# Euroopan unionin C 287/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 287 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta29. marraskuuta 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 287

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta29. marraskuuta 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2007/C 287/01 | Neuvoston päätöslauselma, tehty 16 päivänä marraskuuta 2007, Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2007/C 287/01

Neuvoston päätöslauselma, tehty 16 päivänä marraskuuta 2007, Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2007/C 287/02 | Euron kurssi | 5 |
| 2007/C 287/03 | Jäsenten nimittäminen johtavien työsuojelutarkastajien komiteaan toimikaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2009 | 6 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2007/C 287/04 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  ) | 8 |
| 2007/C 287/05 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  ) | 10 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTAn valvontaviranomainen |
| 2007/C 287/06 | EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto kantelujen käsittelystä valvontaviranomaisessa ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisesti | 12 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2007/C 287/02

Euron kurssi

5

2007/C 287/03

Jäsenten nimittäminen johtavien työsuojelutarkastajien komiteaan toimikaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2009

6

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2007/C 287/04

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  )

1

8

2007/C 287/05

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  )

1

10

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

2007/C 287/06

EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto kantelujen käsittelystä valvontaviranomaisessa ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisesti

12

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 287/07 | Valtiontuki — Saksa — Valtiontuki C 24/07 (ex NN 71/06) — Valtiontuki Flughafen Lübeck GmbH:lle ja Ryanairille — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 287/08 | Valtiontuki — Romania — Valtiontuki C 40/07 (ex NN 48/07) — Mittal Steel Romanin yksityistäminen — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 287/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard) (
  1
  ) | 38 |
| 2007/C 287/10 | Valtiontuki — Yhdistynyt kuningaskunta — Valtiontuki C 42/04 (ex N 350/04) — Liiketilojen korjaamisen vuoksi tehtäviin pääomainvestointeihin perustuvat verovähennykset (
  1
  ) | 39 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2007/C 287/07

Valtiontuki — Saksa — Valtiontuki C 24/07 (ex NN 71/06) — Valtiontuki Flughafen Lübeck GmbH:lle ja Ryanairille — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

27

2007/C 287/08

Valtiontuki — Romania — Valtiontuki C 40/07 (ex NN 48/07) — Mittal Steel Romanin yksityistäminen — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

29

2007/C 287/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard) (
  1
  )

1

38

2007/C 287/10

Valtiontuki — Yhdistynyt kuningaskunta — Valtiontuki C 42/04 (ex N 350/04) — Liiketilojen korjaamisen vuoksi tehtäviin pääomainvestointeihin perustuvat verovähennykset (
  1
  )

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 29.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA,

tehty 16 päivänä marraskuuta 2007,

Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta

(2007/C 287/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

| (1) | palauttaa mieliin Euroopan yhteisölle etenkin perustamissopimuksen 151 artiklassa asetetut päämäärät; |
| --- | --- |

(1)

palauttaa mieliin Euroopan yhteisölle etenkin perustamissopimuksen 151 artiklassa asetetut päämäärät;

| (2) | viittaa Unescon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan yleissopimuksen määräyksiin; |
| --- | --- |

(2)

viittaa Unescon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan yleissopimuksen määräyksiin;

| (3) | ottaa huomioon komission 10. toukokuuta 2007 antaman tiedonannon kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta (1); |
| --- | --- |

(3)

ottaa huomioon komission 10. toukokuuta 2007 antaman tiedonannon kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta (1);

| (4) | palauttaa mieliin 24. toukokuuta 2007 antamansa päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen mahdollisuuksista edistää Lissabonin tavoitteiden saavuttamista (2); |
| --- | --- |

(4)

palauttaa mieliin 24. toukokuuta 2007 antamansa päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen mahdollisuuksista edistää Lissabonin tavoitteiden saavuttamista (2);

| (5) | ottaa huomioon neuvoston vuosien 2002–2004 ja 2005–2007 työsuunnitelmien (3) laatimisesta ja täytäntöönpanosta saadut kokemukset; |
| --- | --- |

