) în semestrul european, oferindu-i acestuia orizontul de timp necesar și o viziune mai amplă, dincolo de simplele preocupări economice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că utilizarea SACD ca instrument de coordonare a politicilor pentru punerea în aplicare a Pactului ecologic european va necesita o schimbare profundă a guvernanței și a mentalității care însoțește procesul semestrului european în ansamblu și o repunere a accentului pe asumarea semestrului european pe teren; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că realizarea ODD implică abordarea în mod global a tuturor dimensiunilor dezvoltării durabile (competitivitate, incluziune, mediu, buna guvernanță) care depășesc dimensiunile Pactului ecologic; urmărirea ODD va necesita o coerență a politicilor în ceea ce privește abordarea provocărilor legate de compromisuri și distribuție. Aceasta presupune și consolidarea dimensiunilor culturală și socială ale creării și schimbului de cunoștințe, precum și ale inovării. Semestrul european ar trebui să permită tuturor nivelurilor de guvernare și părților interesate relevante, printr-o acțiune în parteneriat, să identifice și să abordeze aceste compromisuri, să evite gândirea compartimentată și să asigure coerența, integrând în același timp ODD în toate domeniile de politică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută angajamentul că rapoartele de țară și programele naționale de reformă vor avea secțiuni specifice de monitorizare a ODD și de evaluare a politicilor conexe și că recomandările specifice fiecărei țări vor aborda contribuțiile specifice ale acestora la ODD; observă că integrarea ODD în semestrul european trebuie să țină seama de faptul că punctele de pornire nu sunt aceleași pentru toate teritoriile și că este nevoie de o bază statistică adecvată pentru a monitoriza ODD la nivel regional; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită stabilirea unui calendar clar și a unor obiective măsurabile și cu termene precise, pentru îndeplinirea ODD, în ceea ce privește acțiunile prevăzute atât în Pactul ecologic, cât și în SACD; subliniază că astfel de obiective și termene ar trebui stabilite printr-un proces mixt, descendent și ascendent, în cadrul căruia toate nivelurile de guvernare și părțile interesate relevante ar trebui să lucreze în parteneriat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | împărtășește orientarea generală a recomandărilor adresate statelor membre din zona euro, dar observă că acestea oferă doar un sprijin modest pentru ambițiile în materie de ecologizare și incluziune ale ODD și ale Pactului ecologic, și că nu pun un accent suficient pe provocările politice generate de diferențele reale care există între teritorii în ceea ce privește punctul de pornire; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia notă de faptul că Planul de investiții pentru o Europă durabilă este destinat să mobilizeze, în următorii 10 ani, investiții durabile de 1 000 de miliarde EUR; regretă, cu toate acestea, că planul este în mare măsură o colecție de măsuri, inițiative și instrumente de finanțare preexistente sau deja planificate, reunite acum sub un titlu comun; este, prin urmare, preocupat de faptul că acest plan ar putea să nu fie în măsură să mobilizeze resursele financiare și coordonarea necesare pentru a asigura punerea efectivă în aplicare a ODD în Europa până în 2030; solicită, în acest sens, o evaluare mai aprofundată a costurilor reale asociate tranziției către o dezvoltare durabilă și un plan mai detaliat privind finanțarea acestora; ar trebui să se acorde o atenție specială încurajării inițiativelor colaborative public-privat în materie de inovare, gestionate de orașe și regiuni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază necesitatea de a revizui Pactul de stabilitate și de creștere, pentru a permite o contabilizare diferențiată a resurselor financiare necesare pentru finanțarea investițiilor publice de către toate nivelurile de guvernare în vederea punerii în aplicare a Pactului ecologic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | este de acord că reformele structurale din statele membre în domeniile de politică strategică relevante pentru realizarea obiectivelor tratatului și a politicilor UE sunt esențiale pentru convergența și competitivitatea Uniunii, inclusiv pentru aprofundarea pieței unice. Semestrul european oferă un cadru util pentru promovarea acestor reforme, cu condiția ca domeniul de aplicare al reformelor structurale eligibile pentru finanțare din partea UE să fie definit în conformitate cu principiul subsidiarității și ca autoritățile locale și regionale să fie implicate în acesta ca parteneri cu drepturi depline; |
| --- | --- |

9.

Dimensiunea teritorială a semestrului european

| 10. | salută accentul pus pe disparitățile regionale în creștere, dar și pe provocările pe care le generează acestea în materie de creștere și coeziune, între statele membre și în interiorul acestora; subliniază că diferențele dintre nivelurile de pornire influențează serios modul în care statele membre și regiunile lor își elaborează și își pun în aplicare politicile în materie de durabilitate; evidențiază faptul că diferențele de la nivel local ar trebui abordate prin politici care țin seama de situația de pe teren, însoțite de evaluări ale impactului teritorial; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază relevanța din ce în ce mai mare a rapoartelor de țară, în special a anexei D, care va oferi orientări pentru politicile de investiții la nivel regional și local, inclusiv cele finanțate în contextul politicii de coeziune și al Fondului pentru o tranziție justă; atrage atenția că, în conformitate cu rezultatele sondajului efectuat de CoR în rândul asociațiilor naționale care reprezintă orașele și regiunile în relația cu guvernele naționale respective, autoritățile locale și regionale nu au fost implicate suficient de către aceste guverne în pregătirea și dezbaterea anexei D la nivel politic și că, de multe ori, această anexă nu oferă o imagine precisă a nevoilor lor în materie de investiții; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este nevoie de o coerență și coordonare puternică între semestrul european și politica de coeziune pentru a obține rezultate în ceea ce privește obiectivele de durabilitate și de incluziune socială ale Pactului ecologic; costurile tranziției către o dezvoltare durabilă nu trebuie suportate de persoanele cele mai vulnerabile; prin urmare, Mecanismul pentru o tranziție justă trebuie să ofere un sprijin adaptat persoanelor și regiunilor celor mai afectate, în special celor care depind în mare măsură de combustibilii fosili – ca de pildă regiunile cu sisteme energetice izolate – și de industriile mari consumatoare de energie; salută, de asemenea, guvernanța Fondului pentru o tranziție justă – bazată pe Regulamentul privind dispozițiile comune – și solicită criterii de alocare clare și obiective; |
| --- | --- |

12.

Dimensiunea socială a semestrului european

| 13. | sprijină integrarea ODD în planificarea strategiei economice durabile, în special deoarece obiectivele corespund, în mare parte, punerii în aplicare a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale; salută, prin urmare, recenta comunicare pe tema „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” (3) și solicită prezentarea rapidă a planului de acțiune privind punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să propună măsuri suplimentare pentru a reduce disparitatea de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și diferențele de remunerare între femei și bărbați; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută includerea unei dimensiuni regionale în ultimul raport comun privind ocuparea forței de muncă, care reia cele exprimate în „Tabloul de bord social regional european” al CoR, din septembrie 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | împărtășește preocupările Comisiei cu privire la efectele negative ale îmbătrânirii populației și la alte provocări demografice, cum ar fi densitatea scăzută și dispersia populației, reducerea numărului de tineri și scăderea ratei natalității, și o invită să ia în considerare propunerile care figurează în avizele CoR pe temele „Schimbările demografice: propuneri privind măsurarea și combaterea efectelor negative în regiunile UE” și, respectiv, „Răspunsul UE la provocarea demografică”; |
| --- | --- |

16.

Guvernanța semestrului european

| 17. | observă că modelul de creștere al UE poate contribui cu succes la îndeplinirea obiectivelor globale consacrate în ODD și în Pactul ecologic doar dacă se asigură o bună coordonare cu autoritățile locale și regionale. Reafirmă necesitatea unui nivel mai ridicat de asumare a obiectivelor semestrului european pe teren, pentru a-i spori eficacitatea în ceea ce privește obiectivul nou și ambițios al UE de realizare a ODD, nu în ultimul rând deoarece, potrivit OCDE, 65 % dintre cele 169 de ținte ale ODD nu pot fi atinse fără implicarea deplină a autorităților locale și regionale și coordonarea totală cu acestea. Pentru ca semestrul să își îndeplinească promisiunile, toate nivelurile de guvernare și părțile interesate relevante ar trebui asociate ca parteneri, mergând dincolo de practicile actuale, care se bazează mai ales pe consultări în etapele finale ale procesului semestrului european. Această abordare axată pe parteneriat ar trebui adoptată de urgență, iar punerea în aplicare a ODD ar trebui „localizată” prin stabilirea de obiective și ținte specifice nivelului local, însoțite de calendare specifice; acest lucru necesită un accent sporit pe angajamentele operaționale privind ODD și evaluări locale voluntare ale proceselor de implementare a ODD; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că semestrul european oferă în prezent orientări cu privire la programarea investițiilor care vor fi cofinanțate din fondurile ESI, precum și la instrumentul bugetar propus pentru convergență și competitivitate. Atrage atenția, cu toate acestea, asupra riscului ca abordarea centralizată și descendentă a semestrului european să nu impună constrângeri excesive politicii de coeziune a UE, care urmează o viziune descentralizată și ascendentă, și politicilor din teritoriu ale acesteia; solicită, de asemenea, asigurarea coerenței între principiul de programare multianuală a politicii de coeziune și semestrul european; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă UE să coordoneze eficient procesele de guvernanță din cadrul semestrului european și al politicii de coeziune a UE, pe baza acelorași principii de parteneriat și guvernanță pe mai multe niveluri; face din nou trimitere la avizul său referitor la legăturile dintre politica de coeziune și semestrul european; își reiterează propunerea privind adoptarea unui cod de conduită (4) în vederea implicării autorităților locale și regionale în semestrul european ca parteneri cu drepturi depline, similar codului de conduită privind parteneriatul menționat în Regulamentul privind dispozițiile comune 2014-2020; subliniază necesitatea de a promova utilizarea politicilor finanțate de UE pentru consolidarea capacităților autorităților locale și regionale și reamintește avizul său recent pe această temă (5); regretă faptul că Raportul anual de monitorizare privind punerea în aplicare a Programului de sprijin pentru reforme structurale în 2018 nu furnizează date cu privire la utilizarea programului de către autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | adaugă că ODD necesită în sine o implicare activă a părților interesate, inclusiv a autorităților locale și regionale. Prin urmare, la terminarea mandatului platformei multipartite a UE privind ODD, ar trebui puse la punct noi forme, nu mai puțin ambițioase, de implicare a părților interesate în punerea în aplicare a ODD, nu în ultimul rând prin intermediul semestrului european; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încredințează președintelui mandatul de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, Președinției croate a Consiliului și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

21.

Bruxelles, 12 februarie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/2020-european-semester-annual-sustainable-growth-strategy_ro

1

(2)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-03856-00-00-res-tra-ro.docx/content

2

(3)  COM(2020) 14 final.

3

(4)  Avizul CoR privind un cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale în semestrul european (ECON-VI/019), adoptat la 11 mai 2017; disponibil la adresa: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/ALL/?uri=CELEX%3A52016IR5386

4

(5)  Avizul CoR pe tema „Îmbunătățirea capacității administrative a autorităților locale și regionale de consolidare a investițiilor și a reformelor structurale în perioada 2021-2027” (ECON-VI/047), adoptat la 4 decembrie 2019; disponibil la adresa: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A52019IR2043

5

---

| 29.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/5

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor pe tema Conferinței privind viitorul Europei

(2020/C 141/02)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

întrucât:

| (a) | Legitimitatea democratică a Uniunii are la bază încrederea cetățenilor în reprezentanții lor aleși la nivel european, național, regional și local, |
| --- | --- |

(a)

Legitimitatea democratică a Uniunii are la bază încrederea cetățenilor în reprezentanții lor aleși la nivel european, național, regional și local,

| (b) | Democrația reprezentativă este piatra de temelie a proiectului european. Prezența crescută la vot la alegerile europene din 2019 a demonstrat viul interes al cetățenilor pentru influențarea chestiunilor europene. Toate nivelurile de guvernare trebuie să răspundă noilor provocări și să conceapă noi moduri de a-i implica pe cetățeni, |
| --- | --- |

(b)

Democrația reprezentativă este piatra de temelie a proiectului european. Prezența crescută la vot la alegerile europene din 2019 a demonstrat viul interes al cetățenilor pentru influențarea chestiunilor europene. Toate nivelurile de guvernare trebuie să răspundă noilor provocări și să conceapă noi moduri de a-i implica pe cetățeni,

| (c) | În fiecare an, în statele membre ale UE se organizează alegeri la nivel național, regional sau local, care reprezintă o oportunitate de a comunica cu cetățenii despre modul în care politicile europene afectează toate nivelurile de guvernanță și, prin urmare, de a contribui la consolidarea credibilității UE în ochii cetățenilor, |
| --- | --- |

(c)

În fiecare an, în statele membre ale UE se organizează alegeri la nivel național, regional sau local, care reprezintă o oportunitate de a comunica cu cetățenii despre modul în care politicile europene afectează toate nivelurile de guvernanță și, prin urmare, de a contribui la consolidarea credibilității UE în ochii cetățenilor,

| (d) | Rolul esențial al autorităților locale și regionale este demonstrat de faptul că ele sunt responsabile pentru jumătate din toate investițiile publice, o treime din cheltuielile publice și un sfert din veniturile fiscale ale UE; |
| --- | --- |

(d)

Rolul esențial al autorităților locale și regionale este demonstrat de faptul că ele sunt responsabile pentru jumătate din toate investițiile publice, o treime din cheltuielile publice și un sfert din veniturile fiscale ale UE;

Comitetul European al Regiunilor (CoR):

| 1. | salută inițiativa Comisiei Europene, a Parlamentului European și a Consiliului de a organiza Conferința privind viitorul Europei și așteaptă cu interes să contribuie la obținerea unor rezultate concrete și la acțiuni cu beneficii reale pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că Conferința reprezintă o oportunitate de a identifica măsurile de care are nevoie UE pentru a-și spori capacitatea de a asigura un mod de funcționare democratic și de a-l consolida, în conformitate cu noul principiu al subsidiarității active; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că cei peste un milion de reprezentanți aleși la nivel local și regional în întreaga Uniune ar trebui să fie implicați atât în elaborarea politicilor UE, cât și în crearea de legături între UE și cetățenii săi; pentru o mai bună vizibilitate a acestui proces, CoR se angajează să promoveze dezbateri pe teme europene în parlamentele regionale și în consiliile locale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută măsurile propuse și menite să garanteze că mesajele ajung la cetățeni și subliniază importanța unor dezbateri tematice deschise și cuprinzătoare; sprijină pe deplin ideea de a descentraliza o serie de componente importante ale Conferinței, pentru a implica în mod direct și activ nu numai capitala europeană și capitalele naționale, ci și alte zone și categorii ale populației. În acest scop, CoR va oferi sprijin membrilor săi pentru organizarea de manifestări locale axate pe teme ale Conferinței și va elabora instrumente pentru a colecta rezultatele acestor dezbateri și sugestiile formulate, transmițându-le Conferinței; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită ca centrele Europe Direct să fie implicate în Conferința privind viitorul Europei și să fie considerate noduri regionale de participare, având în vedere raza lor de acțiune și faptul că rolul lor principal este de a informa cetățenii cu privire la problemele europene în general. Centrele Europe Direct au o experiență importantă în promovarea dezbaterilor, motiv pentru care ar fi un element esențial pentru a asigura faptul că Conferința privind viitorul Europei are un larg ecou, este cuprinzătoare și îmbogățită cu opinii diverse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că trebuie să se asigure pluralismul și caracterul incluziv al procesului Conferinței și susține pe deplin propunerea Parlamentului European privind o abordare dublă: o sesiune plenară la nivel instituțional și o serie de forumuri ale cetățenilor, precum și activități descentralizate conexe, care să asigure o legătură cât mai strânsă între cele două demersuri; insistă asupra faptului că Conferința și activitățile din jurul acesteia trebuie să oglindească diversitatea Europei, pentru a stimula o dezbatere aprofundată; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sugerează că Conferința ar trebui să integreze contribuțiile rezultate din utilizarea instrumentelor democratice participative existente la nivel local și regional, pentru a veni în completarea canalelor democrației reprezentative. Aceste instrumente cuprind, de exemplu, dialogurile cu cetățenii și forumurile cetățenești, care s-au dovedit de succes în mai multe regiuni, implicând grupuri echilibrate de participanți selectați aleatoriu; și combinația de forumuri ale cetățenilor și forumuri de experți s-a dovedit a fi valoroasă în acest sens; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că UE trebuie să continue să interacționeze direct cu cetățenii săi chiar și după încheierea Conferinței, bazându-se pe bogata sa experiență legată de modelele participative, pentru a institui un mecanism structurat și permanent de dialog la nivel local. Aceste mecanisme permanente trebuie combinate cu dialogul pe teme de actualitate – aspecte care pot avea grupuri-țintă diferite; |
| --- | --- |

8.

| 9. | împărtășește opinia conform căreia este necesar să se acorde o atenție deosebită tinerilor și participării lor la Conferința privind viitorul Europei, astfel încât să fie stabilită viitoarea direcție a proiectului european și subliniază că toate propunerile Conferinței trebuie să fie receptive la preocupările generațiilor viitoare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită să se pună accentul în mod clar pe principalele provocări cu care se confruntă Uniunea Europeană și să se lanseze o dezbatere ascendentă cu privire la temele Conferinței, care să abordeze, printre altele, provocările ecologice și climatice, transformarea digitală, migrația, comunitatea de valori europene economia și locurile de muncă și coeziunea teritorială, precum și schimbările din cadrul politicilor, proceselor, instituțiilor și resurselor UE, inclusiv rolul democrației și al autonomiei locale și regionale, care sunt necesare pentru ca UE să poată răspunde nevoilor și așteptărilor cetățenilor cu privire la aceste chestiuni. Pentru a pune în aplicare în mod corespunzător rezultatele conferinței, nu ar trebui excluse eventuale modificări ale tratatelor UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sprijină poziția exprimată în avizul Parlamentului European referitor la Conferința privind viitorul Europei [P9_TA-PROV (2020) 0010] ca, pe parcursul întregii Conferințe, să fie organizate mai multe forumuri tematice pentru cetățeni, care să reflecte prioritățile politice, fiecare dintre ele cu cel mult 200-300 de cetățeni, dintre care minimum trei reprezentanți ai fiecărui stat membru, în conformitate cu principiul proporționalității degresive. Sprijină, de asemenea, intenția Parlamentului European ca cetățenii participanți să fie selectați aleatoriu dintre toți cetățenii europeni de către organisme independente din statele membre, pe baza criteriilor stabilite mai sus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este convins că, pentru ca cetățenii să sprijine procesul de integrare europeană și să participe mai îndeaproape la procesul decizional al UE, este esențial ca, pe parcursul discuțiilor din cadrul Conferinței, să se pună accentul pe dezvoltarea în continuare a conceptului de cetățenie europeană bazată pe drepturile individuale în sistemul european de guvernanță pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își exprimă îngrijorarea cu privire la pozițiile lipsite de claritate și ambiție exprimate până în prezent de Comisia Europeană și de Consiliul de Miniștri cu privire la domeniul de aplicare și la procesul Conferinței privind viitorul Europei și, în special, cu privire la implicarea autorităților locale și regionale din Uniunea Europeană și a Comitetului Regiunilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că această Conferință trebuie să vizeze în mod clar formularea unor propuneri legislative concrete sau de operare a unor modificări în tratatele UE, acestea urmând să fie dezbătute în cadrul campaniei electorale din 2024 pentru Parlamentul European, în perspectiva unei viitoare Convenții; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută propunerea ca sesiunea plenară a Conferinței să aibă în componența sa deputați în Parlamentul European, membri ai celor 27 de guverne ale statelor membre ale UE, ai Comisiei Europene, ai parlamentelor naționale și ai Comitetului European al Regiunilor; în plus, consideră că a doua cameră a parlamentelor naționale trebuie să participe în condiții de egalitate, dat fiind că – în multe state membre – este alcătuită din reprezentanți ai autorităților regionale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită Comitetului director al Conferinței să asigure un echilibru politic și instituțional între toate nivelurile de guvernanță, inclusiv să prevadă prezența în componența sa a unui membru al Comitetului European al Regiunilor, care să poată fi asistat de un membru al personalului CoR, detașat în cadrul Secretariatului comun; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută propunerea de a implica în discuțiile privind viitorul Europei și reprezentanți locali și regionali din țările candidate la UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Parlamentul European, Consiliul și Comisia să includă în declarația lor comună principiile enunțate în prezenta rezoluție și își exprimă intenția de a deveni semnatar al acestei declarații; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează președintelui său sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Parlamentului European, președintei Comisiei Europene, președintelui Consiliului European și Președinției croate a Consiliului. |
| --- | --- |

19.

Bruxelles, 12 februarie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 29.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/8

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2020

(2020/C 141/03)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

având în vedere

| — | programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2020 (1); |
| --- | --- |

—

programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2020 (1);

| — | protocolul de cooperare cu Comisia Europeană, din februarie 2012; |
| --- | --- |

—

protocolul de cooperare cu Comisia Europeană, din februarie 2012;

| — | rezoluția CoR pe tema „Propunerile Comitetului European al Regiunilor pentru noul mandat legislativ al Uniunii Europene”, din 27 iunie 2019; |
| --- | --- |

—

rezoluția CoR pe tema „Propunerile Comitetului European al Regiunilor pentru noul mandat legislativ al Uniunii Europene”, din 27 iunie 2019;

| 1. | reiterează necesitatea de a-i implica pe reprezentanții locali și regionali și pe cetățenii europeni în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor UE, în special prin utilizarea corespunzătoare a subsidiarității active și a guvernanței pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită un acord urgent privind cadrul financiar multianual (CFM) pentru a asigura lansarea la timp a noilor programe ale UE. Îndeamnă Comisia ca, în paralel cu eforturile sale de negociere cu autoritatea bugetară, să prezinte un plan de urgență pentru a evita orice întrerupere a programelor în cazul adoptării cu întârziere a CFM; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își reconfirmă apelul ferm ca viitorul CFM să fie stabilit la cel puțin 1,3 % din VNB-ul UE-27, pentru a asigura un buget proporțional cu nevoile, așteptările și preocupările cetățenilor UE, inclusiv cu noile priorități stabilite în Pactul ecologic european; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape aplicarea Codului de conduită privind parteneriatul în procesul de pregătire a acordurilor de parteneriat și a programelor pentru perioada 2021-2027 și să se asigure că autoritățile locale și regionale să fie implicate ca parteneri cu drepturi egale. Principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri ar trebui, de asemenea, să se constituie o sursă de inspirație pentru cadrul de guvernanță al semestrului european, din motive de eficacitate și legitimitate, cu atât mai mult cu cât semestrul oferă orientări pentru programele politicii de coeziune din perioada 2021-2027; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută angajamentul Comisiei de a pune în aplicare obiectivele de dezvoltare durabilă prin integrarea lor în semestrul european, astfel cum recomandă CoR, și includerea lor în abordarea generală a Pactului ecologic european; |
| --- | --- |

5.

Pactul ecologic european

| 6. | invită Comisia să includă în mod sistematic autoritățile locale și regionale (ALR) în elaborarea tuturor actelor legislative și în inițiativele europene care se înscriu în Pactul ecologic european, începând cu Pactul climatic european. La rândul său, CoR intenționează să sprijine pe deplin punerea în aplicare a Pactului ecologic european și dezvoltarea Pactului climatic european, prin măsuri și inițiative coordonate și transversale, cu scopul de a asigura că acestea se bazează pe guvernanța pe mai multe niveluri și pe legitimitate teritorială, nelăsând în urmă nici un cetățean și nici o regiune; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a garanta că legislația europeană în domeniul climei se bazează pe o analiză aprofundată a impactului și beneficiilor sale, că este însoțită de planuri de finanțare concrete și că stabilește clar rolul autorităților locale și regionale, precum și un calendar precis pentru revizuirea obiectivelor pentru atingerea neutralității climatice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să includă sprijinul necesar pentru autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a politicilor de adaptare din cadrul noii strategii a UE privind adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să se asigure că dialogul pe mai multe niveluri în domeniul climei și al energiei și consultările publice care implică autoritățile locale și regionale sunt puse în aplicare în statele membre în momentul evaluării planurilor energetice și climatice naționale finale, în iunie 2020. Se angajează să creeze un forum al autorităților locale și regionale și al părților interesate, care să coopereze cu Comisia și statele membre pentru a oferi feedback cu privire la punerea în aplicare a măsurilor și inițiativelor legate de Pactul ecologic european, precum și să formuleze sugestii cu privire la propunerile legislative; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută propunerea privind „legământul verde”, care ar trebui să implice CoR în mod explicit. Inițiativa ar trebui să permită: a) includerea criteriilor de durabilitate în toate politicile, prioritățile macroeconomice și instrumentele financiare ale UE, precum și în semestrul european și în cadrul financiar multianual 2021-2027, pentru a se asigura că întreaga legislație este în concordanță cu obiectivele Pactului ecologic european, și b) identificarea și eliminarea obstacolelor și a inconsecvențelor din legislația UE. CoR va contribui la acest obiectiv prin inițiative precum Rețeaua de centre regionale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să sprijine în continuare și pe deplin inițiativele de succes existente, cum ar fi Convenția primarilor, Agenda urbană a UE, Energie curată pentru insulele UE și multe alte inițiative regionale, naționale și transfrontaliere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută eforturile Comisiei Europene de a decarboniza sectorul energetic prin intermediul strategiei sale pentru integrarea inteligentă între sectoare, al acțiunilor de renovare a clădirilor și al utilizării energiei din surse regenerabile offshore. În acest context, posibilele repercusiuni negative ale renovărilor în vederea eficienței energetice ar trebui prevenite sau compensate pentru a proteja locatarii, consumatorii vulnerabili și consumatorii casnici expuși riscului de sărăcie energetică. CoR își reiterează apelul referitor la o agendă europeană pentru locuințe. O astfel de agendă proactivă, aflată în consonanță cu inițiativa cetățenească europeană Housing for All, ar trebui să acopere, printre altele, aspecte legate de reforma ajutoarelor de stat, chestiunea mecanismelor de reglementare a chiriilor și efectele de evicțiune ale platformelor digitale asupra piețelor locuințelor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută includerea propunerilor privind ecologizarea orașelor europene și creșterea biodiversității în zonele urbane, inclusiv noua inițiativă Green City Accord. Sprijină pregătirea unei strategii ambițioase a UE privind biodiversitatea pentru perioada de după 2020 și a poziției UE în cadrul Convenției ONU privind diversitatea biologică (CBD COP15), pentru a se garanta că autoritățile locale și regionale sunt recunoscute în mod oficial drept parteneri-cheie în elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea măsurilor necesare pentru a stopa pierderea biodiversității și degradarea serviciilor ecosistemice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută pregătirea unui nou plan de acțiune pentru economia circulară, care trebuie să fie ambițios, cu scadențe precise și fundamentat pe baze științifice, prevenirea fiind prima prioritate, în conformitate cu ierarhia deșeurilor stabilită de UE. În acest context, așteaptă cu interes propunerea legislativă care vizează capacitarea consumatorilor în tranziția ecologică; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atrage atenția asupra necesității de a aborda toate provocările interconectate atunci când se urmărește crearea unui mediu netoxic și așteaptă cu interes să contribuie la procesul de elaborare a „Planului de acțiune pentru poluarea zero a aerului, apei și solului”, care urmează să fie adoptat în 2021; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută angajamentul Comisiei de a elabora o nouă viziune pe termen lung pentru zonele rurale și se alătură Parlamentului European (2) în solicitarea unei agende a UE pentru zonele rurale, precum și a unei abordări echilibrate și cuprinzătoare a dezvoltării teritoriale europene, astfel încât nevoile zonelor rurale să fie integrate în toate politicile europene relevante, astfel cum se menționează în declarația privind dezvoltarea rurală adoptată la Cork; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază faptul că autoritățile locale și regionale joacă un rol important în punerea în aplicare a viitoarei PAC și în strategia deja anunțată „de la fermă la consumator”, inclusiv prin ecologizarea achizițiilor publice, promovarea unei alimentații sănătoase, sensibilizarea cu privire la risipa de alimente și punerea în aplicare a unor măsuri concrete pe teren. CoR consideră că strategia „de la fermă la consumator” reprezintă o ocazie unică de a spori coerența politicilor, de a încuraja tranziția către sisteme alimentare mai durabile și de a consolida dimensiunea de mediu a PAC. În cadrul acestei strategii, ar trebui să se stabilească un plan de acțiune cu obiective cuantificate privind reducerea pesticidelor chimice cu cel puțin 30 % până în 2027 și a îngrășămintelor azotate sintetice, extinderea suprafețelor cultivate ecologic, creșterea consumului de fructe și legume, precum și reducerea ratei obezității în UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia Europeană să consolideze informarea consumatorilor prin intermediul etichetelor ecologice europene armonizate și a standardelor comune, pentru a promova tranziția către un consum durabil prin facilitarea achizițiilor ecologice și prin încurajarea întreprinderilor să își dezvolte și să își îmbunătățească durabilitatea; solicită introducerea unui sistem european de etichetare nutrițională, pentru a oferi alternative mai sănătoase consumatorilor din UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să elaboreze un plan de acțiune pentru a promova păstoritul în UE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită o agendă strategică cuprinzătoare pentru toate sectoarele maritime europene, pentru a sprijini decarbonizarea industriilor marine, și o abordare durabilă a pescuitului și a producției de alimente, pentru a menține avantajul competitiv al regiunilor maritime europene; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că comunitățile costiere ar trebui să fie incluse în elaborarea de politici pentru o guvernanță sustenabilă a resurselor oceanice, în vederea abordării provocărilor globale la nivel local; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită actualizarea strategiei UE privind pădurile pentru perioada de după 2020, pentru a asigura coordonarea la nivelul UE a politicilor care au un impact asupra silviculturii, și instituirea unui plan de acțiune al UE privind defrișarea și degradarea pădurilor, pentru a reduce impactul asupra mediului al consumului de produse și materii prime în UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sprijină Planul european de luptă împotriva cancerului (Beating Cancer) și subliniază că serviciile de prevenire, diagnosticare și tratament sunt de obicei furnizate în comunitățile locale ale pacienților, ceea ce face ca implicarea semnificativă a autorităților locale și regionale să fie o componentă esențială pentru succesul acestei inițiative; |
| --- | --- |

23.

| 24. | se așteaptă ca o nouă strategie farmaceutică pentru Europa să facă medicamentele mai accesibile și mai ieftine în toate regiunile UE, oferind pacienților rezultatele inovării și consolidând poziția de lider industrial a Europei; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia Europeană să intensifice cooperarea privind bolile care pot fi prevenite prin vaccinare și să implice autoritățile locale și regionale în lucrările pregătitoare care să conducă la o propunere a Comisiei privind cardul/pașaportul comun de vaccinare pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

25.

| 26. | își reiterează apelul la aplicarea principiului conform căruia nu se poate stabili „nici un prag valoric de siguranță în ceea ce privește expunerea” pentru nici unul dintre perturbatorii endocrini chimici vizați de întreaga legislație a UE și solicită interzicerea bifenililor și a ftalaților în toate materialele care intră în contact cu alimentele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să includă reziliența la dezastre drept unul dintre aspectele-cheie ale dezvoltării durabile și să se asigure că aceasta este luată în considerare în cadrul viitoarelor fonduri și proiecte ale UE și că este consolidată capacitatea autorităților locale și regionale de reducere a riscurilor la dezastre, de pregătire pentru dezastre și de gestionare a dezastrelor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să prezinte, după modelul Inițiativei cetățenești europene „Fairosene”, o propunere de revizuire a sistemului de impozitare a energiei care să elimine subvențiile pentru combustibilii fosili, să garanteze condiții de concurență echitabile pentru diversele moduri de transport și să permită aplicarea unor taxe mai mici pe energia din surse regenerabile, astfel încât să devină mai ieftină decât combustibilii fosili, și îndeamnă Consiliul să adopte rapid legislația propusă privind taxa pe valoarea adăugată (TVA), astfel încât statele membre să poată utiliza mai bine cotele de TVA pentru a reflecta ambițiile sporite în materie de mediu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că este necesar să se evite concurența neloială din partea acelor țări din afara UE cu niveluri mai scăzute de ambiție în ceea ce privește clima. Regretă profund faptul că intenția Comisiei de a propune un mecanism de ajustare a emisiilor de dioxid de carbon pentru anumite sectoare nu este menționată în programul său de lucru; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută ambiția Planului de investiții pentru o Europă durabilă al Comisiei, care va mobiliza o mie de miliarde de euro în următorul deceniu. Regretă, cu toate acestea, faptul că planul în sine pare a fi mai puțin ambițios în practică – constând în mare parte din „reambalarea” măsurilor preexistente și planificate anterior – și nu dispune de resurse suplimentare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută intenția Comisiei de a asigura, ca urmare a revizuirii în curs a normelor și orientărilor privind ajutoarele de stat, o mai mare flexibilitate pentru regiunile cu o tranziție echitabilă, precum și pentru investițiile în durabilitate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază rolul esențial al politicii de coeziune ca instrument financiar principal în cadrul bugetului UE pentru realizarea obiectivelor Pactului ecologic european. De asemenea, ar trebui să se acorde o atenție deosebită asigurării complementarității și coerenței între noul Fond pentru o tranziție justă și celelalte fonduri. În acest sens, confirmă faptul că Alianța pentru coeziune va continua să însoțească adoptarea și punerea în aplicare a inițiativelor din cadrul politicii de coeziune și a procesului de programare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută intenția Comisiei de a prezenta o strategie pentru mobilitate durabilă și inteligentă pentru modernizarea și ecologizarea sectorului transporturilor; subliniază că finanțarea infrastructurii de transport și a cercetării ar trebui corelată cu factorii de durabilitate; își confirmă disponibilitatea de a colabora cu departamentele relevante ale Comisiei, pentru a elabora soluții practice menite să stimuleze și să faciliteze decarbonizarea în sectorul mobilității în zonele urbane și rurale ale Uniunii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia să simplifice sistemul general de management al politicii de coeziune la toate nivelurile de guvernanță, pentru a reduce sarcinile administrative pentru autoritățile de management și beneficiari, cu scopul de a îmbunătăți accesibilitatea și eficacitatea finanțării. În plus, invită Comisia să adopte un set suplimentar de indicatori, cum ar fi indicele progresului social, completând astfel indicatorul PIB pentru a reflecta mai bine dezvoltarea socioeconomică reală a regiunilor și pentru a distribui mai echitabil fondurile politicii de coeziune. Subliniază importanța creșterii vizibilității rezultatelor proiectelor finanțate de UE, pentru a ilustra mai bine beneficiile acestora pentru viața de zi cu zi a cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

34.

Abordarea tranziției digitale

| 35. | atrage atenția asupra perspectivelor teritoriale ale pieței unice și asupra necesității absolute de promovare a coeziunii digitale. Consideră, prin urmare, că înființarea unei rețele de centre de inovare digitală asigură o acoperire suficientă pentru toate regiunile; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că actualul cadru de reglementare al UE aplicabil economiei colaborative sau bazate pe platforme necesită o actualizare amănunțită. CoR se așteaptă ca mai ales „Actul legislativ privind serviciile digitale” să abordeze chestiunea esențială a statutului platformelor și a accesului la date și să precizeze criteriile de interes general; |
| --- | --- |

36.

| 37. | așteaptă cu interes lansarea, în al treilea trimestru al anului 2020, a unui indice local/regional al economiei și societății digitale (DESI); |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază necesitatea de a defini necesarul investițiilor menite să dezvolte conectivitatea în bandă largă la nivel local și regional, propunând ca, împreună cu Comisia Europeană și Banca Europeană de Investiții, să se identifice noi surse și scheme de finanțare pentru infrastructurile TIC în zonele dezavantajate; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sprijină punerea în aplicare și actualizarea Agendei pentru competențe în Europa și o actualizare a Planului de acțiune pentru educația digitală; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia Europeană să revizuiască cadrul de reglementare al Uniunii Europene pentru inteligența artificială, acesta fiind un aspect important al cercetării și inovării, precum și pentru serviciile publice. Acest exercițiu de revizuire ar trebui să reflecte o abordare a evoluției tehnologice centrată pe om și să asigure respectarea valorilor și principiilor europene, garantând că cetățenii europeni își păstrează pe deplin controlul asupra datelor lor cu caracter personal; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută accentul pus pe „sporirea securității cibernetice” și solicită Comisiei să includă în toate abordările sale sisteme care să fie gestionate de autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că este esențială o strategie cuprinzătoare pe termen lung pentru industria europeană. Această strategie trebuie să sprijine tranziția digitală, să permită tuturor părților componente ale industriei să contribuie pe deplin la crearea unei economii neutre din punct de vedere climatic, cu caracter circular, și să se bazeze pe o abordare teritorială axată pe consolidarea și conectarea ecosistemelor regionale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | așteaptă cu interes raportul privind obstacolele în calea pieței unice și speră că acesta va oferi o imagine clară și cuprinzătoare a celor mai grave obstacole care împiedică întreprinderile europene – în special IMM-urile – precum și publicul să beneficieze de întregul potențial al pieței unice. În plus, invită Comisia să propună măsuri de înlăturare a obstacolelor care au fost identificate și să simplifice cadrul general de reglementare al UE. Subliniază rolul esențial al specializării inteligente în ceea ce privește conectarea principalelor misiuni ale UE, cum ar fi adaptarea la schimbările climatice și tranziția industrială, cu ecosistemele locale și regionale de inovare și propune să existe o cooperare strânsă între CoR, Comisia Europeană și Centrul Comun de Cercetare (JRC) pentru a consolida mai bine acest concept; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că activitățile de cercetare și inovare, sprijinite de un program Orizont Europa de dimensiuni importante și de numeroase instrumente naționale de finanțare, ar trebui, de asemenea, să asigure că nici o regiune sau oraș nu este lăsat în urmă și că exodul talentelor și cel al investițiilor cu valoare adăugată mare din regiunile periferice europene către marile orașe și regiunile industriale consacrate nu se vor produce la amploarea observată recent; |
| --- | --- |

44.

Cu privire la reformele sociale și economice

| 45. | sprijină obiectivul general al unei Europe sociale puternice pentru tranzițiile juste și intenționează să contribuie la punerea în aplicare deplină la nivel teritorial a Pilonului european al drepturilor sociale, să promoveze munca decentă pentru toți, care oferă baza esențială pentru o dezvoltare socială și economică echitabilă și durabilă, inclusiv în ceea ce privește propunerile care au fost anunțate cu privire la reglementarea activității platformelor, stabilirea unui salariu minim, planificarea unui sistem de reasigurare de șomaj, sprijinirea recalificării, consolidarea Garanției pentru tineret și punerea în aplicare a Garanției pentru copii; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să dea curs concluziilor Președinției finlandeze privind „economia bunăstării”, care abordează bunăstarea oamenilor atât ca pe un bun intrinsec, cât și ca pe un factor esențial de creștere și progres macroeconomic; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută crearea de către Comisie a dimensiunii regionale a tabloului de bord social european și solicită ca aceste eforturi să fie intensificate în viitor printr-o mai mare cooperare cu statele membre; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită elaborarea unui plan de acțiune pentru economia socială, care să propună, printre altele, o definiție juridică transversală a „întreprinderii sociale” și să asigure un statut european pentru întreprinderile sociale și bazate pe solidaritate; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută Comunicarea Comisiei și deschiderea unei consultări publice privind revizuirea cadrului de guvernanță economică, inclusiv Pactul de stabilitate și de creștere (PSC). Această revizuire a guvernanței economice a UE reprezintă o oportunitate foarte necesară pentru a îmbunătăți normele fiscale ale UE prin introducerea unei „reguli de aur” pentru investiții durabile, inclusiv finanțarea alocată în cadrul fondurilor structurale și de investiții și care este necesară pentru punerea în aplicare a Pactului ecologic european; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să acorde prioritate consolidării capacităților autorităților locale și regionale în cadrul Programului de sprijin pentru reforme structurale și al viitorului program de sprijin pentru reforme, astfel cum a solicitat în avizul său din 4 decembrie 2019 (3); |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază necesitatea de a continua lucrările privind aprofundarea UEM, în special prin finalizarea uniunii bancare și prin credite bugetare suficiente pentru Instrumentul bugetar pentru convergență și competitivitate (IBCC), precum și prin realizarea de progrese către un sistem european de reasigurare pentru indemnizațiile de șomaj; |
| --- | --- |

51.

| 52. | își reiterează apelul referitor la o nouă comunicare privind turismul durabil în Europa; |
| --- | --- |

52.