(5)

ottaa huomioon neuvoston vuosien 2002–2004 ja 2005–2007 työsuunnitelmien (3) laatimisesta ja täytäntöönpanosta saadut kokemukset;

| (6) | ottaa huomioon Lissabonissa 26. ja 27. syyskuuta 2007 pidetyn ensimmäisen eurooppalaisen kulttuurifoorumin tulokset; |
| --- | --- |

(6)

ottaa huomioon Lissabonissa 26. ja 27. syyskuuta 2007 pidetyn ensimmäisen eurooppalaisen kulttuurifoorumin tulokset;

| (7) | on vakuuttunut siitä, että kulttuuri ja sen erikoislaatu, monikielisyys mukaan luettuna, ovat keskeisiä tekijöitä yhteisiin arvoihin ja yhteiseen perintöön perustuvassa Euroopan yhdentymisprosessissa, jossa tunnustetaan, kunnioitetaan ja edistetään kulttuurin moninaisuutta ja sektorirajat ylittävää luonnetta; |
| --- | --- |

(7)

on vakuuttunut siitä, että kulttuuri ja sen erikoislaatu, monikielisyys mukaan luettuna, ovat keskeisiä tekijöitä yhteisiin arvoihin ja yhteiseen perintöön perustuvassa Euroopan yhdentymisprosessissa, jossa tunnustetaan, kunnioitetaan ja edistetään kulttuurin moninaisuutta ja sektorirajat ylittävää luonnetta;

| (8) | painottaa, että kulttuuri ja luovuus ovat tärkeitä tekijöitä henkilökohtaisen kehityksen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, taloudellisen kasvun, työpaikkojen luomisen, innovoinnin ja kilpailukyvyn kannalta; |
| --- | --- |

(8)

painottaa, että kulttuuri ja luovuus ovat tärkeitä tekijöitä henkilökohtaisen kehityksen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, taloudellisen kasvun, työpaikkojen luomisen, innovoinnin ja kilpailukyvyn kannalta;

| (9) | on yhtä mieltä siitä, että kulttuurin merkitys tulisi tuoda näkyvämmin esiin Lissabonin toimintasuunnitelman uudessa vaiheessa, johon siirrytään vuonna 2008; |
| --- | --- |

(9)

on yhtä mieltä siitä, että kulttuurin merkitys tulisi tuoda näkyvämmin esiin Lissabonin toimintasuunnitelman uudessa vaiheessa, johon siirrytään vuonna 2008;

| (10) | katsoo, että kulttuurin tulisi olla merkittävässä asemassa EU:n ulkosuhteissa keinona tehostaa kansainvälistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

(10)

katsoo, että kulttuurin tulisi olla merkittävässä asemassa EU:n ulkosuhteissa keinona tehostaa kansainvälistä yhteistyötä;

| (11) | painottaa kulttuurin ja kehityksen välistä vahvaa yhteyttä ja suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön ulkoiseen apuun liittyvään aktiivisempaan rooliin dynaamisen kulttuurisektorin luomisen edistämiseksi kehitysmaissa, ja panee merkille komission rahoituksen mobilisointia ja monipuolistamista koskevan ehdotuksen paikallisväestön kulttuurin hyödyntämismahdollisuuksien lisäämiseksi ja kyseisten maiden kulttuurituotteiden tuonnin edistämiseksi Euroopan markkinoille; |
| --- | --- |

(11)

painottaa kulttuurin ja kehityksen välistä vahvaa yhteyttä ja suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön ulkoiseen apuun liittyvään aktiivisempaan rooliin dynaamisen kulttuurisektorin luomisen edistämiseksi kehitysmaissa, ja panee merkille komission rahoituksen mobilisointia ja monipuolistamista koskevan ehdotuksen paikallisväestön kulttuurin hyödyntämismahdollisuuksien lisäämiseksi ja kyseisten maiden kulttuurituotteiden tuonnin edistämiseksi Euroopan markkinoille;

| (12) | painottaa, että on tärkeää syventää kulttuurienvälistä vuoropuhelua kansainvälisellä tasolla myös heikossa asemassa olevien maiden kanssa ja niin, että valtiosta riippumattomat toimijat otetaan mukaan laajemman tiedon ja ymmärryksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

(12)

painottaa, että on tärkeää syventää kulttuurienvälistä vuoropuhelua kansainvälisellä tasolla myös heikossa asemassa olevien maiden kanssa ja niin, että valtiosta riippumattomat toimijat otetaan mukaan laajemman tiedon ja ymmärryksen edistämiseksi.

KULTTUURIA KOSKEVA EUROOPAN UNIONIN ASIALISTA

| 1. | ON TYYTYVÄINEN komission ehdotukseen Euroopan kulttuuria koskevan asialistan määrittelemiseksi; ehdotusta pidetään tärkeänä askeleena kulttuurialan yhteistyön jatkuvassa kehittämisessä ja unionin toimien yhdenmukaisuuden ja näkyvyyden lisäämisessä tällä alalla sekä samalla kulttuurin sektorirajat ylittävän luonteen vahvistamisessa. |
| --- | --- |

1.

ON TYYTYVÄINEN komission ehdotukseen Euroopan kulttuuria koskevan asialistan määrittelemiseksi; ehdotusta pidetään tärkeänä askeleena kulttuurialan yhteistyön jatkuvassa kehittämisessä ja unionin toimien yhdenmukaisuuden ja näkyvyyden lisäämisessä tällä alalla sekä samalla kulttuurin sektorirajat ylittävän luonteen vahvistamisessa.

Strategiset tavoitteet

| 2. | VAHVISTAA seuraavat komission tiedonannon mukaiset strategiset tavoitteet Euroopan unionin yhteisen kulttuuria koskevan asialistan laatimiseksi:






  a) | kulttuurisen moninaisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistäminen; |
| --- | --- | --- |

2.

VAHVISTAA seuraavat komission tiedonannon mukaiset strategiset tavoitteet Euroopan unionin yhteisen kulttuuria koskevan asialistan laatimiseksi:

a)

kulttuurisen moninaisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistäminen;

| b) | kulttuurin tukeminen luovuuden käynnistäjänä kasvua, työllisyyttä, innovaatiota ja kilpailukykyä edistävän Lissabonin strategian puitteissa; |
| --- | --- |

b)

kulttuurin tukeminen luovuuden käynnistäjänä kasvua, työllisyyttä, innovaatiota ja kilpailukykyä edistävän Lissabonin strategian puitteissa;

| c) | kulttuurin edistäminen unionin kansainvälisiin suhteisiin olennaisesti kuuluvana tekijänä. |
| --- | --- |

c)

kulttuurin edistäminen unionin kansainvälisiin suhteisiin olennaisesti kuuluvana tekijänä.

Erityiset tavoitteet

| 3. | KATSOO, että kolmea edellä mainittua strategista tavoitetta voidaan täsmentää seuraavasti:






  A. | KULTTUURISEN MONINAISUUDEN JA KULTTUURIENVÄLISEN VUOROPUHELUN EDISTÄMINEN:






  — | taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten liikkuvuuden tukeminen, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

KATSOO, että kolmea edellä mainittua strategista tavoitetta voidaan täsmentää seuraavasti:

A.