O Uniune Europeană mai puternică pe plan internațional

| 53. | salută intenția Comisiei de a lansa o amplă inițiativă privind reforma Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), după următoarea conferință ministerială a OMC din iunie 2020. Subliniază că acest lucru este cu atât mai important având în vedere evoluțiile la nivel internațional în ceea ce privește sporirea protecționismului și întreprinderile internaționale care beneficiază de subvenții de stat. Salută, prin urmare, și propunerea de carte albă privind un instrument pentru subvențiile străine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că proiectul de raport interimar privind evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile în cazul acordului comercial cu Mercosur sugerează că producția și serviciile europene vor beneficia cel mai mult de pe urma acestui acord, dar recunoaște că agricultura și zonele rurale din UE vor fi cel mai grav afectate de efectele negative preconizate; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că autoritățile locale și regionale contribuie la consolidarea bunei guvernanțe și a democrației locale în vecinătatea UE și invită Comisia să mărească pachetul de asistență financiară pentru autoritățile locale și regionale din țările partenere, în special pentru inițiativele de consolidare a capacităților inter pares, în conformitate cu concluziile evaluării sprijinului acordat de UE autorităților locale și regionale din regiunile vizate de extindere și din cele învecinate (2010-2018); |
| --- | --- |

55.

| 56. | salută planul de acțiune care a fost anunțat cu privire la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în cadrul relațiilor externe și contribuie la îndeplinirea obiectivelor acestuia prin accentul pus de Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM) pe emanciparea femeilor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | încurajează Comisia și statele membre să sprijine procesele de cooperare transfrontalieră dintre autoritățile locale și regionale din Uniunea Europeană și cele din țările partenere, inclusiv sub forma grupărilor europene de cooperare teritorială (GECT) și a strategiilor macroregionale europene (SMR); |
| --- | --- |

57.

| 58. | consideră că procesul de extindere trebuie să continue ca prioritate a UE și că autoritățile regionale și locale din țările vizate de procesul de extindere ar trebui să se implice și mai mult în pregătirea aderării. Revizuirea metodologiei de negociere în vederea aderării ar trebui să țină seama de aceste preocupări. Prin activitățile comitetelor sale consultative mixte, CoR intenționează să ajute țările candidate să se integreze mai bine în principalele politici ale UE înainte de aderare; |
| --- | --- |

58.

| 59. | este de acord cu faptul că Parteneriatul estic ar trebui consolidat în lumina consultării privind viitorul său și își menține angajamentul de a promova obiectivele acestuia dincolo de capitale și la un nivel de guvernanță cât mai apropiat de cetățeni; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază importanța actorilor locali și regionali și a inițiativelor lor de cooperare descentralizată pentru realizarea Agendei 2030 și a obiectivelor de dezvoltare durabilă. Invită Comisia Europeană să acorde un sprijin continuu acestor inițiative și să le sporească vizibilitatea; |
| --- | --- |

60.

| 61. | regretă că, în programul de lucru pentru 2020, nu se face nicio trimitere la vecinătatea sudică. Subliniază că, în acest an, se sărbătorește cea de a 25-a aniversare a Declarației de la Barcelona și solicită Comisiei Europene să profite de această ocazie unică pentru a propune o agendă a UE reînnoită pentru vecinătatea sudică, în vederea creării unei comunități mediteraneene inovatoare, interculturale și incluzive, pentru a face față noilor provocări în perspectiva 2030; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reiterează necesitatea de a stimula platformele de învățare online, de a spori disponibilitatea cursurilor online deschise în domeniul protecției civile și de a promova crearea de rețele de cunoștințe și competențe. În acest context, sprijină cu fermitate crearea și implementarea Rețelei europene de cunoștințe în materie de protecție civilă; |
| --- | --- |

62.

Valorile europene

| 63. | invită Comisia Europeană să consolideze instrumentele existente ale UE pentru a monitoriza și proteja statul de drept și să dezvolte, acolo unde este posibil, un mecanism unic de monitorizare orizontală pentru statul de drept, democrație și drepturile fundamentale. Mecanismul ar trebui să se bazeze pe cât mai multe și mai diverse surse, inclusiv pe ALR, pe societatea civilă organizată și pe cetățeni; |
| --- | --- |

63.

| 64. | îndeamnă Comisia să continue să sprijine atât schimbul de bune practici și de experiență între diferitele niveluri de guvernanță în lupta împotriva populismului și extremismului, cât și promovarea unei culturi a drepturilor omului, în condițiile furnizării de fonduri, expertiză și orientări practice autorităților naționale, regionale și locale, pentru a proteja sistemele noastre democratice; |
| --- | --- |

64.

| 65. | așteaptă cu interes inițiativa referitoare la un nou Pact privind migrația și azilul și atrage atenția asupra caracterului urgent al unei abordări globale a politicilor în materie de migrație, integrare și azil, bazate pe principiile respectării drepturilor fundamentale ale omului și a solidarității. În același timp, Uniunea Europeană ar trebui să continue să își concentreze eforturile de protejare a frontierelor externe europene, pentru a opri migrația neregulamentară și a combate traficul de ființe umane; |
| --- | --- |

65.

| 66. | sprijină prezentarea unui nou Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea și subliniază rolul fundamental al autorităților locale și regionale în facilitarea integrării. Salută recenta creștere treptată a sprijinului acordat de Comisia Europeană, accesibil direct autorităților locale, și solicită intensificarea acestui sprijin și o finanțare mai directă și simplificată pentru autoritățile locale și regionale, destinată primirii și integrării migranților legali și a refugiaților. Se angajează să intensifice cooperarea dintre CoR, Comisia Europeană și ceilalți parteneri din cadrul inițiativei și rețelei „Orașele și regiunile în serviciul integrării”; |
| --- | --- |

66.

| 67. | salută intenția Comisiei Europene de a lucra în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și naționale pentru a face din Spațiul european al educației o realitate până în 2025, sprijină obiectivul de a crea un spațiu de învățare, de studiu și de cercetare fără frontiere și subliniază necesitatea de a promova circulația creierelor și remigrația; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că noua agendă europeană pentru cultură completează și consolidează identitatea europeană, care vine în completarea identităților națională și regională. prin recunoașterea diversității culturale și lingvistice în Europa și prin consolidarea sectoarelor culturale și creative europene și a relațiilor lor cu partenerii din afara Europei. De asemenea, CoR încurajează Comisia Europeană să sprijine inițiativa UNESCO privind patrimoniul și UE, care vizează utilizarea patrimoniului mondial ca instrument de consolidare a durabilității economice și sociale a zonelor rurale din Europa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | salută „Noua strategie privind securitatea” și directiva privind protecția infrastructurilor critice și solicită includerea tuturor inițiativelor și strategiilor adoptate de autoritățile locale și regionale în domeniul protecției civile; |
| --- | --- |

69.

Consolidarea democrației europene

| 70. | salută recunoașterea de către Comisia Europeană a rolului jucat de nivelurile subnaționale de guvernare în cadrul sistemului democratic al Uniunii. CoR reconfirmă, în ceea ce îl privește, voința fermă a regiunilor și orașelor Europei de a lua parte la democrația europeană și la luarea deciziilor în calitate de parteneri cu drepturi depline, precum și de a contribui la punerea în aplicare a principiilor guvernanței pe mai multe niveluri, ale subsidiarității active și ale proporționalității; |
| --- | --- |

70.

| 71. | salută viitoarea Conferință privind viitorul Europei. Subliniază că implicarea activă a CoR în structurile de conducere și în sesiunea plenară a conferinței va aduce o valoare adăugată procesului, permițând autorităților locale și regionale, dar și publicului să se angajeze într-un dialog semnificativ cu UE, care ar trebui să conducă la propuneri concrete de îmbunătățire a eficacității și funcționării democratice a Uniunii; |
| --- | --- |

71.

| 72. | salută angajamentul Comisiei Europene de a pune în aplicare politicile într-un mod transparent și eficient și de a asigura beneficii concrete, evitând în același timp o sarcină administrativă excesivă. Își reiterează sprijinul global pentru Agenda pentru o mai bună legiferare și se așteaptă ca principiul numărului constant să nu urmeze o abordare rigidă. CoR așteaptă cu interes să dezvolte cooperarea cu Comisia Europeană prin rețeaua Comitetului de centre regionale privind revizuirea punerii în aplicare a politicilor UE pe teren; |
| --- | --- |

72.

| 73. | subliniază importanța rolului semnificativ de coordonare al Comisiei Europene în ceea ce privește punerea în aplicare a Agendei urbane a UE. CoR consideră că o Cartă de la Leipzig reînnoită reprezintă un pas înainte în ceea ce privește stabilirea unei legături între Agenda urbană a UE și Agenda pentru o mai bună reglementare a Comisiei Europene, pe de o parte, și cu Pactul ecologic european, pe de altă parte; |
| --- | --- |

73.

| 74. | solicită o strategie europeană cuprinzătoare privind schimbările demografice, la care CoR intenționează să contribuie prin analizarea impactului acestora asupra diferitelor grupuri de persoane și regiuni; |
| --- | --- |

74.

| 75. | salută crearea unui portofoliu de comisar pentru egalitate; CoR reamintește că autoritățile locale și regionale joacă un rol crucial în abordarea egalității de gen: remunerație egală pentru muncă egală, repartizare egală a responsabilităților de îngrijire, concediu parental și de îngrijire plătit în mod adecvat, reducerea diferențelor de remunerare și de pensie, încetarea violenței împotriva femeilor și integrarea dimensiunii de gen în buget. Solicită, în acest sens, măsuri concrete în domeniile menționate anterior, ca mijloc de capacitare a femeilor, începând de la nivelul local și regional; |
| --- | --- |

75.

| 76. | încredințează președintelui mandatul de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, Președințiilor croată și germană ale Consiliului UE și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

76.

Bruxelles, 12 februarie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 37 final.

1

(2)  Rezoluția Parlamentului European din 3 octombrie 2018, care abordează nevoile specifice ale zonelor rurale, montane și îndepărtate.

2

(3)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02043-00-01-ac-tra-ro.docx/content

3

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 138-a sesiune plenară a CoR, 11.2.2020-12.2.2020

| 29.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/15

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor: Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Program de acțiune

(2020/C 141/04)

| Raportor: | Franco IACOP (IT-PSE), membru al Consiliului Regional Friuli Venezia Giulia |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Plan de acțiune – COM(2019) 343 final |

Raportor:

Franco IACOP (IT-PSE), membru al Consiliului Regional Friuli Venezia Giulia

Document de referință:

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Plan de acțiune – COM(2019) 343 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | apreciază propunerea Comisiei, care recunoaște și valorifică statul de drept ca o condiție prealabilă pentru procesul de integrare europeană și o valoare fundamentală a Uniunii, consacrată în tratate și comună tradițiilor constituționale ale statelor membre; subliniază că inițiativele prezentate de Comisie pentru promovarea principiilor statului de drept, pentru prevenirea eventualelor încălcări ale acestor principii și pentru a găsi o reacție proporțională în cazul nerespectării acestora completează în mod pozitiv sistemul actual; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este de acord că verificarea respectării statului de drept, chiar dacă acest demers revine în primul rând statelor membre individuale, reprezintă responsabilitatea lor comună și a Uniunii; articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) oferă un temei juridic sigur pentru exercitarea acestui control de către instituțiile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | de asemenea, subliniază că un rol important în consolidarea statului de drept revine societății civile și autorităților regionale și locale (ALR); acestea din urmă constituie un nivel fundamental de legitimitate democratică și ar trebui să promoveze constant cultura statului de drept și să monitorizeze respectarea principiilor aferente. Autoritățile regionale și locale pot contribui la activitățile de diseminare propuse de Comisie și pot acționa, de asemenea, ca surse de informații pentru monitorizarea pe care aceasta intenționează să o realizeze; la rândul său, CoR poate facilita și poate coordona efortul autorităților regionale și locale de consolidare a statului de drept, încurajându-le – de exemplu – să încheie acorduri între diversele părți cu privire la aspecte de democrație locală considerate nenegociabile și care să fie apărate în comun în caz că sunt atacate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că respectarea statului de drept trebuie garantată în interesul fiecărei persoane, deoarece reprezintă în sine o condiție prealabilă pentru exercitarea drepturilor și a libertăților fundamentale prevăzute de dreptul Uniunii pentru cetățeni; consolidarea statului de drept în statele membre înseamnă o consolidare a drepturilor garantate fiecărei persoane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este convins că un sistem complet de protecție a statului de drept necesită un control asupra statelor membre, dar și monitorizarea instituțiilor Uniunii; consideră, prin urmare, că sistemul de monitorizare a respectării statului de drept, instituit de Uniune, trebuie să fie completat de mecanisme externe ale Uniunii. Deși este conștient de dificultățile juridice care trebuie depășite, CoR apreciază, prin urmare, intenția Comisiei de a relansa procesul de aderare a Uniunii la Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO), astfel cum prevede articolul 6 alineatul (2) din TUE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută indicarea clară în comunicare a elementelor care caracterizează statul de drept, precum independența sistemului judiciar, protecția drepturilor fundamentale, prezența unei societăți civile active și pluralismul mass-mediei. Acestea reprezintă elemente esențiale pentru a garanta încrederea reciprocă între statele membre, funcționarea corespunzătoare a Uniunii, cooperarea loială între Uniune și statele membre și, mai ales, respectarea deplină a drepturilor cetățenilor care decurg din sistemul juridic al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că respectarea statului de drept, garantarea drepturilor fundamentale și sprijinirea principiilor democrației sunt elemente strâns legate între ele, depind unele de altele și trebuie prezervate, protejate și consolidate la toate nivelurile de guvernare; prin urmare, CoR solicită Comisiei să se asigure că mecanismele de protecție a statului de drept, în special sistemul de monitorizare anual, țin seama pe deplin de riscul încălcării drepturilor fundamentale și al abaterii de la principiile democratice în statele membre, la toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește Comisiei că este nevoie să se țină seama și de trăsăturile specifice și de tradițiile juridice ale sistemelor naționale atunci când se evaluează respectarea de către statele membre a principiilor statului de drept; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că cetățenii UE au dreptul de a apela la instanțele judecătorești, care trebuie să fie independente și percepute ca atare. Fără a aduce atingere competenței statelor membre de a reglementa organizarea și funcționarea sistemului judiciar, standardele de eficiență ale sistemelor jurisdicționale ale statului și garanțiile de independență a judecătorilor care aplică dreptul Uniunii trebuie să fie echivalente; CoR solicită Comisiei să continue monitorizarea constantă a eventualelor încălcări ale independenței sistemului judiciar; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că este nevoie să se garanteze că toate statele membre ale UE sunt supuse aceluiași nivel de control, fără nicio diferențiere bazată pe criterii suplimentare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că libertatea și pluralismul mass-mediei sunt componente esențiale ale statului de drept; solicită, prin urmare, Comisiei să monitorizeze constant eventualele ingerințe ale autorităților publice în mass-media și să intervină cu ajutorul instrumentelor recunoscute de tratate în cazul încălcării libertății de informare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | constată că exercitarea independentă și profesională a jurnalismului este amenințată de însușirea pe nedrept a conținutului jurnalistic de către platformele digitale, precum și de tendința de a căuta pe platformele de comunicare socială informații și știri care nu sunt verificate și, în multe cazuri, nu dau dreptul la un răspuns sau chiar sunt complet nefondate și manipulate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește, așadar, necesitatea de a evita deprofesionalizarea jurnalismului, de a sprijini din punct de vedere economic mass-media independentă de calitate, de a valorifica jurnalismul de investigație și a-i proteja pe cei care îl practică, precum și de a promova sisteme de verificare a veridicității știrilor difuzate pe platforme online. CoR propune valorificarea și consolidarea experiențelor de monitorizare dobândite deja de Comisie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că amenințările grave la adresa statului de drept pot veni nu numai din partea autorităților statului, ci și din partea unor operatori economici privați activi în mass-media și în economia digitală. Comisia nu poate ignora amenințările pe care economia digitală le-ar putea genera la adresa pluralismului mass-mediei, a dreptului la informații corecte și verificate, precum și a liberei exercitări a dreptului de vot. O secțiune specială a raportului anual propus de Comisie ar putea fi dedicată riscurilor privind încălcările comise de către actorii nestatali; |
| --- | --- |

14.

Apel la luarea în considerare a rezoluției CoR din 22 și 23 martie 2017

| 15. | solicită Comisiei ca, odată cu punerea în aplicare a propunerilor sale, să ia în considerare pe deplin criteriile pe care CoR le-a prezentat în rezoluția sa din 22 și 23 martie 2017, intitulată Statul de drept în UE din perspectivă locală și regională; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că respectarea principiilor statului de drept necesită o luptă eficientă împotriva corupției și utilizarea corectă și transparentă a fondurilor Uniunii; fraudele legate de gestionarea acestor fonduri trebuie să fie raportate imediat autorităților judiciare și trebuie urmărite riguros la toate nivelurile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută posibilitatea de a consolida principiile statului de drept prin proceduri care condiționează acordarea de fonduri ale Uniunii de respectarea pe deplin a acestor principii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că este important să se evite ca mecanismele de asigurare a respectării statului de drept să poată fi percepute ca o sancțiune pentru comunitățile naționale, regionale și locale și să aducă atingere sentimentului de apartenență al acestor comunități la casa europeană comună; |
| --- | --- |

18.

| 19. | observă, în această privință, că reducerea finanțării acordate de Uniune autorităților regionale și locale ar putea fi percepută ca sancțiune impusă nivelurilor de guvernanță care nu sunt responsabile pentru încălcarea principiilor statului de drept denunțate de Comisie. În plus, eventuala reducere a fondurilor ar putea fi percepută de către beneficiari și, în general, de către cetățenii comunităților implicate, ca o sancțiune nejustificată, deoarece nu este legată de încălcări specifice în ceea ce privește realizarea proiectelor finanțate. Prin urmare, aceste măsuri ar putea alimenta un sentiment de ostilitate față de instituțiile UE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră, prin urmare, că ar trebui să se recurgă la condiționalitatea fondurilor doar în cazul unor încălcări grave și sistemice, iar atunci când este necesară adoptarea acestei măsuri, ar trebui să reiasă clar pentru opinia publică din comunitățile implicate responsabilitatea majoră a autorităților care au cauzat reducerea finanțării; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră, cu toate acestea, că mecanismele de dialog politic și de monitorizare, care pun statele membre pe plan de egalitate și care permit prevenirea încălcării statului de drept, sunt prioritare; |
| --- | --- |

21.

Evaluările sistemului de monitorizare anual privind respectarea statului de drept

| 22. | reamintește că principiul egalității de tratament al tuturor statelor membre reprezintă o condiție prealabilă pentru întregul proces de integrare europeană; în acest context, CoR salută propunerea de a crea un sistem de monitorizare anual care să acopere toate statele membre; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că o monitorizare exercitată în toate statele membre arată clar că obiectivul Uniunii este apărarea valorilor comune și nu contestarea modelelor de organizare a instituțiilor statului, înființate de fiecare stat membru în exercitarea competențelor sale; în plus, un control transversal demonstrează că în fiecare stat membru pot apărea abateri mai mult sau mai puțin semnificative de la principiile statului de drept; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că este important să se asigure participarea adecvată a statelor membre la instituirea sistemului de monitorizare a statului de drept și la procesul de monitorizare în sine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | evidențiază că punerea în aplicare a sistemului de monitorizare anuală trebuie considerată prioritară de către noua Comisie. Prin urmare, CoR solicită Comisiei să ia măsuri imediate și să utilizeze resursele necesare finanțării și cele pentru personal; de asemenea, la fel de rapid ar trebui identificate punctele de contact din fiecare stat membru, care ar trebui, totodată, să funcționeze cu implicarea autorităților regionale și locale și a societății civile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază importanța parametrilor obiectivi și transparenți pentru a putea exercita monitorizarea în mod corect; jurisprudența Curții de Justiție joacă un rol central în elaborarea acestor parametri. CoR propune dezvoltarea sistemelor utilizate în tabloul de bord privind justiția, utilizarea și perfecționarea Listei de verificare a criteriilor statului de drept (Rule of Law Checklist) întocmită de Comisia de la Veneția și, în general, valorificarea experienței dobândite de organismele Consiliului Europei; |
| --- | --- |

26.

| 27. | în conformitate cu rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2016, CoR insistă asupra oportunității privind coordonarea și, dacă este posibil, integrarea într-un mecanism unic de monitorizare a instrumentelor de evaluare deja prevăzute la nivelul Uniunii privind statul de drept, democrația și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că este foarte important ca monitorizarea să se bazeze pe un sistem de raportare a eventualelor încălcări, care să fie deschis contribuției cât mai multor surse relevante, incluzând autoritățile regionale și locale și mediul universitar, dar și persoanelor fizice și societății civile organizate; |
| --- | --- |

28.

| 29. | împărtășește ideea că regimul sistemului de monitorizare trebuie menținut de către Comisie; cu toate acestea, ridică problema rolului pe care Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene ar putea și ar trebui să îl joace în contextul monitorizării anuale. CoR solicită Comisiei să evalueze dacă este necesară o modificare a mandatului Agenției, pentru ca potențialul acesteia să fie exploatat pe deplin; |
| --- | --- |

29.

Propuneri concrete pentru o mai mare implicare a CoR și a autorităților regionale și locale în consolidarea statului de drept în Uniune

| 30. | propune consolidarea implicării CoR, a autorităților regionale și locale și a societății civile în promovarea unei culturi a respectării statului de drept; |
| --- | --- |

30.

| 31. | constată că manifestarea anuală de promovare a statului de drept, propusă de Comisie, ar trebui să constituie scopul unei serii de întâlniri, organizate la nivel regional și de stat, care ar culmina cu o manifestare comună la nivelul Uniunii; prin urmare, CoR invită Comisia să organizeze, în colaborare cu autoritățile regionale și locale și cu statele membre, reuniuni la nivel regional cu privire la statul de drept, care să preceadă și să pregătească această manifestare; |
| --- | --- |

31.

| 32. | arată că manifestarea anuală nu ar trebui să aibă loc neapărat la Bruxelles, ea putând fi găzduită de un oraș sau o regiune europeană, prin rotație. Prin urmare, CoR propune Comisiei să identifice în fiecare an un „Oraș al statului de drept”, în care să se desfășoare manifestarea anuală; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că fondurile prevăzute în prezent pentru societatea civilă și pentru mass-media independentă în cadrul financiar multianual ar trebui să fie majorate în mod substanțial. O parte din aceste fonduri ar trebui să fie destinată mass-mediei locale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | constată că, pe lângă rețelele judiciare europene, în activitățile de promovare și monitorizare propuse de Comisie ar trebui să fie implicate, de asemenea, barourile și asociațiile avocaților. La nivel local, avocatul este perceput ca fiind prima barieră împotriva unor eventuale abuzuri și încălcări ale statului de drept și ale drepturilor fundamentale; în plus, asociațiile avocaților sunt răspândite în întreaga Uniune și se regăsesc la toate nivelurile de guvernanță europeană (nivelurile local, regional, național și al Uniunii); |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că, în cadrul activităților de promovare și monitorizare propuse de Comisie, ar trebui implicați, de asemenea ombudsmanii, care sunt foarte răspândiți la nivel local și regional. Aceste instituții de garanție ar trebui să fie implicate în colectarea informațiilor și în reuniuni și manifestări regionale de promovare a principiilor statului de drept; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apreciază mult intenția Comisiei de a sprijini universitățile și centrele de cercetare în studierea aspectelor legate de statul de drept; consideră că ar trebui să fie prevăzute contribuții semnificative pentru cercetătorii care își desfășoară activitatea în statele membre în care se consideră, pe baza anumitor parametri, că principiile statului de drept sunt mai expuse riscurilor. O parte din activitatea finanțată ar trebui să privească diseminarea acestor principii în comunitățile regionale și locale, inclusiv cu implicarea societății civile organizate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că, prin gestionarea fondurilor Uniunii, mii de administratori și operatori locali sunt invitați să se familiarizeze cu regulile și cu strategiile Uniunii; CoR consideră că autoritățile regionale și locale care gestionează fondurile UE ar trebui să își instruiască funcționarii inclusiv cu privire la aspectele legate de statul de drept; |
| --- | --- |

37.

| 38. | constată că, prin valorificarea propriei experiențe în diseminarea politicilor UE și prin coordonarea cu inițiativele existente, CoR ar putea organiza – cu sprijinul Comisiei Europene și în colaborare cu CESE – acțiuni de formare pentru funcționarii și operatorii locali; |
| --- | --- |

38.

| 39. | în special, CoR propune să se analizeze utilitatea unui proiect-pilot, prin care un grup selectat de autorități regionale și locale să evalueze situația statului de drept prin intermediul unei liste de criterii (bazată pe cea elaborată de Comisia de la Veneția). În limita resurselor disponibile ale instituției, inițiativa ar putea urma unul dintre modelele de rețea susținute deja de CoR, cum ar fi rețeaua de control a subsidiarității sau centrele regionale; un număr mic de orașe și regiuni ar putea, în mod voluntar, să efectueze o verificare a respectării principiilor statului de drept de către propriile lor autorități și birouri; CoR ar putea stabili o listă de parametri care trebuie aplicați și să coordoneze activitatea de autoverificare desfășurată de autoritățile regionale și locale, care s-ar angaja să implice în această activitate parteneri locali, cum ar fi universitățile, ombudsmanii, barourile de avocați și societatea civilă organizată. |
| --- | --- |

39.

Concluzii

| 40. | Având în vedere considerentele de mai sus, CoR:






  — | invită Comisia să se asigure că mecanismele de protecție a statului de drept, în special sistemul de monitorizare anual, țin seama pe deplin de riscul încălcării drepturilor fundamentale și al abaterii de la principiile democratice în statele membre, inclusiv la nivel regional și local; |
| --- | --- | --- |

40.

—

invită Comisia să se asigure că mecanismele de protecție a statului de drept, în special sistemul de monitorizare anual, țin seama pe deplin de riscul încălcării drepturilor fundamentale și al abaterii de la principiile democratice în statele membre, inclusiv la nivel regional și local;

| — | solicită Comisiei să continue monitorizarea constantă a eventualelor încălcări ale independenței sistemului judiciar și a eventualelor ingerințe ale autorităților publice în mass-media; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să continue monitorizarea constantă a eventualelor încălcări ale independenței sistemului judiciar și a eventualelor ingerințe ale autorităților publice în mass-media;

| — | propune valorificarea și consolidarea experiențelor de monitorizare a mass-mediei dobândite deja de Comisie; |
| --- | --- |

—

propune valorificarea și consolidarea experiențelor de monitorizare a mass-mediei dobândite deja de Comisie;

| — | solicită ca fondurile prevăzute în prezent pentru societatea civilă și pentru mass-media independentă în contextul cadrului financiar multianual să fie majorate în mod semnificativ și propune ca o parte din fonduri să fie destinată mass-mediei locale independente; |
| --- | --- |

—

solicită ca fondurile prevăzute în prezent pentru societatea civilă și pentru mass-media independentă în contextul cadrului financiar multianual să fie majorate în mod semnificativ și propune ca o parte din fonduri să fie destinată mass-mediei locale independente;

| — | propune ca o secțiune specială a raportului anual privind statul de drept să fie dedicată riscurilor încălcărilor comise de actorii nestatali, în special de către marii operatori economici privați activi în economia digitală; |
| --- | --- |

—

propune ca o secțiune specială a raportului anual privind statul de drept să fie dedicată riscurilor încălcărilor comise de actorii nestatali, în special de către marii operatori economici privați activi în economia digitală;

| — | solicită să se dea curs intenției de a relua procesul de aderare a Uniunii la CEDO; |
| --- | --- |

—

solicită să se dea curs intenției de a relua procesul de aderare a Uniunii la CEDO;

| — | solicită să se ia în considerare condiționalitatea fondurilor ca o soluție ce poate fi utilizată numai în cazurile unor încălcări grave și sistematice; solicită să se garanteze că autoritățile regionale și locale nu sunt afectate în mod nedrept de sancțiuni; |
| --- | --- |

—

solicită să se ia în considerare condiționalitatea fondurilor ca o soluție ce poate fi utilizată numai în cazurile unor încălcări grave și sistematice; solicită să se garanteze că autoritățile regionale și locale nu sunt afectate în mod nedrept de sancțiuni;

| — | invită Comisia să considere prioritară activarea sistemului de monitorizare a statelor membre și să aloce finanțare corespunzătoare și personal adecvat pentru crearea acestui nou instrument; |
| --- | --- |

—

invită Comisia să considere prioritară activarea sistemului de monitorizare a statelor membre și să aloce finanțare corespunzătoare și personal adecvat pentru crearea acestui nou instrument;

| — | solicită punerea în aplicare a propunerilor formulate în prezentul aviz, pentru consolidarea implicării CoR, a autorităților regionale și locale și a societății civile în promovarea unei culturi a respectului pentru statul de drept. |
| --- | --- |

—

solicită punerea în aplicare a propunerilor formulate în prezentul aviz, pentru consolidarea implicării CoR, a autorităților regionale și locale și a societății civile în promovarea unei culturi a respectului pentru statul de drept.

Bruxelles, 12 februarie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 29.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/20

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Pachetul privind extinderea 2019

(2020/C 141/05)

| Raportor: | Jaroslav HLINKA (SK-PSE), primarul orașului Košice-Sud |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Comunicarea din 2019 privind politica de extindere a UE
  COM(2019) 260 final; SWD(2019) 215 final; SWD(2019) 216 final; SWD(2019) 217 final; SWD(2019) 218 final; SWD(2019) 219 final; SWD(2019) 220 final |

Raportor:

Jaroslav HLINKA (SK-PSE), primarul orașului Košice-Sud

Documente de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Comunicarea din 2019 privind politica de extindere a UE

COM(2019) 260 final; SWD(2019) 215 final; SWD(2019) 216 final; SWD(2019) 217 final; SWD(2019) 218 final; SWD(2019) 219 final; SWD(2019) 220 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | ia notă cu mare interes de Comunicarea Comisiei Europene din 2019 privind politica de extindere a UE, de rapoartele sale de țară privind țările candidate Albania, Muntenegru, Macedonia de Nord, Serbia și Turcia, de raportul privind Kosovo (*1), precum și de avizul paralel privind candidatura depusă de Bosnia și Herțegovina în vederea aderării la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sprijină pe deplin recunoașterea de către Comisia Europeană a faptului că extinderea este în interesul politic, de securitate și economic propriu al UE, ca investiție geostrategică în pace, stabilitate, securitate și creștere economică în întreaga Europă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută faptul că liderii UE și-au reafirmat sprijinul fără echivoc pentru perspectiva europeană a Balcanilor de Vest și că partenerii din Balcanii de Vest și-au reafirmat angajamentul față de această perspectivă, ca alegere strategică fermă, în cadrul summitului UE-Balcanii de Vest organizat la Sofia, în mai 2018; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că propunerea Comisiei Europene privind Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA III) din Cadrul financiar multianual 2021-2027 anticipează o utilizare strategică și dinamică mai amplă a asistenței, concentrându-se asupra priorităților-cheie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | în acest context, îndeamnă Comisia Europeană să colaboreze în continuare cu guvernele naționale din țările candidate și potențial candidate pentru a dezvolta instrumente specifice destinate consolidării capacităților autorităților locale și regionale din Balcanii de Vest, vizând absorbția eficace a fondurilor alocate, precum și abordarea decalajelor structurale la nivelul capacității acestora de a cofinanța și a prefinanța elaborarea și implementarea proiectelor sprijinite de UE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reafirmă că reformele eficace ale administrației publice din țările din Balcanii de Vest, inclusiv descentralizarea fiscală, sunt esențiale pentru îmbunătățirea calității guvernanței locale, pentru capacitarea autorităților locale și regionale astfel încât să dezvolte și să furnizeze servicii de calitate cu și pentru cetățeni, pentru implicarea lor în cooperarea regională și în relațiile de bună vecinătate, precum și pentru atingerea unor obiective globale și europene ambițioase privind dezvoltarea durabilă și schimbările climatice; |
| --- | --- |

6.

Observații specifice fiecărei țări

| 7. | salută acordul istoric de la Prespa încheiat de Macedonia de Nord și Grecia în iunie 2018, care soluționează o dispută veche de 27 de ani în privința denumirii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută faptul că Consiliul a convenit să răspundă la progresele realizate de Albania și de Macedonia de Nord în domeniile stabilite în unanimitate în Concluziile Consiliului din iunie 2018, precum și faptul că a trasat calea către deschiderea negocierilor de aderare cu cele două țări; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă că alegerile locale din iunie 2019 din Albania au fost marcate de boicotul opoziției și de prezența scăzută la vot și reafirmă că procesul de extindere este bazat pe merite și depinde de respectarea principiilor democrației și a celorlalte criterii de la Copenhaga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că deciziile ulterioare ale Consiliului privind Albania și Macedonia de Nord au fost inițial amânate din iunie în octombrie 2019 și este profund dezamăgit de decizia Consiliului European din octombrie 2019 de a amâna chiar și mai mult deschiderea negocierilor de aderare la UE cu Albania și Macedonia de Nord, țări care au demonstrat continuitatea angajamentului lor de a urma calea europeană; de asemenea, regretă că decizia nu s-a întemeiat pe o evaluare individuală a progreselor din fiecare țară candidată și avertizează că absența unui semnal pozitiv în direcția celor două state candidate poate avea consecințe negative și la nivel local și regional; totodată, recomandă Consiliului ca această chestiune să fie soluționată înainte de summitul UE-Balcanii de Vest de la Zagreb, din mai 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sprijină pe deplin Rezoluția Parlamentului European din 24 octombrie 2019 (1) privind deschiderea negocierilor de aderare cu Macedonia de Nord și Albania și îndeamnă cu fermitate Consiliul să țină seama de faptul că o strategie credibilă de extindere a UE trebuie să consolideze motivația și să fructifice rezultatele obținute, convenite anterior de toate părțile, precum și să ofere o perspectivă fermă și credibilă pentru toate țările vizate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este preocupat de faptul că lipsa progreselor în ceea ce privește extinderea poate afecta în mod direct și securitatea și bunăstarea UE, deoarece riscă să determine treptat toate țările din Balcanii de Vest să se apropie de părți terțe care încearcă deja să își sporească influența în regiune – inclusiv de Rusia și de China, dar nu numai de ele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act cu preocupare de faptul că Serbia și Muntenegru trebuie în continuare să acționeze cu mai multă hotărâre în domenii esențiale, îndeosebi în ceea ce privește depolarizarea scenei politice, inclusiv la nivel local; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă toți actorii politici și toate nivelurile de guvernare din Serbia, Muntenegru și Bosnia și Herțegovina să colaboreze îndeaproape în parteneriat în vederea implementării recomandărilor OSCE/ODIHR privind îmbunătățirea cadrului pentru alegerile locale și să se implice în crearea unui mediu politic local transparent și favorabil incluziunii, bazat pe dezbatere între partide și excluzând presiunile politice și intimidarea oponenților politici; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia Europeană să abordeze, în cadrul negocierilor de aderare cu Serbia, acuzațiile de intimidare a membrilor partidelor de opoziție care ocupă funcții în urma unor alegeri democratice, îndeosebi în orașele Paraćin, Šabac și Čajetina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia notă de faptul că Bosnia și Herțegovina nu îndeplinește încă într-o măsură suficientă criteriile de la Copenhaga și este de acord că negocierile de aderare ar trebui deschise în momentul în care această țară atinge un nivel suficient de conformitate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își reafirmă profunda preocupare și consternare cu privire la faptul că Mostar rămâne unitatea administrativă din Bosnia și Herțegovina în care nu au fost organizate alegeri pentru consiliul local din 2008 și până în prezent; |
| --- | --- |

17.

| 18. | având în vedere candidatura Bosniei și Herțegovinei pentru aderarea la UE, solicită îndeosebi liderilor politici locali din Mostar și din cadrul Federației Bosniei și Herțegovinei să pună capăt acestei încălcări fără precedent a principiilor consacrate la articolul 3 din Carta europeană a autonomiei locale, care este obligatorie pentru toate statele membre ale Consiliului Europei, inclusiv pentru Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază faptul că nesoluționarea impasului electoral în Mostar împiedică în mod efectiv aderarea Bosniei și Herțegovinei la UE, întrucât această situație, după aderare, ar încălca articolul 40 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, privând cetățenii UE care locuiesc în țară de dreptul de a vota și de a candida la alegerile municipale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că, în iulie 2018, Comisia Europeană a confirmat îndeplinirea de către Kosovo a tuturor criteriilor de referință privind liberalizarea vizelor, așa cum au fost aprobate de către Consiliu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută sprijinul Parlamentului European pentru propunerea Comisiei Europene privind liberalizarea vizelor pentru titularii de pașapoarte eliberate de Kosovo, exprimat în septembrie 2018 și în martie 2019 și reiterat, în cadrul noului mandat, de Comisia pentru libertăți civile, în septembrie 2019; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Consiliul să abordeze urgent situația liberalizării vizelor cu Kosovo, care rămâne singura țară din Balcanii de Vest ai cărei cetățeni au în continuare nevoie de viză pentru a călători în țările UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia notă cu regret de faptul că Turcia a înregistrat o deteriorare continuă și categorică a drepturilor fundamentale ale omului, regresând grav în domeniile statului de drept și drepturilor fundamentale; de asemenea, regretă slăbirea sistemelor eficiente de control și echilibru în cadrul sistemului politic, ca urmare a intrării în vigoare a modificărilor constituției; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de Concluziile Consiliului Afaceri Generale din iunie 2018, în care se afirmă că negocierile de aderare cu Turcia au ajuns practic într-un punct mort, că nu mai poate fi luată în considerare deschiderea sau închiderea altor capitole și că nu se prevede continuarea lucrărilor în vederea modernizării uniunii vamale UE-Turcia; regretă că Turcia refuză în continuare să se conformeze prevederilor protocolului adițional la Acordul de asociere cu UE și să recunoască Republica Cipru; reiterează, de asemenea, în acest context, preocupările și recomandările sale anterioare cu privire la Cipru, exprimate în detaliu în avizul său privind pachetul privind extinderea 2018; de asemenea, constată cu regret că, în pofida îndemnurilor repetate ale Uniunii Europene adresate Turciei prin care îi solicită să pună capăt activităților sale ilegale din estul Mediteranei, Turcia își continuă operațiunile de foraj în apele teritoriale ale Ciprului, și își reafirmă deplina solidaritate cu Cipru în ceea ce privește recunoașterea sa internațională, suveranitatea și drepturile sale, în conformitate cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește importanța statutului districtului Varosha, astfel cum este prevăzut în rezoluțiile anterioare ale Consiliului de Securitate al ONU, inclusiv în Rezoluția 550 (1984) și în Rezoluția 789 (1992), și reiterează că nu ar trebui întreprinse acțiuni neconforme cu rezoluțiile respective; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este deosebit de preocupat de legalitatea și integritatea procesului electoral din Turcia, în special de decizia din 2019 a Consiliului electoral suprem al Turciei de a relua alegerile locale din Istanbul, precum și de decizia autorităților turce de a înlocui primarii aleși în mod democratic în zonele metropolitane Diyarbakır, Mardin și Van cu guvernatori de provincie, numiți ca primari metropolitani interimari, și condamnă ferm continuarea actelor de represiune împotriva membrilor și funcționarilor consiliilor locale, acte care sunt incompatibile cu spiritul și principiile Cartei europene a autonomiei locale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște că Turcia rămâne un partener-cheie al UE în domeniul migrației și refugiaților, și își reiterează convingerea că un procent din fondurile alocate de UE ar trebui rezervat autorităților locale și regionale implicate direct în gestionarea fluxurilor migratorii de persoane strămutate și de refugiați; Acordul de readmisie UE-Turcia ar trebui pus efectiv și pe deplin în aplicare în raport cu toate statele membre, menționându-se totodată că cooperarea cu toate statele membre în domeniul justiției și al afacerilor interne rămâne un element esențial; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită autoritățile locale și regionale din UE să consolideze în continuare cooperarea cu autoritățile omoloage din țările candidate și potențial candidate, să le însoțească pe calea către o integrare europeană aprofundată, consolidând capacitățile lor instituționale și administrative la nivel regional și local, precum și capacitățile lor de promovare și de respectare a valorilor și principiilor europene; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește, în această privință, rolul de neînlocuit al asociațiilor naționale ale autorităților locale și regionale, precum și rolul Rețelei asociațiilor autorităților locale din Europa de Sud-Est (NALAS), care pot sprijini autoritățile locale și regionale în implementarea reformelor administrației publice, precum și în consolidarea capacităților lor de a îmbunătăți exercitarea competențelor și furnizarea de servicii publice locale; |
| --- | --- |

29.