KULTTUURISEN MONINAISUUDEN JA KULTTUURIENVÄLISEN VUOROPUHELUN EDISTÄMINEN:

—

taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten liikkuvuuden tukeminen,

| — | kulttuuriperinnön vaaliminen helpottamalla kokoelmien liikkuvuutta ja edistämällä digitalisointia, jotta yleisön mahdollisuudet tutustua erilaisiin kulttuurin ja kielen ilmaisun muotoihin paranisivat, |
| --- | --- |

—

kulttuuriperinnön vaaliminen helpottamalla kokoelmien liikkuvuutta ja edistämällä digitalisointia, jotta yleisön mahdollisuudet tutustua erilaisiin kulttuurin ja kielen ilmaisun muotoihin paranisivat,

| — | kulttuurienvälisen vuoropuhelun tukeminen pysyvänä prosessina, jolla edistetään eurooppalaista identiteettiä, unionin kansalaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, mukaan lukien kansalaisten monikulttuuristen taitojen kehittäminen. |
| --- | --- |

—

kulttuurienvälisen vuoropuhelun tukeminen pysyvänä prosessina, jolla edistetään eurooppalaista identiteettiä, unionin kansalaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, mukaan lukien kansalaisten monikulttuuristen taitojen kehittäminen.

| B. | KULTTUURIN TUKEMINEN LUOVUUDEN KÄYNNISTÄJÄNÄ:






  — | kulttuurin ja koulutuksen välisen synergian tehokkaamman käytön edistäminen etenkin tukemalla taidekasvatusta ja aktiivista osallistumista kulttuuritoimintaan luovuuden ja innovoinnin kehittämiseksi, |
| --- | --- | --- |

B.

KULTTUURIN TUKEMINEN LUOVUUDEN KÄYNNISTÄJÄNÄ:

—

kulttuurin ja koulutuksen välisen synergian tehokkaamman käytön edistäminen etenkin tukemalla taidekasvatusta ja aktiivista osallistumista kulttuuritoimintaan luovuuden ja innovoinnin kehittämiseksi,

| — | erityisesti kulttuuri- ja luovan alan ammattilaisille räätälöidyn johtaja-, liiketaloudellisen ja yrittäjäkoulutuksen saatavuuden parantaminen, |
| --- | --- |

—

erityisesti kulttuuri- ja luovan alan ammattilaisille räätälöidyn johtaja-, liiketaloudellisen ja yrittäjäkoulutuksen saatavuuden parantaminen,

| — | suotuisan toimintaympäristön luominen kulttuuri- ja luovan teollisuuden, erityisesti audiovisuaalialan, kehitykselle näiden alojen tarjoamien mahdollisuuksien mahdollisimman tehokkaaksi hyödyntämiseksi etenkin pk-yritysten osalta, käyttämällä paremmin olemassa olevia ohjelmia ja aloitteita ja kannustamalla kulttuurialan ja muiden alojen välisiä luovia kumppanuuksia, myös osana paikallistason ja alueiden kehittämistä. |
| --- | --- |

—

suotuisan toimintaympäristön luominen kulttuuri- ja luovan teollisuuden, erityisesti audiovisuaalialan, kehitykselle näiden alojen tarjoamien mahdollisuuksien mahdollisimman tehokkaaksi hyödyntämiseksi etenkin pk-yritysten osalta, käyttämällä paremmin olemassa olevia ohjelmia ja aloitteita ja kannustamalla kulttuurialan ja muiden alojen välisiä luovia kumppanuuksia, myös osana paikallistason ja alueiden kehittämistä.

| C. | KULTTUURI KANSAINVÄLISIIN SUHTEISIIN OLENNAISESTI KUULUVANA TEKIJÄNÄ:






  — | kulttuurin aseman lujittaminen EU:n ulkosuhteissa ja kehityspolitiikassa, |
| --- | --- | --- |

C.

KULTTUURI KANSAINVÄLISIIN SUHTEISIIN OLENNAISESTI KUULUVANA TEKIJÄNÄ:

—

kulttuurin aseman lujittaminen EU:n ulkosuhteissa ja kehityspolitiikassa,

| — | Unescon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan yleissopimuksen tavoitteiden edistäminen ja sen täytäntöönpanon tukeminen kansainvälisellä tasolla;, |
| --- | --- |

—

Unescon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan yleissopimuksen tavoitteiden edistäminen ja sen täytäntöönpanon tukeminen kansainvälisellä tasolla;,

| — | EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuorovaikutuksen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistäminen, |
| --- | --- |