Rolul autorităților locale și regionale în procesul de extindere

| 30. | subliniază că principiile europene ale subsidiarității, proporționalității și guvernanței pe mai multe niveluri ar trebui să se aplice în egală măsură procesului de extindere a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | precizează că, pentru a se asigura un proces de extindere favorabil incluziunii și durabil, participarea autorităților subnaționale este esențială. Succesul extinderii UE către Balcanii de Vest va depinde de continuarea sprijinului acordat de cetățeni și de implicarea autorităților locale și regionale, care să genereze impactul durabil dorit la nivel local, în cadrul unui parteneriat comun între autoritățile locale, regionale și centrale, precum și cu Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că peste 60 % din acquis-ul UE este implementat la nivel local, în timp ce – în baza actualului Cadru financiar multianual – aproape o treime din bugetul total al UE este alocat politicii de coeziune și destinat tuturor regiunilor și orașelor din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că autoritățile locale și regionale au un rol important în procesul de extindere, nu numai în ceea ce privește criteriile politice, ci și ca factori determinanți ai creșterii economice și ai dezvoltării durabile pe teritoriul circumscripției și ca furnizori de servicii publice de calitate pentru cetățeni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | în acest context, afirmă că un element esențial este capacitarea autorităților subnaționale în direcția îndeplinirii acestui rol, în vederea implementării durabile a strategiei UE de extindere pentru Balcanii de Vest, și pentru succesul integrării europene, pe viitor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută recunoașterea de către Comisia Europeană a necesității de a lua în considerare rolul autorităților locale și regionale și de a găsi echilibrul adecvat între autoritățile centrale, regionale și locale, în măsură să sprijine în mod optim implementarea reformelor și furnizarea serviciilor pentru cetățeni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește regretul său cu privire la lipsa unor propuneri specifice de politici privind autoritățile locale și regionale, exprimat în avizul său referitor la Pachetul privind extinderea 2018; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia Europeană să propună politici, mijloace și instrumente concrete de implicare a autorităților locale și regionale din Balcanii de Vest pentru a consolida rolul lor ca sfera de guvernanță cea mai apropiată de cetățeni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia Europeană să elaboreze un instrument practic de sprijinire a consolidării eficiente a capacităților autorităților locale și regionale din Balcanii de Vest, în vederea armonizării politicilor lor publice locale și regionale cu acquis-ul prin intermediul unor acțiuni specifice de formare, al învățării inter pares și al schimbului de bune practici în întreaga regiune, dar și cu omologii lor din UE, după modelul Instrumentului pentru administrație locală, al Programului regional de formare sau al programului Erasmus pentru reprezentanții locali și regionali; |
| --- | --- |

38.

| 39. | îndeamnă încă o dată Comisia să extindă inițiativa „Sprijin pentru îmbunătățirea guvernanței și a gestionării” (SIGMA) la nivelurile subnaționale ale administrației din țările candidate și potențial candidate, pentru a defini modele descentralizate ale reformelor administrației publice și pentru a sprijini îmbunătățirea guvernanței locale și a gestionării publice locale, în vederea aplicării acquis-ului; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită încă o dată Comisiei Europene să instituie metode operaționale ad-hoc, care să permită utilizarea mecanismelor TAIEX și programelor de înfrățire pentru cooperarea dintre autoritățile locale și regionale din statele membre și cele din țările candidate și potențial candidate; |
| --- | --- |

40.

| 41. | anunță că este pregătit să colaboreze îndeaproape cu noua Comisie Europeană și îndeosebi cu comisarul pentru vecinătate și extindere, cu privire la implementarea și utilizarea practică a acestor instrumente la nivelurile locale și regionale; |
| --- | --- |

41.

Statul de drept și drepturile fundamentale

| 42. | reiterează faptul că respectarea criteriilor de la Copenhaga trebuie să rămână un factor-cheie pentru evaluarea gradului de pregătire al țărilor candidate pentru a deveni state membre ale UE și sprijină pe deplin principiile unei condiționalități echitabile și riguroase și principiul „abordării cu prioritate a elementelor fundamentale”; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ia notă cu mare îngrijorare de faptul că funcționarea adecvată a instituțiilor democratice și progresul credibil în domeniul statului de drept rămân în continuare mari provocări în majoritatea țărilor candidate și potențial candidate; |
| --- | --- |

43.

| 44. | în acest context, este preocupat în egală măsură de mediul tot mai ostil față de societatea civilă din țările vizate, precum și de evoluțiile negative în domeniul libertății de exprimare și al independenței mass-media; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că autoritățile locale și regionale, ca urmare a apropierii lor de cetățeni, au un rol esențial în promovarea și respectarea valorilor europene și că ele se află în prima linie în ceea ce privește abordarea rasismului și a discursului urii, protejând grupurile vulnerabile și minoritățile și stimulând coeziunea socială; |
| --- | --- |

45.

| 46. | este profund convins că, după cum a subliniat Comisia Europeană, autoritățile locale și regionale pot juca un rol mai important în configurarea scenei politice locale și a spațiului politic public și că își pot asuma partea de responsabilitate ce le revine în ceea ce privește abordarea unora dintre deficiențele din domeniile statului de drept și drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită autorităților locale și regionale din țările candidate și potențial candidate să își intensifice eforturile pentru a asigura rezultate concrete în ceea ce privește: |
| --- | --- |

47.

| 47.1. | crearea unui mediu pozitiv și favorabil funcționării societății civile la nivel local și includerii organizațiilor societății civile în procesul participativ local de elaborare a politicilor, |
| --- | --- |

47.1.

| 47.2. | combaterea discriminării de orice fel, indiferent de motivele pe care se bazează, în spiritul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special a discriminării împotriva persoanelor cu handicap, grupurilor vulnerabile și minorităților etnice, îndeosebi împotriva minorității rome; |
| --- | --- |

47.2.

| 47.3. | lupta împotriva excluziunii, marginalizării și discriminării persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transgen și intersexuale, precum și combaterea discursului urii și a violenței împotriva acestor grupuri, |
| --- | --- |

47.3.

| 47.4. | îmbunătățirea reprezentării femeilor în toate sferele guvernanței publice locale și regionale și, în general, asigurarea egalității de gen, precum și prevenirea și abordarea discriminării femeilor și a oricărei forme de violență împotriva acestora; |
| --- | --- |

47.4.

| 48. | invită Comisia Europeană să recunoască rolul autorităților locale și regionale în abordarea unor aspecte fundamentale la nivel local, să faciliteze consolidarea capacităților și a competențelor lor în domeniile statului de drept și drepturilor fundamentale și să le sprijine prin furnizarea de mijloace și instrumente concrete pentru îndeplinirea acestui rol; |
| --- | --- |

48.

Rolul autorităților locale și regionale în cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă

| 49. | reamintește avizul său recent privind obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ca bază pentru strategia UE pe termen lung pentru o Europă durabilă până în 2030, care subliniază că, pentru a fi realizate, 65 % dintre cele 169 de obiective ale celor 17 ODD-uri necesită angajamentul ferm al regiunilor și orașelor în implementarea ODD-urilor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește că obiectivul de a nu lăsa pe nimeni în urmă impune ca toate nivelurile de guvernare să asigure o integrare pe mai multe dimensiuni și să conceapă politici coerente de sprijin reciproc, care să țină cont de situația locală; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reamintește, de asemenea, că autoritățile locale și regionale dețin un rol esențial în atingerea obiectivelor stabilite în Acordul de la Paris privind schimbările climatice al ONU și că acțiunile climatice de la nivel local au o importanță crucială pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și pentru crearea la nivel local a unor oportunități de investiții durabile și de creștere economică sustenabilă; |
| --- | --- |

51.

| 52. | este, prin urmare, convins că Convenția primarilor pentru climă și energie, ca mișcare ascendentă, ar putea constitui forța motrice care să impulsioneze orașele și alte unități administrative din țările din Balcanii de Vest să contribuie la îndeplinirea Acordului de la Paris, a Agendei 2030 și a ODD-urilor, prin localizarea lor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | îndeamnă Comisia Europeană să includă mai eficient țările din Balcanii de Vest și, în special, autoritățile lor locale și regionale, în dezvoltarea viitoare a Convenției primarilor pentru climă și energie și a inițiativelor naționale și regionale corespunzătoare, prin care se iau angajamente la nivel local și regional, și să valorifice mai bine potențialul asociațiilor naționale ale autorităților locale și regionale și al Rețelei asociațiilor autorităților locale din Europa de Sud-Est (NALAS) pentru a facilita definirea și implementarea acțiunilor climatice locale și a planurilor privind eficiența energetică, a planurilor de mobilitate urbană durabilă și a altor instrumente de politică, locale și regionale, cu scopul îndeplinirii obiectivelor Agendei 2030. |
| --- | --- |

53.

Bruxelles, 12 februarie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(*1)  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244 (1999), precum și cu Avizul CIJ privind Declarația de independență a Kosovoului.

*1

(1)  Rezoluția PE 2019/2883(RSP).

1

---

| 29.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/25

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Contribuția regiunilor și orașelor la dezvoltarea Africii

(2020/C 141/06)

| Raportor: | Robert ZEMAN (CZ-PPE), membru al Consiliului Local Prachatice |
| --- | --- |

Raportor:

Robert ZEMAN (CZ-PPE), membru al Consiliului Local Prachatice

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Premise

| 1. | reamintește că dezvoltarea durabilă și o politică de dezvoltare reușită depind de și afectează multe alte aspecte și politici, cum ar fi sprijinul general acordat stabilirii de relații personale și instituirii unor cadre de cooperare între comunitățile locale și autoritățile regionale, politicile sociale și de sănătate, gestionarea migrației, siguranța și securitatea, sprijinirea dezvoltării economice durabile, în special a întreprinderilor mici și mijlocii, promovarea schimbului de cunoștințe și a bunei administrări etc.; autoritățile locale și regionale sunt actori-cheie în multe dintre aceste domenii, atât în UE, cât și în afara ei, motiv pentru care este absolut esențial să se conceapă noi idei privind modul în care ele pot contribui la dezvoltarea durabilă, mai ales în Africa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pledează cu hotărâre pentru o abordare globală a Uniunii și subliniază că, pentru ca măsurile propuse să fie încununate de succes, este absolut necesară o cooperare strânsă cu partenerii relevanți din țările africane și cu instituțiile internaționale, cum ar fi Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR) (1) sau Organizația Internațională pentru Migrație (OIM) (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | observă că o cooperare pe plan economic și pentru dezvoltare gândită la scară largă este unul dintre mijloacele prin care pot fi abordate cauzele migrației îndreptate spre UE; subliniază că soluționarea problemei complexe a migrației, cu multiplele sale implicații, necesită și va necesita în continuare mobilizarea unor resurse considerabile din fondurile publice în UE. O astfel de abordare ar putea contribui și la atenuarea percepțiilor negative asupra migrației către UE, în termeni de securitate socială și pe planul securității, și la reducerea anumitor tensiuni din cadrul societăților europene, care alimentează extremismul politic și social; |
| --- | --- |

3.

Activități și avize ale Comitetului Regiunilor până în prezent

| 4. | ca atare, în textul de față, reamintește lucrările foarte importante efectuate deja de Comitetul Regiunilor – în special avizele elaborate de raportorii Hans JANSSEN, Peter BOSSMAN și Jesús GAMALLO ALLER (3) – și propune spre analiză câteva idei și mai multe măsuri concrete, în vederea îmbunătățirii condițiilor de viață și a promovării dezvoltării durabile în Africa, pentru a contribui la reducerea presiunilor care îi determină pe oameni să migreze (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | își reiterează sprijinul pentru Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), propus ca sursă esențială de finanțare a ajutorului specific pentru dezvoltare durabilă; face din nou apel la înființarea unor programe speciale, dotate cu bugete proprii (și nu numai în cadrul IVCDCI) (5), care să servească la sprijinirea activităților orașelor și regiunilor din UE în domeniul dezvoltării, inclusiv a mai multor proiecte în Africa. Ar fi de dorit ca astfel de programe să fie gestionate direct de regiunile europene din întreaga Uniune, și prin care orașele, municipalitățile, întreprinderile și organizațiile fără scop lucrativ din regiunile respective să poată participa la proiecte care, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (6), vizează îmbunătățirea calității vieții în anumite zone geografice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că programele astfel înființate ar trebui să fie definite ca fiind de durată, pentru a permite participanților să se angajeze pe termen lung; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pentru a încuraja regiunile să participe la astfel de programe, în special pe cele care nu au dobândit în prealabil experiență specifică în domeniul cooperării pentru dezvoltare, programele ar trebui să prevadă un sistem de stimulente și de asistență tehnică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este convins că introducerea unor astfel de programe speciale ar permite regiunilor, orașelor, întreprinderilor, organizațiilor neguvernamentale și cetățenilor europeni care trăiesc în aceste regiuni să-și sporească șansele de a fi activi în promovarea dezvoltării durabile în afara UE, de a-și aprofunda cunoștințele privind viața în alte părți ale lumii, mai ales în Africa, și de a dezvolta oportunități de afaceri în acest proces; |
| --- | --- |

8.

| 9. | propune ca aceste programe să se bazeze pe invitații la participare adresate regiunilor, cu accent special pe cooperarea transfrontalieră, pentru a pune în comun experiențele, resursele umane și know-how-ul; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită ca aceste programe să fie cât mai simple cu putință din punct de vedere administrativ; |
| --- | --- |

10.

Stabilirea de relații personale și consolidarea capacităților ca instrument fundamental de sprijinire a cooperării efective pentru dezvoltare

| 11. | reamintește că anumite regiuni ultraperiferice ale UE au legături istorice strânse cu Africa, precum și experiență în domenii de interes pentru vecinii lor și solicită ca posibilitățile de cooperare de ambele părți ale frontierei să fie maximizate, utilizând, cu maximă flexibilitate, posibilitățile oferite pentru perioada următoare, în cadrul cooperării teritoriale europene și al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVDCI); |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că este esențial să se valorifice cooperarea și alianțele dintre autoritățile locale și regionale din Uniunea Europeană și omoloagele lor africane, pentru a include obiectivul privind coerența politicilor, precum și cunoștințele din domeniul dezvoltării și cooperării regionale și inovarea (în conformitate cu strategia de specializare inteligentă); |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că, pentru durabilitatea pe termen lung a proiectelor, este esențial să se consolideze pe cât posibil capacitatea, cât și relațiile directe între cetățeni, pentru a se asigura asumarea proiectelor de către ambele părți și, prin urmare, a le crește impactul asupra cetățenilor vizați; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este convins că mobilitatea, consolidarea și extinderea relațiilor autentice de parteneriat prin intermediul unor reprezentanți și, ulterior, direct între locuitorii din regiunile, orașele și localitățile statelor membre ale Uniunii Europene și ale Uniunii Africane sunt esențiale pentru a obține un sprijin larg pentru realizarea unor astfel de proiecte de către publicul larg. Autoritățile și organismele locale fac parte dintre cele mai respectate și legitime instanțe politice pentru a pune efectiv în aplicare proiecte care vizează îmbunătățirea calității vieții în Africa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | în lumina experienței dobândite de membrii săi, observă că, la baza punerii în aplicare a unor proiecte specifice, stau tocmai relațiile personale active, diversificate și suficient de strânse între factorii de decizie politică, societatea civilă și cetățeni, capabile să asigure viabilitatea acestor proiecte și buna lor funcționare pe termen lung; |
| --- | --- |

15.

| 16. | este convins că o informare de calitate cu privire la condițiile reale de viață ale cetățenilor obișnuiți, atât în Uniunea Europeană, cât și în Africa, reprezintă unul dintre instrumentele importante care pot contribui la scăderea interesului pe care Europa îl prezintă pentru migranții aflați în situație neregulamentară. Această informare nu trebuie să aibă loc doar prin intermediul mijloacelor de comunicare în masă, ci – pe cât posibil – și la nivelul relațiilor dintre oameni (de exemplu, prin schimburi directe între autoritățile locale și regionale ce pot promova o mai bună înțelegere reciprocă a diverselor realități culturale și socioeconomice și ar putea îmbunătăți derularea de proiecte de dezvoltare), relații care ar trebui – ca atare – stabilite și sprijinite financiar; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încurajează furnizarea unor contribuții cât mai mari din partea orașelor, regiunilor și localităților inclusiv din statele membre ale UE care nu au stabilit până acum legături active de cooperare pentru dezvoltare cu țările africane; astfel de contribuții ar extinde, diversifica și îmbunătăți punerea în aplicare a proiectelor și activităților de susținere a dezvoltării durabile în țările Africii, consolidând totodată legitimitatea acestei cooperări în ochii cetățenilor acestor state membre. Pentru depășirea deficiențelor culturale și lingvistice, se recomandă și parteneriate trilaterale la nivel regional și local; |
| --- | --- |

17.

O abordare globală a cooperării cu regiunile și localitățile Africii, ca bază pentru reușita pe termen lung

| 18. | subliniază că transferul de experiențe dintre autoritățile locale și regionale europene în gestionarea sarcinilor cotidiene pe care le implică administrarea directă a teritoriului și în cooperarea, mai ales transfrontalieră, dintre aceste autorități, alături de o abordare globală care să nu se concentreze exclusiv pe cooperarea pentru dezvoltare, este unul dintre cele mai eficiente instrumente de îmbunătățire a condițiilor de viață în țările Uniunii Africane; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sugerează, prin urmare, că proiectele de punere în comun a celor mai bune practici, cum ar fi Inițiativa de la Nicosia, sunt un instrument util de instituire a unei cooperări directe și concrete între parteneri din UE și din țările terțe, la nivel local și regional (7); |
| --- | --- |

19.

| 20. | propune ca proiectele administrate de regiunile Uniunii să urmărească încheierea de parteneriate strânse cu întreprinderi, ONG-uri sau experți din aceste regiuni, în cooperare cu localitățile și întreprinderile lor, cu companii, organizații și lucrători din Africa activi pe teren. Astfel de proiecte trebuie să se concentreze pe obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) (8) (planificare urbană, alimentare cu apă și tratarea apei, gestionarea deșeurilor și valorificarea lor în cadrul economiei circulare etc.) și să răspundă nevoilor comunităților într-un mod flexibil și pe termen lung; |
| --- | --- |

20.

| 21. | este conștient că punerea în aplicare a proiectelor de promovare a dezvoltării durabile în Africa este o activitate extrem de complexă, exigentă și adesea riscantă, fiind de părere, așadar, că ar trebui create instrumente suplimentare pentru a sprijini orașele și regiunile din UE în proiectele lor de cooperare, axate pe durabilitate, pe securitate și pe promovarea activităților comune care încurajează și stabilizează punerea lor în aplicare pe termen lung; |
| --- | --- |

21.

| 22. | propune ca proiectele, schimbul de bune practici și celelalte activități să vizeze inclusiv în special stabilizarea situației tinerilor și consolidarea poziției femeilor în societate (9), ca grup sau ca indivizi, inclusiv prin implementarea inter pares a lor, permițând astfel dezvoltarea personală și consolidând încrederea acestor persoane într-un viitor mai bun și, ca atare, a capacității lor de a contribui la durabilitatea mediului local respectiv; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că întreprinderile mici și mijlocii reprezintă fundamentul unei societăți civile funcționale, moderne și stabile și, ca atare, propune, pe lângă proiectele care promovează înființarea unor astfel de întreprinderi în Africa, să fie derulate anumite activități precum stagii în UE, schimburi profesionale, eventual crearea de întreprinderi comune europene și africane, precum și toate celelalte tipuri de activități care pot crește gradul de ocupare a forței de muncă în întreprinderile mici; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este conștient că este necesar, pe de o parte, să fie sprijinite soluțiile locale în domeniul ocupării forței de muncă, al antreprenoriatului, al protecției mediului și al altor activități, dar, în același timp, este nevoie să se contribuie la consolidarea schimburilor comerciale reciproce, a spiritului antreprenorial și a cooperării la nivel internațional; |
| --- | --- |

24.

| 25. | observă că toate activitățile urmăresc să contribuie la îmbunătățirea calității vieții oamenilor, a familiilor și a comunităților locale specifice, pentru a promova creșterea clasei de mijloc ca vector al unei societăți stabile și sănătoase; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este conștient că succesul proiectelor de sprijinire a dezvoltării durabile ar trebui să fie însoțit de activități de informare privind experiențele UE, ale statelor sale membre și ale autorităților lor locale și regionale, care pot fi utile partenerilor locali. De asemenea, este important să se identifice persoane de contact la nivel local, care ar putea munci în cadrul unor proiecte sau ar ajuta tinerii, școlile și organismele interesate relevante să-și găsească parteneri potriviți pentru schimbul de experiențe, stagii etc.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | propune utilizarea tehnologiilor de comunicare disponibile și a rețelelor sociale pentru a disemina cele mai fiabile informații, în modul cel mai extins și mai personalizat cu putință, pe baza surselor oficiale din Uniunea Europeană și din regiunile sale, pentru a reduce impactul inducerii în eroare și al dezinformării, atât în UE, cât și în țările din Africa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că relațiile extinse și cooperarea între regiunile Uniunii Europene și Uniunea Africană vor putea conduce în viitor la ridicarea acestor relații la un nivel superior din punct de vedere calitativ, și la nivelul fiecărui stat membru al Uniunii Europene și al Uniunii Africane. Noile relații de parteneriat mai strânse între egali ar putea înlesni alte forme importante de cooperare și dezvoltarea treptată din punct de vedere economic și social, ceea ce va contribui și la reducerea presiunii migratorii; |
| --- | --- |

28.