—

EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuorovaikutuksen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistäminen,

| — | EU:n jäsenvaltioiden kulttuurilaitosten, mm. kulttuuri-instituuttien, välisen keskinäisen yhteistyön tukeminen kolmansissa maissa ja yhteistyön edistäminen näiden maiden omien vastaavien laitosten kanssa. |
| --- | --- |

—

EU:n jäsenvaltioiden kulttuurilaitosten, mm. kulttuuri-instituuttien, välisen keskinäisen yhteistyön tukeminen kolmansissa maissa ja yhteistyön edistäminen näiden maiden omien vastaavien laitosten kanssa.

Toissijaisuus ja joustavuus

| 4. | PAINOTTAA, että näihin tavoitteisiin tähtäävällä toiminnalla tulisi olla todellista eurooppalaista lisäarvoa ja että siinä tulisi täysimääräisesti noudattaa toissijaisuusperiaatetta sekä sitä, etteivät nämä Euroopan unionin tason yhteiset suuntaviivat estä jäsenvaltioiden omien kansallisten poliittisten tavoitteiden määrittelyä ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

4.

PAINOTTAA, että näihin tavoitteisiin tähtäävällä toiminnalla tulisi olla todellista eurooppalaista lisäarvoa ja että siinä tulisi täysimääräisesti noudattaa toissijaisuusperiaatetta sekä sitä, etteivät nämä Euroopan unionin tason yhteiset suuntaviivat estä jäsenvaltioiden omien kansallisten poliittisten tavoitteiden määrittelyä ja täytäntöönpanoa.

| 5. | KOROSTAA, että nämä tavoitteet tulisi nähdä joustavina puitteina kulttuurialan tulevalle toiminnalle. |
| --- | --- |

5.

KOROSTAA, että nämä tavoitteet tulisi nähdä joustavina puitteina kulttuurialan tulevalle toiminnalle.

TYÖMENETELMÄT

Kulttuurialan kanssa käytävä vuoropuhelu

| 6. | KATSOO, että jatkuva, monitasoinen ja joustava vuoropuhelu kulttuurialan sidosryhmien kanssa kaikkia tasoja (paikallis-, alue- ja kansallinen taso sekä Euroopan unionin taso) konsultoimalla on keskeistä sekä Euroopan unionin kulttuuria koskevan asialistan kehittämisen että sen täytäntöönpanon kannalta. |
| --- | --- |

6.

KATSOO, että jatkuva, monitasoinen ja joustava vuoropuhelu kulttuurialan sidosryhmien kanssa kaikkia tasoja (paikallis-, alue- ja kansallinen taso sekä Euroopan unionin taso) konsultoimalla on keskeistä sekä Euroopan unionin kulttuuria koskevan asialistan kehittämisen että sen täytäntöönpanon kannalta.

| 7. | ON TYYTYVÄINEN komission pyrkimykseen löytää alaa hyvin edustavia keskustelukumppaneita ja kartoittaa alaa tiedotusyhteyksien luomiseksi ja sidosryhmien kanssa käytävän vuoropuhelun jäsentämiseksi. |
| --- | --- |

7.

ON TYYTYVÄINEN komission pyrkimykseen löytää alaa hyvin edustavia keskustelukumppaneita ja kartoittaa alaa tiedotusyhteyksien luomiseksi ja sidosryhmien kanssa käytävän vuoropuhelun jäsentämiseksi.

| 8. | KATSOO Lissabonissa 26. ja 27. syyskuuta 2007 pidetystä ensimmäisestä eurooppalaisesta kulttuurifoorumista saatujen myönteisten kokemusten perusteella, että niin kansallisella kuin unioninkin tasolla vuorovaikutus kansalaisyhteiskunnan kanssa ja sen sisällä on tärkeää, kun halutaan kuulla sidosryhmien näkemyksiä säännöllisen raportoinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

8.