Proiecte-pilot înțelese ca elemente indispensabile pentru a verifica în practică ipotezele teoretice ale acestui aviz

| 29. | își exprimă convingerea că Uniunea Europeană ar trebui să gândească la scară globală și să acționeze la nivel local și consideră că abordarea de bază a acestui plan ar trebui să fie întotdeauna de tip ascendent. Prin urmare, prezentul aviz subliniază necesitatea ca experiența autorităților, dar și a întreprinderilor și experților europeni de la nivel regional și local să asigure punerea în aplicare corespunzătoare a activităților și proiectelor, în cooperare cu omologii lor africani; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obiectivul acestui aviz este de a favoriza, pe cât posibil, dezvoltarea durabilă a societății în orașele și comunele din Africa, motiv pentru care solicită lansarea cât mai curând posibil a proiectelor-pilot și a altor activități relevante, indispensabile pentru punerea bazelor unei asistențe reușite pe termen lung pentru Africa și țările sale, în care – din motive politice și de securitate – să fie posibilă reducerea interesului pentru migrația neregulamentară nu doar către țările Uniunii Europene, ci și în interiorul Africii. |
| --- | --- |

30.

Bruxelles, 12 februarie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.unhcr.org/

1

(2)  https://www.iom.int/

2

(3)  „Vecinătate și întreaga lume” (raportor: Hans JANSSEN, 2018); „Fondul pentru azil și migrație” (raportor: Peter BOSSMAN, 2018); „Migrația pe ruta central-mediteraneeană – Gestionarea fluxurilor de migrație, salvarea de vieți omenești” (raportor: Hans JANSSEN, 2017); „Cadrul de parteneriat cu țările terțe privind migrația” (raportor: Peter BOSSMAN, 2017); „Propunere pentru un nou Consens european privind dezvoltarea – Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru” (raportor: Jesús GAMALLO ALLER, 2017); „Protecția refugiaților în zonele de origine: o nouă perspectivă” (raportor: Hans JANSSEN, 2016) și „O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiune colectivă” (raportor: Hans JANSSEN, 2015).

3

(4)  Raportul Fundației Mo IBRAHIM: https://mo.ibrahim.foundation/sites/default/files/2020-01/2019_Forum_Report_2.pdf

4

(5)  Avizul CoR pe tema „Vecinătate și întreaga lume” (raportor: Hans JANSSEN, 2018).

5

(6)  Obiectivele de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite (ODD): https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals.html

6

(7)  Inițiativa de la Nicosia: https://cor.europa.eu/ro/our-work/Pages/Libya.aspx

7

(8)  Obiectivele de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite (ODD): https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals.html

8

(9)  Raportul Fundației Mo IBRAHIM: https://mo.ibrahim.foundation/sites/default/files/2020-01/2019_Forum_Report_2.pdf

9

---

| 29.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/29

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Politica de mediu la nivel inframunicipal: către cartiere și mici comunități durabile

(2020/C 141/07)

| Raportor: | Gaetano ARMAO (IT-PPE), vicepreședintele și ministrul regional pentru economie al Regiunii Sicilia |
| --- | --- |

Raportor:

Gaetano ARMAO (IT-PPE), vicepreședintele și ministrul regional pentru economie al Regiunii Sicilia

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

A.   
  Înțelegerea conceptului de cartiere și mici comunități durabile

| 1. | apreciază natura integratoare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și, în special, a Obiectivului 11 („Orașe și comunități durabile”), care urmărește ca așezările umane să fie „incluzive, sigure, reziliente și durabile”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dorește să sublinieze rolul esențial al guvernanței pe mai multe niveluri, democratică și favorabilă incluziunii, în parteneriatul între toate nivelurile, incluzând, dacă este cazul, nivelurile inframunicipale în care există modele și entități dotate cu structuri, competențe și resurse mai mult sau mai puțin formalizate; implicarea acestora în guvernanța pe mai multe niveluri ar putea fi foarte utilă pentru dezvoltarea și punerea în aplicare eficace a politicilor și pentru legitimitatea sistemului democratic în sine; observă că acest lucru este valabil în special pentru politicile din domenii care răspund unor preocupări serioase ale cetățenilor și în cazul cărora atât provocările, cât și răspunsurile politice afectează profund viața cetățenilor, cum ar fi problemele de mediu și schimbările climatice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește numeroasele eforturi depuse până în prezent pentru promovarea comunităților durabile, care implică transformarea societății pentru a aborda noile forme de inegalități sociale, economice și de mediu. Acestea includ Agenda urbană a UE și parteneriatele din cadrul acesteia, Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile, Carta și angajamentele de la Aalborg, Declarația din Țara Bascilor, Noua agendă urbană și multe altele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită, în conformitate cu prioritatea CoR nr. 1 pentru perioada 2015-2020 – „Crearea de locuri de muncă și creșterea durabilă în orașe și regiuni pentru îmbunătățirea calității vieții cetățenilor” –, promovarea conceptului de comunități durabile care implică toate teritoriile acelor comunități și care asigură și că zonele mai puțin prospere pot beneficia de condițiile necesare pentru a elabora soluții durabile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | susține că noțiunea de comunități durabile ar trebui să vizeze reabilitarea zonelor sărace sau vulnerabile prin combinarea obiectivelor sociale cu cele de mediu, în conformitate cu avizul CoR pe tema „Al 7-lea program de acțiune pentru mediu și orașul durabil”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | face trimitere la avizul CoR pe tema „Către un al 8-lea program de acțiune pentru mediu”, care vizează asigurarea faptului că politicile de mediu ale UE iau în considerare nevoile tuturor tipurilor de comunități; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că punerea în aplicare cu succes a multora dintre politicile de mediu la nivel național și la nivelul UE depinde de măsura în care comunitățile de la nivel inframunicipal își asumă politicile respective și de contribuția lor în acest sens; |
| --- | --- |

7.

| 8. | afirmă că se pot identifica particularități de mediu importante atât la nivel municipal, cât și la nivel inframunicipal. Provocările din domeniul mediului pot avea efecte specifice în diferite unități de la nivel inframunicipal; subliniază că, prin urmare, este important să se elaboreze măsuri cu caracter global la fiecare nivel, care să țină seama în mod corespunzător de situații locale mai specifice, care ar putea necesita răspunsuri și contribuții adaptate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | recunoaște că responsabilitatea pentru comunitățile de la nivel inframunicipal și pentru implicarea acestora revine nivelurilor de guvernanță din statele membre care sunt răspunzătoare pentru respectivul nivel. Autoritățile locale și regionale competente dețin o responsabilitate importantă pentru întregul lor teritoriu, lucru de care trebuie să se țină seama. Prin urmare, le solicită acestora să implice și să sprijine în mod activ nivelurile inframunicipale în punerea în aplicare a politicii de mediu și să permită populației locală să crească gradul de durabilitate al comunităților lor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște diversitatea terminologiei utilizate în legătură cu aceste tipuri de comunități, care include termeni precum cătun, cartier, district, arondisment, secțiune, sat, parohie (civilă), burg, printre alții. Acești termeni se pot referi la unități administrative sau la comunități fără rol administrativ. Prin urmare, în acest aviz sunt utilizate în mod echivalent expresiile „sub nivelul municipal” și „inframunicipal”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște contextele variate în care se află comunitățile mici, de la zonele urbane la cele rurale, de la zonele dens populate la cele slab populate și de la zonele prospere la cele defavorizate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază, în special, necesitatea de a ține seama de situațiile teritoriale specifice, care se confruntă cu provocări deosebite în domeniul mediului. Având în vedere distanța la care sunt situate, aceste zone au uneori caracteristici naturale unice, care le conferă o importanță ecologică disproporționată:






  (a) | insulele mici se pot confrunta cu separarea fizică de restul municipalităților din care fac parte, ceea ce îngreunează accesul la servicii și la procesul de luare a deciziilor, conduce la un nivel ridicat de dependență de contribuțiile externe și la un nivel scăzut de autonomie administrativă. Ar trebui să se promoveze și să se extindă cooperarea cu Grupul interregional „Insule și regiuni insulare” al CoR și cu alte rețele precum „Energie curată pentru insulele din UE”, Federația insulelor mici din Europa, Rețeaua insulelor mici din Europa, precum și activitățile legate de conceptul recent creat de insularitate mediteraneeană; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

insulele mici se pot confrunta cu separarea fizică de restul municipalităților din care fac parte, ceea ce îngreunează accesul la servicii și la procesul de luare a deciziilor, conduce la un nivel ridicat de dependență de contribuțiile externe și la un nivel scăzut de autonomie administrativă. Ar trebui să se promoveze și să se extindă cooperarea cu Grupul interregional „Insule și regiuni insulare” al CoR și cu alte rețele precum „Energie curată pentru insulele din UE”, Federația insulelor mici din Europa, Rețeaua insulelor mici din Europa, precum și activitățile legate de conceptul recent creat de insularitate mediteraneeană;

| (b) | zonele slab populate și subpopulate sunt situate adesea la o distanță semnificativă de restul municipiului. Ar trebui să se promoveze și să se extindă cooperarea cu rețelele existente, cum ar fi Rețeaua de zone nordice foarte slab populate, Rețeaua de regiuni slab populate din sud și Euromontana; |
| --- | --- |

(b)

zonele slab populate și subpopulate sunt situate adesea la o distanță semnificativă de restul municipiului. Ar trebui să se promoveze și să se extindă cooperarea cu rețelele existente, cum ar fi Rețeaua de zone nordice foarte slab populate, Rețeaua de regiuni slab populate din sud și Euromontana;

| (c) | comunitățile de la nivel inframunicipal aflate în zone cu profil geografic specific, cum ar fi zonele de munte sau de lacuri; |
| --- | --- |

(c)

comunitățile de la nivel inframunicipal aflate în zone cu profil geografic specific, cum ar fi zonele de munte sau de lacuri;

| 13. | recunoaște importanța municipalităților mici, însă subliniază că acest aviz se concentrează asupra comunităților mici de la nivel inframunicipal care se confruntă cu diferite provocări. Este posibil ca respectivele comunități de la nivel inframunicipal să nu aibă: (i) reprezentanți aleși care să urmărească impactul proiectelor asupra mediului pentru a asigura respectarea legislației privind protecția mediului din UE; (ii) spații publice destinate discuțiilor cu privire la participarea la un proiect sau la o activitate a UE sau cu privire la modalitățile de punere în aplicare a unei politici a UE la nivel local; (iii) bugete care să acopere cel puțin costurile minime sau competențele tehnice cu ajutorul cărora să se poată informa cu privire la modalitățile de accesare a fondurilor UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază diversitatea formelor instituționale existente la nivel inframunicipal, care includ, dar nu se limitează la organismele publice oficiale, alte forme de participare organizate de sau în cooperare cu autoritățile publice și comitetele locale și grupurile de activiști; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că nivelul inframunicipal, tocmai datorită numeroaselor varietăți de forme de organizare din statele membre și a organizării adesea mai puțin formalizate, oferă un mare potențial pentru experimentarea unor practici participative și democratice de elaborare a unor noi forme de implicare și comunicare (cum ar fi comunitățile de cartier, comitetele sătești, laboratoarele și forumurile participative); reamintește, în acest sens, că în special activitățile legate de mediu și de schimbările climatice au un potențial enorm de mobilizare a cetățenilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recunoaște rolul organizațiilor voluntare ale cetățenilor din micile comunități în asociațiile și comisiile locale care au ca obiectiv soluționarea unei probleme punctuale legate de mediu sau, în general, promovarea acțiunilor durabile. Deși aceste grupuri pot reuni resurse, competențe, energie și motivație, autoritățile locale și regionale pot juca un rol esențial în capacitarea acestora, oferindu-le sprijin tehnic și financiar, precum și consultări periodice; |
| --- | --- |

16.

B.   
  Căi de consolidare a politicii de mediu la nivel inframunicipal

În cadrul domeniilor de aplicare

Dezvoltarea bazată pe emisii scăzute

| 17. | subliniază că comunitățile de la nivel inframunicipal sunt, de obicei, cel mai direct afectate de problemele de mediu, cum ar fi calitatea aerului sau zgomotul, ori controlul insuficient asupra deciziilor legate de transport și mobilitate, și constată că aceste probleme sunt distribuite inegal în cadrul teritoriilor. Pentru mecanismele de monitorizare a mediului este esențial ca datele să fie defalcate la nivel inframunicipal, astfel încât să fie posibilă adoptarea unor măsuri și soluții specifice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sprijină dezvoltarea unui cadru coerent de orientare la nivel inframunicipal și, în mod specific, pentru insule, în materie de atenuare a schimbărilor climatice, facilitând tranziția acestora către energia curată din surse regenerabile. Acest lucru ar putea lua ca model includerea Pactului insulelor în cadrul Convenției primarilor pentru climă și energie și ar putea implica acțiuni existente, cum ar fi inițiativa „Energie curată pentru insulele din UE” și proiectul Interreg „Climate Active Neighbourhoods”; |
| --- | --- |

18.

Dezvoltarea bazată pe natură

| 19. | încurajează implicarea comunităților mici (în special a celor insulare, montane sau rurale) în gestionarea spațiilor naturale, care, în mod frecvent, nu se încadrează în granițele municipale. O astfel de implicare ar putea crește gradul de asumare la nivel local a opțiunilor în ceea ce privește politica de mediu și ar putea reduce conflictele legate de aspecte precum utilizarea terenului. Participarea ar putea conduce la creșterea gradului de conștientizare a beneficiilor socioeconomice ale ariilor naturale protejate, indiferent dacă sunt zone Natura 2000 sau nu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | promovează rolul comunităților de la nivel inframunicipal în punerea în aplicare a soluțiilor bazate pe natură, inclusiv a coridoarelor sau a centurilor verzi, a copacilor urbani, precum și a spațiilor naturale periurbane. Aceste eforturi ar trebui să ofere un acces echitabil la natură și la beneficiile sale pentru sănătatea umană, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și o reziliență sporită la pericolele pentru oameni și natură; |
| --- | --- |

20.

Dezvoltarea circulară

| 21. | solicită, din partea nivelurilor de guvernanță competente, sprijin tehnic adaptat pentru comunitățile mici, în vederea punerii în aplicare a unor practici durabile de gestionare a apelor reziduale și a deșeurilor, dar și pentru a aborda poluarea din zonele marine și de coastă prin strategii care urmăresc obiectivul „zero deșeuri”, și face apel la promovarea inițiativelor existente, cum ar fi proiectul OCDE de sprijinire a orașelor și regiunilor în acțiunile legate de economia circulară; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încurajează dezvoltarea de măsuri care să sprijine practicile inovatoare din punct de vedere social la nivel inframunicipal, de la grupuri care desfășoară activități de împrumut și care utilizează în comun obiecte și instrumente la nivel local, până la grupurile care desfășoară activități de reparații și care permit membrilor să repare articole care, altfel, ar fi aruncate; |
| --- | --- |

22.

Dezvoltarea rezilientă

| 23. | promovează extinderea intervențiilor în cadrul microclimatului pentru adaptarea la schimbările climatice, în special în cartierele construite la nivel urban, dens populate. Acestea pot include soluții cu costuri reduse, precum și alte soluții mai complexe la nivel de cartier, cum ar fi deconectarea clădirilor de la rețelele de canalizare pentru o mai bună gestionare a apei pluviale. Intervențiile de acest tip pot avea potențialul de a crește reziliența în zonele de la nivelul inframunicipal care sunt sensibile la pericolele naturale, prin reducerea tensiunii la care este supusă infrastructura critică; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încurajează membrii CoR să promoveze sistemele de alimentare regenerative, care aduc beneficii ecologice, economice și sociale la nivel inframunicipal și la scară mai redusă (de exemplu, grădini ale școlilor sau ale comunităților locale, agricultură sprijinită de comunitate sau metode agricole inovatoare); |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că turismul durabil constituie o oportunitate de creștere pentru comunitățile mici, astfel cum se precizează în informarea Serviciului de Cercetare al Parlamentului European pe tema „Zonele slab populate și subpopulate” și în avizele anterioare ale CoR privind turismul (1) și patrimoniul cultural (2); |
| --- | --- |

25.

Dezvoltarea echitabilă și orientată spre oameni

| 26. | îndeamnă UE să recunoască rolul multiplelor forme inovatoare de democrație participativă în promovarea comunităților durabile, în special la nivel inframunicipal. Acest potențial ar putea fi consolidat în continuare prin luarea în considerare, în mod expres, a elementului de inovare democratică în componentele relevante ale politicilor de mediu ale UE sau în cadrul unui sprijin acordat de UE pentru proiecte; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază eforturile reușite și de lungă durată ale Agendei Locale 21, ca punct de plecare pentru includerea nivelului inframunicipal în politica de mediu. În ultimele decenii, inițiativele Agendei Locale 21 au sprijinit autoritățile locale în punerea în aplicare a strategiilor și a acțiunilor pentru durabilitate la nivel local, prin schimburi de metode, de instrumente și de bune practici; |
| --- | --- |

27.

În cadrul proceselor politice

Recunoașterea

| 28. | este ferm convins că UE ar trebui să ia în considerare nevoile și contribuțiile specifice ale comunităților mici și ale comunităților de la nivel inframunicipal în formularea și punerea în aplicare a politicilor sale de mediu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | propune identificarea unor mecanisme, pentru ca problemele de la nivel inframunicipal să fie luate în considerare în elaborarea avizelor CoR și pentru ca acestea să fie aduse în atenția instituțiilor și organismelor UE, precum și dezvoltarea unei cooperări mai strânse cu organizațiile și rețelele relevante care se ocupă de structurile inframunicipale de la nivelul UE sau le reprezintă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | încurajează membrii CoR să interacționeze în mod individual cu comunitățile de la nivel inframunicipal din propriile lor teritorii și să își prezinte experiențele pentru a fi discutate în cadrul Comitetului și integrate în activitățile acestuia, în special în avize, în schimburile inter pares și, eventual, în Platforma tehnică pentru cooperare în domeniul mediului (înființată de DG Mediu și de Comitetul European al Regiunilor); |
| --- | --- |

30.

| 31. | își propune să facă trimiteri explicite la comunitățile de la nivel inframunicipal în cadrul priorităților CoR pentru perioada de după 2020; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește angajamentul general al Uniunii de promovare a coeziunii sociale, economice și de mediu, în special cu scopul de a reduce disparitățile dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni (atât pe insule, cât și pe continent), în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și subliniază rolul important al nivelurilor inframunicipale de guvernanță în acest sens; |
| --- | --- |

32.

| 33. | propune să se evalueze posibilitatea extinderii portalului privind distribuția competențelor, adăugând, după caz, o secțiune suplimentară pentru fiecare stat membru vizat, în care sunt constituite entități la nivel sublocal, începând cu o analiză a rolului acestora în politica privind mediul și schimbările climatice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită Comisiei Europene să evalueze posibilitatea stabilirii unui Premiu pentru cartierele durabile, pentru a încuraja comunitățile locale să se implice în gestionarea propriilor zone, și a organizării unui eveniment unic sau periodic de promovare a interacțiunii cu comunitățile mici, cum ar fi sărbătorirea anuală a „Zilei europene a satelor și cartierelor durabile”; |
| --- | --- |

34.