KATSOO Lissabonissa 26. ja 27. syyskuuta 2007 pidetystä ensimmäisestä eurooppalaisesta kulttuurifoorumista saatujen myönteisten kokemusten perusteella, että niin kansallisella kuin unioninkin tasolla vuorovaikutus kansalaisyhteiskunnan kanssa ja sen sisällä on tärkeää, kun halutaan kuulla sidosryhmien näkemyksiä säännöllisen raportoinnin yhteydessä.

Avoin koordinointimenetelmä

| 9. | KATSOO, että komission ehdottamalla uudella kulttuurialan yhteistyötä koskevalla lähestymistavalla eli avoimella koordinointimenetelmällä, jota sovelletaan erityisesti kulttuurialan ominaispiirteet huomioon ottavalla tavalla, saadaan aikaan joustavat ja ei-sitovat puitteet yhteistyön jäsentämiselle Euroopan unionin kulttuuria koskevan asialistan strategisten tavoitteiden toteuttamiseksi ja parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämiseksi. |
| --- | --- |

9.

KATSOO, että komission ehdottamalla uudella kulttuurialan yhteistyötä koskevalla lähestymistavalla eli avoimella koordinointimenetelmällä, jota sovelletaan erityisesti kulttuurialan ominaispiirteet huomioon ottavalla tavalla, saadaan aikaan joustavat ja ei-sitovat puitteet yhteistyön jäsentämiselle Euroopan unionin kulttuuria koskevan asialistan strategisten tavoitteiden toteuttamiseksi ja parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämiseksi.

| 10. | PÄÄTTÄÄ, että:






  a) | avointa koordinointimenetelmää sovelletaan kulttuurialalle sopivalla joustavalla tavalla jäsenvaltioiden ja niiden alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimivaltaa täysin kunnioittaen sekä toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Jäsenvaltioiden osallistuminen asianomaisiin toimiin ja prosesseihin on vapaaehtoista; |
| --- | --- | --- |

10.

PÄÄTTÄÄ, että:

a)

avointa koordinointimenetelmää sovelletaan kulttuurialalle sopivalla joustavalla tavalla jäsenvaltioiden ja niiden alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimivaltaa täysin kunnioittaen sekä toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Jäsenvaltioiden osallistuminen asianomaisiin toimiin ja prosesseihin on vapaaehtoista;

| b) | avoimen koordinointimenetelmän soveltamisessa kiinnitetään erityistä huomiota siihen, että eri toimijoille aiheutuva taloudellinen ja hallinnollinen taakka on mahdollisimman pieni Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kirjatun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti (4); |
| --- | --- |

b)

avoimen koordinointimenetelmän soveltamisessa kiinnitetään erityistä huomiota siihen, että eri toimijoille aiheutuva taloudellinen ja hallinnollinen taakka on mahdollisimman pieni Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kirjatun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti (4);

| c) | Euroopan unionin kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman tavoitteita toteutetaan kolmivuotisilla työsuunnitelmilla; ne sisältävät rajallisen määrän painopistealueita, joiden neuvosto katsoo sopivan avoimen koordinointimenetelmän piiriin kyseisenä ajanjaksona. Komissio ehdottaa näiden ensisijaisten painopistealueiden pohjalta erityisiä toimia työsuunnitelmiin, joista keskustellaan, joita täydennetään ja ajanmukaistetaan ja jotka ministerineuvosto tarvittaessa hyväksyy; |
| --- | --- |

c)