Acțiuni de sensibilizare

| 35. | se oferă să promoveze, în cadrul celorlalte instituții și organisme ale UE, o recunoaștere mai amplă a importanței nivelului inframunicipal în politica de mediu locală. Acest lucru ar putea include susținerea includerii nivelului inframunicipal în documentele politice viitoare și în revizuirea strategiilor existente ale instituțiilor și organismelor UE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | susține creșterea gradului de sensibilizare cu privire la nivelul inframunicipal prin intermediul proiectelor de cercetare și inovare ale UE (Orizont 2020 și Orizont Europa), precum și prin cooperarea cu Agenția Europeană de Mediu (AEM) și cu serviciile de cercetare ale UE; |
| --- | --- |

36.

| 37. | se angajează la un dialog cu Comisia Europeană, inclusiv în cadrul Platformei tehnice pentru cooperare în domeniul mediului, pentru a se garanta că comunitățile mici de la nivel inframunicipal sunt luate în considerare în mod adecvat în punerea în aplicare a politicilor de mediu specifice ale UE. Acest lucru s-ar putea baza pe eforturile existente ale DG ENV și ale altor direcții generale, care urmăresc să furnizeze documente de orientare și instrumente ce vizează comunitățile mici și cartierele; |
| --- | --- |

37.

Comunicarea și diseminarea

| 38. | este de acord să evalueze posibilitatea de a pune la dispoziție pe site-ul web al CoR a unor materiale referitoare la rețelele și activitățile UE de interes deosebit pentru comunitățile mici, oferindu-se informații cu privire la rețele, programe și evenimente și să se colecteze contribuțiile relevante; |
| --- | --- |

38.

| 39. | se angajează să analizeze modalități de a promova recunoașterea realizărilor din domeniul mediului la nivelul comunităților mici, evidențiind bunele practici și încurajând reproducerea unor soluții durabile. Acest lucru include explorarea posibilității de integrare în cadrul sistemelor de recunoaștere existente și al premiilor la nivelul UE, în conformitate cu practicile asociate premiilor „Capitala europeană verde” și „Frunza verde europeană”, premiilor „Natura 2000”, „Acțiunea Transformativă” și „Săptămâna europeană pentru reducerea deșeurilor”; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază importanța includerii subiectului punerii în aplicare a politicilor de mediu în comunitățile de la nivel inframunicipal în tematica anuală sau în programul de evenimente periodice privind mediul care au loc la nivelul UE, cum ar fi Săptămâna verde, Săptămâna europeană pentru reducerea deșeurilor sau Săptămâna europeană a regiunilor și orașelor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sprijină utilizarea adaptată a TIC pentru a conecta mai bine comunitățile la nivel inframunicipal atât între ele, cât și cu administrațiile locale respective, pentru a încuraja participarea democratică și luarea deciziilor; |
| --- | --- |

41.

Finanțarea

| 42. | subliniază că este important să li se permită actorilor de la nivel inframunicipal să acceseze programele de finanțare ale UE. Unele dintre acestea, cum ar fi programul URBACT, care favorizează schimburile și învățarea la nivel european pentru dezvoltarea urbană durabilă, vizează deja nivelul cartierelor. În acest sens, solicită o formare adecvată a personalului din comunitățile inframunicipale, în vederea utilizării eficiente a fondurilor UE; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) și grupurile de acțiune LEADER sunt instrumente specifice pentru o mai bună mobilizare și implicare a nivelului inframunicipal în urmărirea dezvoltării pe termen lung și atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

43.

| 44. | încurajează Comisia Europeană să evalueze cea mai bună modalitate de a se asigura că comunitățile mici pot contribui la proiectele finanțate de UE care promovează durabilitatea la nivel inframunicipal și că pot beneficia de acestea. Acest lucru ar putea fi realizat prin: (i) includerea referințelor specifice la comunitățile mici în documentele de orientare și în manuale; (ii) pregătirea și publicarea cererilor de propuneri pentru programe de interes și/sau de lucru care vizează în mod specific comunitățile la nivel inframunicipal; (iii) simplificarea și raționalizarea normelor financiare și de eligibilitate pentru a încuraja și a facilita participarea acestora (de exemplu, reatribuirea), în scopul promovării unei dezvoltări armonioase a întregii UE (articolul 174 din TFUE). |
| --- | --- |

44.

Bruxelles, 12 februarie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  NAT-VI/009 (JO C 185, 9.6.2017, p. 15).

1

(2)  SEDEC/VI-035 (JO C 361, 5.10.2018, p. 31).

2

---

| 29.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/34

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Exodul creierelor în UE: abordarea provocării la toate nivelurile

(2020/C 141/08)

| Raportor: | Emil BOC (RO-PPE), primarul orașului Cluj-Napoca |
| --- | --- |

Raportor:

Emil BOC (RO-PPE), primarul orașului Cluj-Napoca

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | subliniază că libera circulație a cetățenilor și a lucrătorilor constituie fundamentul pieței interne și una dintre libertățile principale recunoscute în tratatele Uniunii Europene. Cetățenii și lucrătorii trebuie să aibă posibilitatea de a circula liber în UE; cu toate acestea, ei ar trebui să circule din proprie dorință și nu pentru că sunt împinși să își părăsească regiunile, printre altele din cauza slabelor oportunități economice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că provocarea constă în realizarea unui echilibru din punct de vedere juridic și politic între două principii esențiale ale Uniunii Europene: libera circulație a forței de muncă și convergența economică și socială între regiuni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | observă că problema „exodului creierelor” în Uniunea Europeană este complexă și solicită un răspuns politic pragmatic atât din partea Uniunii, cât și din partea statelor membre. Acest răspuns ar trebui să abordeze toate aspectele legate de exodul creierelor (de exemplu, câștigul de creiere, pierderea de creiere, circulația creierelor, remigrația), precum și nivelurile diferite, dar adesea interconectate, la care este necesar să se ia măsuri și să se găsească soluții – locale, regionale, naționale și supranaționale (UE); |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că factorii de decizie de la toate nivelurile trebuie să recunoască și să ia în considerare în cadrul soluțiilor propuse faptul că exodul creierelor nu este doar o problemă tehnică ce necesită un răspuns administrativ sau de politici, ci și o chestiune politică. Dacă rămâne neabordat, fenomenul va avea efecte pe termen lung și permanente asupra viitorului Uniunii Europene și este probabil să împiedice coeziunea teritorială; |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă că exodul creierelor este declanșat în mod direct de dezechilibrele sociale și economice existente între regiunile UE. Studiile empirice (1) (2) (3) identifică o serie de factori de impuls și de atracție, constatând că există regiuni „receptoare” cu o piață a muncii mai atractivă, cu locuri de muncă mai diverse și cu o calitate generală a vieții mai bună, în timp ce în regiunile „exportatoare” situația este inversă. Acesta este un alt motiv pentru care ar trebui ca, în cadrul politicii de coeziune, viitorul CFM să concentreze resurse în vederea corectării dezechilibrelor dintre regiunile „exportatoare” și cele „receptoare”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că ar trebui ca politica de coeziune, care este menită să abordeze aceste dezechilibre și să promoveze o dezvoltare mai echilibrată în întreaga UE, să fie strâns asociată cu măsurile avute în vedere pentru a face față exodului creierelor. Două dintre principalele obiective ale Strategiei Europa 2020, creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și îmbunătățirea incluziunii sociale, sunt direct relevante pentru crearea unor condiții favorabile reducerii exodului creierelor. Alte obiective ale Strategiei Europa 2020, cum ar fi inovarea și creșterea numărului de persoane cuprinse în învățământul terțiar, ar putea conduce la un câștig și recâștig de creiere prin atragerea și stimularea persoanelor talentate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | observă că exodul creierelor și fenomenele conexe trebuie să fie înțelese și evaluate în UE în contextul guvernanței pe mai multe niveluri. Caracteristicile guvernanței pe mai multe niveluri se pot dovedi o barieră sau o oportunitate în acest domeniu de politică; acest lucru depinde foarte mult de modul în care UE și instituțiile sale acționează ca facilitatori și coordonatori în ceea ce privește elaborarea și diseminarea politicilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că exodul creierelor poate fi abordat cu succes la nivel subnațional, deși este adesea perceput ca o problemă de politică națională sau supranațională, din cauza efectelor sale numeroase și grave. Autoritățile publice locale și regionale joacă un rol crucial în acest sens, deoarece comunitățile locale sunt cele direct afectate de consecințele exodului creierelor: pierderea unei părți a forței de muncă tinere și educate este o provocare imensă pentru comunitățile locale din întreaga Uniune; |
| --- | --- |

8.

| 9. | observă că autoritățile locale din statele membre reprezintă cel mai bun nivel la care pot fi elaborate și puse în aplicare politicile privind exodul creierelor. Comunitățile locale sunt sisteme cu limite relativ clare, care permit o analiză mai ușoară a problemei și soluții adaptate. În plus, autoritățile locale pot monitoriza și evalua mai ușor succesul politicilor la nivel local; |
| --- | --- |

9.

| 10. | observă că se pot obține multe beneficii de pe urma experienței și a capacității acestor administrații subnaționale în elaborarea politicilor la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că experiența directă a autorităților locale în abordarea „exodului creierelor” ar putea oferi exemple de succes și bune practici care ar fi utile pentru elaborarea unei politici coerente la nivelul UE. Autoritățile locale și regionale pot depăși o definiție generală și abstractă a aspectelor de politică și pot oferi soluții concrete și eficiente. Ele trebuie să înțeleagă mai bine eforturile și inițiativele menite să combată exodul creierelor dincolo de granițele administrative ale comunităților pe care le reprezintă și să se implice în cooperarea regională și interregională; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că problemele cu care se confruntă regiunile „exportatoare” și cele „receptoare” sunt diferite și, prin urmare, trebuie abordate în consecință. Această distincție este importantă deoarece politicile de la nivel supranațional ar trebui să vizeze facilitarea unor soluții avantajoase pentru toate părțile sau cel puțin să limiteze situațiile în care pierd atât regiunile „exportatoare”, cât și cele „receptoare” (irosirea inteligenței); |
| --- | --- |

12.

| 13. | atrage atenția asupra riscului pe care îl reprezintă exodul creierelor pentru sustenabilitatea pe termen lung a proiectului european. Regiunile „exportatoare” se confruntă cu un paradox: au nevoie de convergență (pentru a reduce decalajul față de regiunile „receptoare”), dar pierd forța de muncă calificată. Pe termen lung, orice schimbare sau tranziție către un model economic durabil și competitiv, fundamentat pe economia bazată pe cunoaștere și pe produse cu valoare adăugată mare, pare foarte dificil de realizat într-un scenariu în care disparitățile dintre regiunile „exportatoare” și cele „receptoare” sunt în creștere. Dacă rămân neabordate, disparitățile se vor accentua și va urma un cerc vicios al dezintegrării. Potrivit indicelui competitivității globale, statele membre din Europa de Est și de Sud se numără în prezent printre țările lumii cel mai puțin capabile să își păstreze talentele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că, deși instituțiile europene au prezentat mecanisme de reducere a disparităților, abordările respective au fost doar parțial eficace. Având în vedere creșterea exodului creierelor și dimensiunea geografică și economică a fenomenului, este necesar un alt tip de inițiativă sau de efort, care să abordeze în mod direct factorii de impuls rezultați din traiectoriile individuale de creștere ale regiunilor „exportatoare”, care le fac insuficient de atractive pentru segmentul cu educație superioară al forței de muncă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | constată că una dintre problemele asociate cu exodul creierelor este decalajul dintre sistemul de educație și piața forței de muncă. Educația este în mod clar un domeniu în care îmbunătățirile pot contribui la atenuarea efectelor negative ale exodului creierelor. Autoritățile locale și regionale ar trebui să acorde mai multă atenție acestui aspect, în cooperare cu autoritățile naționale și europene. În plus, sistemele educaționale trebuie să țină seama de dinamica variabilă a pieței forței de muncă și de diversitatea tot mai mare a acesteia, pentru ca investițiile în capitalul uman al unei țări sau al unei regiuni, care a fost afectat de exodul creierelor, să dea rezultate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atrage atenția asupra unui fenomen care trebuie monitorizat îndeaproape, și anume problema copiilor lăsați acasă de părinții aflați în căutarea unui loc de muncă mai bun în străinătate. Acesta este un efect direct al exodului creierelor și are implicații pe termen lung; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază importanța programelor Erasmus+, FSE+ și a celor similare în crearea unor oportunități academice și profesionale pentru persoanele talentate și a unor oportunități pentru rețele și parteneriate internaționale în întreaga Europă și nu doar în anumite grupări regionale, precum și în sprijinirea punerii în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale. Noul sprijin acordat de Comisie pentru creșterea bugetului programului Erasmus+ este un pas în direcția cea bună; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că pentru a aborda problema exodului creierelor se impune fermitate în conducerea și coordonarea diferitelor eforturi depuse în cadrul jurisdicțiilor naționale. Elementul-cheie este găsirea unor modalități specifice de consolidare a rețelelor de cooperare, contracararea discursului politic populist și consolidarea integrării europene. Măsurile viitoare de la nivelul statelor membre și al Uniunii Europene ar trebui să se concentreze pe coordonare și facilitare/sprijin pentru eforturile depuse la nivel subnațional, construind consensul cu privire la modul în care exodul creierelor ar trebui analizat și abordat, astfel încât să se creeze o situație avantajoasă pentru toate părțile interesate; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că trebuie identificate o serie de aspecte strategice ale exodului creierelor, astfel încât factorii de decizie să poată evita suprapunerea inutilă a eforturilor în politicile publice. Aceste chestiuni strategice trebuie formulate astfel încât să se garanteze că măsurile de politică au un impact vizibil și că sprijină politicile care se transpun în acțiuni concrete; |
| --- | --- |

19.

| 20. | recomandă să se identifice și să se pună în aplicare diferite tipuri de răspuns pentru fiecare subcomponentă a fenomenului de exod al creierelor – câștigul de creiere, pierderea de creiere, circulația creierelor și remigrația. Fiecare dintre aceste domenii necesită soluții diferite, specifice. Este foarte important să nu se adopte o abordare universală a acestor subcomponente. Lipsa unor soluții adaptate poate duce la formulări/obiective generale și abstracte, greu de pus în aplicare în viața reală; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apreciază faptul că anumite regiuni și orașe pun deja în aplicare soluții creative pentru atragerea și păstrarea talentelor. Politicile variază de la sprijinirea transferului persoanelor talentate în aceste regiuni/orașe până la măsuri mai sofisticate, care implică dezvoltarea de rețele transnaționale de antreprenori. UE trebuie să sprijine programele sau inițiativele menite să consolideze învățarea în rândul diferitelor autorități locale și regionale europene; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că actorii locali și regionali sunt esențiali pentru a combate exodul creierelor; atragerea și păstrarea unei forțe de muncă înalt calificate pot fi asigurate prin valorificarea instrumentelor de dezvoltare teritorială integrată ale politicii de coeziune; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sugerează că autoritățile locale și regionale, în cooperare cu autoritățile naționale și ale UE, ar trebui să promoveze politici și instrumente de dezvoltare a antreprenoriatului local, a activităților independente și a modelelor alternative de dezvoltare a întreprinderilor, care să sporească atractivitatea regiunilor „exportatoare”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recomandă ca autoritățile locale și regionale să facă legătura, pe baza unei evaluări realiste a nevoilor, între atuurile specifice regiunii lor și talentele și politicile necesare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sugerează ca autoritățile locale și regionale să creeze alianțe locale, care să includă toate părțile interesate (autorități publice, întreprinderi, universități, ONG-uri etc.) și să fie în măsură să elaboreze și să pună în aplicare politici locale care să contribuie la atenuarea exodului creierelor. Ar trebui sprijinite și organizate reuniuni periodice ale părților interesate relevante. Reuniunile ar trebui să fie utilizate ca forumuri de dezbatere și să aibă în vedere soluții locale și specifice contextului, pe baza poveștilor de succes din alte locații/jurisdicții; |
| --- | --- |

25.

| 26. | observă că existența unor procese de planificare strategică riguroase la nivel local și regional se poate dovedi importantă pentru corelarea mobilității resurselor umane cu planurile de dezvoltare pe termen mediu și lung, precum și pentru asigurarea unei baze solide de cooperare cu alte autorități regionale, naționale și europene; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ar dori să existe o mai bună înțelegere a cauzelor și barierelor care îi împiedică pe cei care au emigrat în trecut să se întoarcă la locul lor de origine și o mai bună înțelegere a modului în care autoritățile publice pot contribui la reducerea acestor bariere. Acest lucru ar putea avea ca efect transformarea „exodului creierelor” în circulația creierelor sau remigrație; |
| --- | --- |

27.

| 28. | recomandă ca acțiunile de la nivelurile subnaționale să fie integrate și coordonate cu cele ale statelor membre și ale Uniunii, respectându-se în același timp principiul subsidiarității. Integrarea eforturilor întreprinse la diferite niveluri este esențială pentru o politică europeană de succes. Ar trebui elaborate politici și programe de integrare și facilitare a coordonării dintre acțiunile autorităților locale și regionale, pe de o parte, și cele ale statelor membre și ale Uniunii, pe de altă parte. Acest lucru se aplică în toate domeniile implicate în exodul creierelor (educație, coeziune, dezvoltare regională, digitalizare etc.). Este necesară introducerea unui mecanism la nivelul UE, care să fie conceput în mod special pentru a promova integrarea și coordonarea măsurilor de politică privind exodul creierelor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | arată că autoritățile locale și regionale trebuie să fie conștiente de amploarea fenomenului și să inițieze evaluări realiste și aprofundate ale caracteristicilor fiecărei zone afectate de exodul creierelor. Un proces de luare a deciziilor și de elaborare a politicilor bazat pe elemente concrete este singurul mod de a elabora soluții eficiente. Evaluarea realistă a fenomenului de „exod al creierelor” la nivelul fiecărei regiuni poate ajuta autoritățile publice care se confruntă cu probleme similare sau conexe să înlocuiască concurența cu cooperarea și ar putea îmbunătăți coordonarea, între toate părțile interesate, a eforturilor în curs și a resurselor existente; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că procedurile rapide de recunoaștere a diplomelor și a abilităților/competențelor ar putea contribui mult la reducerea risipei de creiere. Diversele inițiative ale UE, inclusiv viitoarele acreditări Europass semnate digital, demonstrează că digitalizarea dosarelor școlare și interconectarea lor sunt fezabile și necesare în acest sens. În plus, salută inițiativa noii Comisii Europene de creare, până în 2025, a unui spațiu european al educației, în care învățarea, studiul și desfășurarea activităților de cercetare să nu fie stânjenită de frontiere. Subliniază, în același timp, necesitatea instituirii unor mecanisme de promovare a circulației creierelor și a remigrației; |
| --- | --- |

30.