Euroopan unionin kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman tavoitteita toteutetaan kolmivuotisilla työsuunnitelmilla; ne sisältävät rajallisen määrän painopistealueita, joiden neuvosto katsoo sopivan avoimen koordinointimenetelmän piiriin kyseisenä ajanjaksona. Komissio ehdottaa näiden ensisijaisten painopistealueiden pohjalta erityisiä toimia työsuunnitelmiin, joista keskustellaan, joita täydennetään ja ajanmukaistetaan ja jotka ministerineuvosto tarvittaessa hyväksyy;

| d) | neuvostolla on yhdessä komission kanssa keskeinen tehtävä jatkuvuuden varmistamisessa ja painopistealueiden seurannassa sekä prosessin liikkeellä pitämisessä; |
| --- | --- |

d)

neuvostolla on yhdessä komission kanssa keskeinen tehtävä jatkuvuuden varmistamisessa ja painopistealueiden seurannassa sekä prosessin liikkeellä pitämisessä;

| e) | toimivaltaista neuvoston elintä (kulttuuriasioiden komitea) kuultuaan komissio laatii neuvostolle tilannekatsauksen muun muassa jäsenvaltioiden 10 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti vapaaehtoisesti toimittamien tietojen pohjalta; |
| --- | --- |

e)

toimivaltaista neuvoston elintä (kulttuuriasioiden komitea) kuultuaan komissio laatii neuvostolle tilannekatsauksen muun muassa jäsenvaltioiden 10 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti vapaaehtoisesti toimittamien tietojen pohjalta;

| f) | Euroopan tason kulttuuriyhteistyötä koskevan yleisen tietoisuuden ja yhteistyön näkyvyyden parantamiseksi työsuunnitelman tavoitteista ja painopistealueista tiedotetaan kulttuurialan toimijoille ja suurelle yleisölle. |
| --- | --- |

f)

Euroopan tason kulttuuriyhteistyötä koskevan yleisen tietoisuuden ja yhteistyön näkyvyyden parantamiseksi työsuunnitelman tavoitteista ja painopistealueista tiedotetaan kulttuurialan toimijoille ja suurelle yleisölle.

| 11. | KATSOO 10 c kohdan mukaisesti, että vuosia 2008–2010 koskeva työsuunnitelma keskittyy liitteessä oleviin toiminnan painopistealueisiin. |
| --- | --- |

11.

KATSOO 10 c kohdan mukaisesti, että vuosia 2008–2010 koskeva työsuunnitelma keskittyy liitteessä oleviin toiminnan painopistealueisiin.

| 12. | Neuvosto voi, ottaen huomioon edellä e kohdassa mainitun raportoinnin ja arvioinnin, yhteistyössä komission kanssa tarkastella uudelleen avoimen koordinointimenetelmän soveltamista kulttuurialalla siitä saatujen kokemusten valossa. |
| --- | --- |

12.

Neuvosto voi, ottaen huomioon edellä e kohdassa mainitun raportoinnin ja arvioinnin, yhteistyössä komission kanssa tarkastella uudelleen avoimen koordinointimenetelmän soveltamista kulttuurialalla siitä saatujen kokemusten valossa.

| 13. | Työsuunnitelmien täytäntöönpanosta tiedotetaan Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. |
| --- | --- |

13.

Työsuunnitelmien täytäntöönpanosta tiedotetaan Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

Horisontaaliset näkökohdat

| 14. | KEHOTTAA komissiota jatkamaan kulttuuritilastojen määritelmiä ja menetelmiä koskevaa työtään, jotta voitaisiin saada vertailukelpoisia tilastotietoja tietoon perustuvien toimien ja politiikan tueksi. |
| --- | --- |

14.

KEHOTTAA komissiota jatkamaan kulttuuritilastojen määritelmiä ja menetelmiä koskevaa työtään, jotta voitaisiin saada vertailukelpoisia tilastotietoja tietoon perustuvien toimien ja politiikan tueksi.

| 15. | ON TYYTYVÄINEN siihen, että komissio on perustanut eri toimialojen välisen ryhmän sen varmistamiseksi, että kulttuurinäkökohdat otetaan huomioon perustamissopimuksen muita aloja koskevien määräysten piiriin kuuluvassa komission toiminnassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

15.