| 31. | recomandă Comisiei Europene să își intensifice eforturile de reducere a disparităților regionale, care reprezintă una dintre cauzele principale ale exodului creierelor. Fondurile de coeziune joacă un rol crucial în sprijinirea regiunilor și a zonelor afectate de astfel de disparități. Pentru eliminarea uneia dintre principalele cauze ale exodului creierelor, sunt esențiale politici și instrumente adaptate, care să abordeze în mod direct aceste disparități între Europa de Est și de Sud și țările occidentale, precum și cele dintre regiunile unui stat membru. Angajamentul politic al Comisiei (4) în favoarea unui salariu minim echitabil este foarte relevant, în special în regiunile „exportatoare”, deoarece astfel s-ar oferi un răspuns la problema standardelor de viață și a condițiilor de muncă și s-ar exercita o influență directă asupra calității vieții. Politica de coeziune a UE pentru perioada 2021-2027 ar trebui să fie o politică de investiții pe termen lung pentru toate regiunile, axată pe depășirea decalajului economic, social și regional și care respectă principiul parteneriatului și abordarea localizată. Politica de coeziune ar trebui să fie mai bine coordonată cu alte politici ale UE, astfel încât să existe condiții de concurență echitabile. La nivelul UE, ar trebui îmbunătățită coordonarea verticală a diferitelor surse de finanțare în ceea ce privește guvernanța politicii și a programelor de coeziune pentru perioada de după 2020, astfel încât să se garanteze o coerență sporită a agendelor la diferite niveluri de guvernanță și de planificare, pe termen scurt și mediu (5); |
| --- | --- |

31.

| 32. | recomandă conceperea și punerea în aplicare la nivel local și regional a unor politici realiste, care să atragă, să păstreze și să reatragă o forță de muncă educată. Un concept strategic esențial este calitatea vieții: după cum s-a arătat, îmbunătățirea calității vieții este un instrument foarte puternic pentru atragerea și păstrarea unei forțe de muncă educate. Este recomandabil și de dorit ca măsurătorile legate de calitatea vieții să fie efectuate periodic și structurat, astfel încât să ofere informații valoroase autorităților locale și regionale cu privire la posibilele domenii în care este necesară o intervenție; |
| --- | --- |

32.

| 33. | recomandă ca autoritățile locale, regionale, naționale și europene să se concentreze pe abordări funcționale pentru a inversa fenomenul emigrării, atrăgând lucrători (6); acestea presupun crearea unei economii bazate pe cunoaștere, îmbunătățirea atractivității regiunilor, dezvoltarea strategiilor destinate diasporei, precum și punerea în aplicare a unei abordări funcționale în guvernanța urbană; |
| --- | --- |

33.

| 34. | menționează că autoritățile locale, regionale, naționale și ale UE trebuie să acorde o atenție specială eliminării factorilor structurali care exacerbează exodul creierelor (infrastructura/autostrăzile, calitatea serviciilor, accesul la tehnologie etc.); |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază necesitatea conceperii unei abordări europene integrate a exodului creierelor, bazată pe evaluări realiste, pe cooperare și pe coordonare la nivel local/regional, național și al Uniunii. În mod similar, este nevoie de politici coordonate la diferite niveluri, în domenii relevante pentru exodul creierelor, printre care educația, digitalizarea, coeziunea și politicile economice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că este esențial ca autoritățile locale și regionale să înțeleagă importanța rolului universităților și al furnizorilor de educație și de formare profesională pentru dezvoltarea locală în cadrul economiei bazate pe cunoaștere. Autoritățile publice trebuie să instituie parteneriate cu universitățile și, de asemenea, să fie conștiente de necesitatea de a le sprijini, inclusiv prin investiții în infrastructura locală. Între obiectivele strategice ale universităților și cele ale autorităților publice trebuie să existe o cât mai mare afinitate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | constată că parteneriatele dintre întreprinderi private (interesate de cercetare și dezvoltare), autorități locale și universități sunt motoare importante ale creșterii și dezvoltării locale, care ar trebui incluse în obiectivul actual al Comisiei de a facilita întreprinderilor mici oportunitatea de a deveni mari inovatori, prin intermediul unei strategii pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

37.

| 38. | este preocupat de riscul de creștere a inegalităților dintre orașele și regiunile care au mari beneficii de pe urma Programului cadru pentru cercetare și inovare și atrage atenția asupra caracterului inadecvat al măsurilor luate pentru a elimina decalajele dintre regiuni, pentru a aborda provocările, inclusiv provocarea demografică, și pentru a promova accesul tuturor la programul Orizont Europa (7); |
| --- | --- |

38.

| 39. | susține că conectivitatea digitală și specializarea inteligentă pot avea efecte pozitive, diminuând exodul creierelor. Strategiile regionale în domeniul dezvoltării și specializării inteligente pot pune accentul pe avantajul competitiv existent sau creat într-o regiune. Conectivitatea digitală și dezvoltarea competențelor digitale ar trebui să constituie elemente esențiale în cadrul noilor eforturi ale Comisiei de a actualiza Planul de acțiune pentru educația digitală; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că autoritățile locale pot elabora și pune în aplicare un număr mare de măsuri pentru a dezvolta și a spori reziliența individuală a comunităților, în special atunci când se confruntă cu dificultăți economice, cum ar fi șomajul. Reziliența individuală și capacitatea de adaptare și de depășire a perioadelor dificile pot fi sprijinite prin programe de perfecționare și recalificare, cum ar fi cele susținute prin intermediul agendei pentru competențe în Europa, măsuri de promovare a antreprenoriatului și a micilor întreprinderi, programe educaționale și comunitare pentru studenții și tinerii ai căror părinți lucrează în străinătate etc.; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recomandă Comisiei Europene să sprijine activ, în strânsă cooperare cu Comitetul European al Regiunilor, Parlamentul European și Consiliul de Miniștri al UE, eforturile depuse de organismele publice locale și regionale pentru a combate exodul creierelor. Uniunea este o entitate politică și administrativă complexă și este necesară o analiză atentă a responsabilităților și a capacităților sale în ceea ce privește exodul creierelor. Dezbaterea privind rolul Uniunii implică atât stabilirea responsabilităților sale, cât și identificarea celor mai bune instrumente disponibile la nivelul UE; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că faptul că un „lucrător se întoarce în țara sa de origine după o ședere în străinătate” trebuie să fie considerat un punct forte pentru profilul său profesional și, prin urmare, trebuie să fie identificabil de către angajatori în cursul procesului relevant de selecție. |
| --- | --- |

42.

Bruxelles, 12 februarie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Comitetul European al Regiunilor, 2018, Addressing brain drain: The local and regional dimension (Abordarea exodului creierelor: dimensiunea locală și regională).

1

Addressing brain drain: The local and regional dimension

(2)  Comisia Europeană, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, Direcția D – Mobilitatea forței de muncă, Raportul anual pe 2018 privind mobilitatea forței de muncă în interiorul UE.

2

(3)  Atoyan, R., Christiansen, L., Dizioli, A., Ebeke, C., Ilahi, N., Ilyina, A., Mehrez, G., Qu, H., Raei, F., Rhee, A. și Zakharova, D., Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe (Emigrația și impactul său asupra Europei de Est), FMI, notă de lucru, iulie 2016.

3

Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe

(4)  Ursula von der Leyen, A Union that strives for more – My agenda for Europe (O Uniune mai ambițioasă – Programul meu pentru Europa), p. 9.

4

A Union that strives for more – My agenda for Europe

(5)  ESPON, 2019, Addressing Labour Migration Challenges in Europe (Abordarea provocărilor legate de migrația forței de muncă în Europa), p. 18.

5

Addressing Labour Migration Challenges in Europe

(6)  Idem, p. 17-18.

6

(7)  COR-2018-03891.

7

---

| 29.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/39

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Cultura într-o Uniune mai ambițioasă: rolul regiunilor și orașelor

(2020/C 141/09)

| Raportor: | Vincenzo BIANCO (IT-PSE), membru al Consiliului Local Catania |
| --- | --- |

Raportor:

Vincenzo BIANCO (IT-PSE), membru al Consiliului Local Catania

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | consideră că trebuie extinsă sfera de înțelegere a culturii și a diversității culturale a Europei astfel încât să nu se limiteze doar la conservarea și protecția patrimoniului material, ci să reflecte schimbările sociale și culturale prin care trece societatea europeană; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este conștient de rolul pe care îl pot juca orașele și regiunile, adoptând o viziune pluralistă și inovatoare a culturii, implicând mai mult cetățenii în procesele de dezvoltare culturală și oferindu-le instrumentele necesare pentru a deveni participanți activi. Subliniază, în acest sens, necesitatea de a salvgarda libertatea de exprimare artistică, condiție prealabilă a democrației, și dreptul cetățenilor de a avea acces la diverse forme de exprimare culturală, ceea ce este esențial pentru starea de bine a societății (1). Prin urmare, consideră că acțiunile din domeniul culturii trebuie să stimuleze capacitatea artei și culturii de a se manifesta ca o forță liberă și independentă în societate; invită toate nivelurile de guvernare și instituțiile europene să sprijine eforturile de creștere a capacității artiștilor de a face față amenințărilor și urii cu care riscă să se confrunte în sfera publică; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să considere cultura drept una dintre prioritățile sale politice în noul mandat, iar Consiliul să sprijine, în cadrul viitorului CFM, alocarea adecvată a resurselor pentru a încuraja, la nivel local și regional, promovarea, gestionarea, valorificarea și dezvoltarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să pună în valoare și să promoveze utilizarea resurselor culturale, în special de către tineri, inclusiv din perspectiva dezvoltării socioeconomice și a ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

4.

Context: angajamentul UE de a promova cultura la nivel local și regional

| 5. | subliniază că tratatele consacră angajamentul UE de a respecta „bogăția diversității sale culturale”, stimulând-o să încurajeze cooperarea dintre statele membre, să vină în completarea acțiunilor acestora privind „îmbunătățirea cunoașterii și a diseminării culturii și istoriei popoarelor europene”, „conservarea” patrimoniului și „creația artistică și literară, inclusiv în sectorul audiovizualului”, și, totodată, conferă UE competența de a sprijini acțiunile statelor membre în sectoarele culturii, turismului, educației, formării profesionale, tineretului și sportului, respectând în același timp principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută decizia Comisiei de a continua actualul program „Europa creativă” ca program de sine stătător, asigurând pentru sectorul culturii un cadru financiar autonom, care să garanteze continuitatea rezultatelor obținute în perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că noua agendă europeană pentru cultură completează și consolidează identitatea europeană prin recunoașterea diversității culturilor europene și prin consolidarea sectoarelor culturale și creative europene și a relațiilor lor cu partenerii din afara Europei; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 a înregistrat o importantă participare în teritoriu, cu mii de activități organizate în întreaga Europă, fiind astfel încurajate percepția unui patrimoniu cultural al Europei împărtășit și prețuirea lui ca resursă comună și asigurându-se sensibilizarea cu privire la istoria și valorile comune europene, consolidarea identității europene și a sentimentului de apartenență la un spațiu european comun, precum și promovarea incluziunii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că, în conformitate cu Convenția europeană a peisajului și cu noua agendă europeană pentru cultură, obiectivele generale ale Anului European al Patrimoniului Cultural 2018 ar putea fi îmbogățite prin includerea unei componente puternice privind dezvoltarea teritorială, sub forma unor strategii culturale regionale și locale care să implice promovarea turismului cultural durabil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută Cadrul de acțiune european pentru patrimoniul cultural, prezentat în decembrie 2018, care cuprinde cinci piloni meniți să determine o schimbare reală a modului în care apreciem, prezervăm și promovăm patrimoniul cultural al Europei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că Comisia a sprijinit sectorul culturii nu numai prin programele anterioare, Cultura și MEDIA, ci și prin finanțarea politicii de coeziune și prin programele COSME și Orizont 2020 și că în programul „Erasmus+”, în Fondul social european și în Fondul european de dezvoltare regională sunt incluse și alte instrumente de sprijin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să se asigure că principiul integrării investițiilor în cultură în cadrul diferitelor politici ale Uniunii se aplică și la programarea fondurilor europene, astfel încât cultura să nu fie considerată o simplă politică sectorială și să fie recunoscut rolul său în raport cu toate aspectele coeziunii (economic, social și teritorial). Subliniază, în acest sens, importanța consolidării sinergiilor dintre politica din domeniul culturii și alte politici, cum ar fi cea din domeniul turismului, politica regională, politicile privind educația, tineretul și cercetarea și dezvoltarea; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia și statele membre, împreună cu autoritățile de management ale acestora, să ridice, în contextul noii programări a fondurilor europene pentru zonele rămase în urmă, nivelul investițiilor în cultură, sprijinind și măsurile de „readucere în atenția cetățenilor” a patrimoniului difuz prin intermediul parteneriatului public-privat fără scop lucrativ și al consolidării instituțiilor culturale de bază (în special bibliotecile publice); |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că este important să se realizeze mai multe investiții în domeniul cultural, după cum s-a prevăzut în contextul programelor „Europa creativă” și „Erasmus+”. Trebuie să se acorde o importanță corespunzătoare rolului central al regiunilor și orașelor în procesele de integrare, prin sprijinirea parteneriatelor public-privat fără scop lucrativ, inclusiv pentru a încuraja bunele practici de management; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atrage atenția asupra faptului că negocierea politicii de coeziune pentru perioada de după 2020 reprezintă un punct de plecare clar și fără echivoc pentru structurarea unei strategii utile în vederea atingerii unor obiective ambițioase, prevăzându-se dublarea unor programe europene majore, care au un impact direct asupra unor politici culturale precum „Europa creativă” și „Erasmus”; |
| --- | --- |

15.

Rolul autorităților locale și regionale

| 16. | subliniază că fiecare stat membru al UE are, pe teritoriul său, locuri recunoscute ca „situri ale patrimoniului mondial” UNESCO – ce prezintă caracteristici de o însemnătate excepțională din punct de vedere cultural și natural – și că, dintr-un total de 1 121 de situri ale patrimoniului mondial, 318 se află pe teritoriul celor 27 de state membre ale UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că patrimoniul cultural de pe teritoriile statelor membre este difuz și, în multe cazuri, este greu accesibil și se confruntă cu probleme semnificative în ceea ce privește conservarea și utilizarea; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia, precum și statele membre și autoritățile de management ale acestora, să sprijine efortul de protejare și de salvgardare fizică a bunurilor culturale, în special pentru a asigura conservarea activă a patrimoniului difuz, localizat în teritorii interne sau periferice, și greu accesibil; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază importanța turismului cultural, care promovează valoarea intrinsecă a culturii, contribuind totodată în mare măsură la dezvoltarea teritorială. Subliniază, în acest sens, necesitatea unei abordări integrate a turismului cultural, inclusiv în cadrul strategiilor de specializare inteligentă, astfel încât să se raționalizeze impactul turismului cultural la nivel local și să îi fie garantat caracterul durabil. În acest scop, CoR atrage atenția asupra Sistemului european de indicatori turistici (ETIS) al Comisiei Europene, care poate contribui la măsurarea rezultatelor obținute de destinațiile turistice culturale din punctul de vedere al durabilității, și solicită actualizarea periodică a acestui sistem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută interesul crescând al autorităților locale și regionale din întreaga Europă și angajamentul lor de a promova viziuni și acțiuni comune în statele membre. Speră că inițiative similare cu Carta Agrigento, care a fost semnată de sute de primari și de președinți ai regiunilor italiene și la care au aderat asociații dintre cele mai reprezentative, pot avea loc și în alte țări; |
| --- | --- |

20.

| 21. | este conștient de necesitatea implicării sporite a cetățenilor în procesele de dezvoltare culturală și a dotării lor cu instrumentele necesare pentru a participa activ. De asemenea, Comitetul este conștient de contribuția pe care o pot avea cultura și diversitatea culturală la dezvoltarea durabilă, după cum se recunoaște în Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (2), și se angajează să acționeze pentru ca ele să devină factori esențiali ai acestei dezvoltări la nivel local și regional; |
| --- | --- |

21.

Obiective prioritare ale autorităților locale și regionale

| 22. | invită regiunile și orașele din Europa, precum și organizațiile și rețelele regionale de protecție a patrimoniului cultural, să se inspire din acest cadru de acțiune pentru pregătirea unor acțiuni și planuri strategice ample și eficace de promovare și punere în valoare a patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că autoritățile locale și regionale reprezintă nivelurile de guvernare adecvate pentru lansarea unor inițiative menite să asigure cunoașterea patrimoniului cultural european, atât de către elevi, cât și de către adulți, inclusiv de cei care intenționează să se stabilească într-un stat membru al UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că cunoașterea și valorificarea patrimoniului cultural european, înțeles ca un ansamblu alcătuit din multiplele forme de exprimare culturale, sociale și creative, moștenire și testament ale generațiilor anterioare, precum și din tradițiile și obiceiurile popoarelor europene, reprezintă un mijloc de consolidare a cetățeniei europene, în calitatea sa de factor de integrare și incluziune socială; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că este necesar ca, la nivel european, să se consolideze inițiativele destinate cunoașterii și accesibilității patrimoniului cultural european, ca o componentă esențială a consolidării cetățeniei europene și a promovării sentimentului apartenenței la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că rețelele de orașe, învățarea reciprocă și înfrățirile dintre localități pot contribui la promovarea și conștientizarea aspectelor referitoare la cetățenie, ca instrumente de participare civică și de integrare, mai ales în noile state membre; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită o majorare a investițiilor în cultură și în planurile de utilizare și de gestionare participativă și durabilă a patrimoniului cultural, inclusiv a celui neglijat sau abandonat în cadrul noii Agende urbane 2030, valorificând inițiativele inovatoare promovate de municipalități și procesele de cooperare promovate de actorii regionali; |
| --- | --- |

27.

| 28. | propune să fie mai bine subliniat rolul-cheie jucat de autoritățile locale și regionale în promovarea și punerea în valoare a vieții artistice și culturale a comunităților lor și solicită o participare crescută a autorităților regionale și locale în cadrul acestui program. În acest context, subliniază necesitatea de a asigura un echilibru judicios între alocarea de resurse pentru proiecte de anvergură și măsurile și activitățile de finanțare axate pe nivelurile local și regional, inclusiv de către IMM-uri; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia să faciliteze accesul cetățenilor la cultură și la locurile comemorative, promovând consumul cultural, în special în rândul tinerei generații, elaborând politici integrate în materie de educație și de învățare pe tot parcursul vieții și încurajând implicarea comunităților locale în inițiativele culturale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că ar trebui să se acorde sprijin industriilor culturale și creative, în special acțiunilor legate de cunoașterea și valorificarea patrimoniului, care pot genera rezultate în ceea ce privește calitatea, ocuparea forței de muncă, inovarea digitală și incluziunea socială, precum și celor legate de dezvoltarea, la scară europeană, a artelor vizuale și a artelor spectacolului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | este conștient de faptul că este important să se valorifice posibilitățile digitale de promovare a culturii în mod interactiv și să fie antrenate toate categoriile sociale, în special tinerii, ca viitori apărători și promotori ai patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să sprijine dezvoltarea relațiilor culturale dintre țările mediteraneene, inclusiv în ceea ce privește acțiunile de diplomație culturală; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază importanța cooperării transfrontaliere și interregionale în domeniul culturii, întrucât patrimoniul cultural depășește frontierele (3). În acest sens, CoR subliniază rolul esențial ce revine autorităților locale și regionale, inclusiv în punerea în aplicare a componentei culturale a strategiilor macroregionale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că, în vederea facilitării cunoașterii și a valorificării patrimoniului cultural european, este necesar să se îmbunătățească schimburile de date și de informații între administrațiile publice din țările Uniunii, precum și comunicarea lor cu cetățenii; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia să întreprindă acțiuni specifice pentru a promova participarea efectivă și valorificarea de către cetățenii europeni a patrimoniului cultural difuz, de pe teritoriul tuturor statelor membre, printre altele facilitând accesul deplin la informații, ca o condiție prealabilă pentru participarea lor activă, și creând o platformă de informare specifică; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită orașele și regiunile europene să-și utilizeze competențele aferente capacității lor administrative pentru a explora, ca actori-cheie, modele de inovare socioeconomică bazate pe cultură și pentru a promova inițiative deschise societății civile și asociațiilor, menite să îi implice pe cetățeni în dezvoltarea culturii și în apărarea și promovarea bunurilor culturale materiale și imateriale. |
| --- | --- |

36.

Bruxelles, 12 februarie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/sites/creativity/files/artistic_freedom_pdf_web.pdf

1

(2)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

2

(3)  De exemplu, itinerariile culturale ale Consiliului Europei (https://www.coe.int/en/web/cultural-routes/about) sau UNESCO World Heritage Journeys – Europe (https://visitworldheritage.com/en/eu).

3

UNESCO World Heritage Journeys

---