ON TYYTYVÄINEN siihen, että komissio on perustanut eri toimialojen välisen ryhmän sen varmistamiseksi, että kulttuurinäkökohdat otetaan huomioon perustamissopimuksen muita aloja koskevien määräysten piiriin kuuluvassa komission toiminnassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| 16. | SUOSITTAA, että kulttuurinäkökohtien ja muiden yhteisön politiikkojen välisiä yhteyksiä vahvistetaan koordinoimalla asianmukaisten neuvostokokoonpanojen työtä asioissa, joilla on vaikutusta kulttuuriin, sekä luomalla tehokas ja johdonmukainen mekanismi kulttuuriasioita koskevaa säännöllistä raportointia ja niiden seurantaa varten perustamissopimuksen muita asioita koskevien määräysten osalta. |
| --- | --- |

16.

SUOSITTAA, että kulttuurinäkökohtien ja muiden yhteisön politiikkojen välisiä yhteyksiä vahvistetaan koordinoimalla asianmukaisten neuvostokokoonpanojen työtä asioissa, joilla on vaikutusta kulttuuriin, sekä luomalla tehokas ja johdonmukainen mekanismi kulttuuriasioita koskevaa säännöllistä raportointia ja niiden seurantaa varten perustamissopimuksen muita asioita koskevien määräysten osalta.

| 17. | PYYTÄÄ Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan tämän päätöslauselman, joka muodostaa puitteet Euroopan unionin kulttuuria koskevalle toimintasuunnitelmalle. |
| --- | --- |

17.

PYYTÄÄ Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan tämän päätöslauselman, joka muodostaa puitteet Euroopan unionin kulttuuria koskevalle toimintasuunnitelmalle.

---

(1)  Asiak. 9496/07 ja siihen liittyvä valmisteluasiakirja, jossa luetteloidaan yhteisön kulttuurialan toimia (asiak. 9496/07 ADD1).

(2)  Asiak. 9021/07.

(3)  EYVL C 162, 6.7.2002 ja asiak. 13839/04.

(4)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artikla sellaisena kuin sitä tulkitaan kyseiseen sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 30 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta ja erityisesti sen 9 kohdan nojalla.

---

LIITE

TOIMINNAN PAINOPISTEALUEET VUOSIKSI 2008–2010

Edellä 10 kohdan c alakohdassa ja 11 kohdassa esitetyn mukaisesti Euroopan unionin kulttuuria koskevan asialistan toimeenpanossa keskitytään strategisten tavoitteiden osalta seuraaviin painopistealueisiin:

| — | taiteilijoiden ja muiden kulttuuri-alan ammattilaisten liikkuvuuden edellytysten parantaminen, |
| --- | --- |

—

taiteilijoiden ja muiden kulttuuri-alan ammattilaisten liikkuvuuden edellytysten parantaminen,

| — | kulttuurin saatavuuden edistäminen erityisesti edistämällä kulttuuriperintöä, monikielisyyttä, digitalisointia, kulttuurimatkailua, synergiaa koulutuksen, erityisesti taidekasvatuksen, kanssa sekä parempaa kokoelmien liikkuvuutta, |
| --- | --- |

—

kulttuurin saatavuuden edistäminen erityisesti edistämällä kulttuuriperintöä, monikielisyyttä, digitalisointia, kulttuurimatkailua, synergiaa koulutuksen, erityisesti taidekasvatuksen, kanssa sekä parempaa kokoelmien liikkuvuutta,

| — | kulttuurialaa koskevan tutkimustiedon, tilastojen ja menetelmien kehittäminen ja niiden vertailukelpoisuuden parantaminen, |
| --- | --- |

—

kulttuurialaa koskevan tutkimustiedon, tilastojen ja menetelmien kehittäminen ja niiden vertailukelpoisuuden parantaminen,

| — | kulttuuri- ja luovan teollisuuden, erityisesti pk-yritysten, potentiaalin mahdollisimman tehokas hyödyntäminen, |
| --- | --- |

—

kulttuuri- ja luovan teollisuuden, erityisesti pk-yritysten, potentiaalin mahdollisimman tehokas hyödyntäminen,

| — | Unescon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan yleissopimuksen tavoitteiden edistäminen ja täytäntöönpanon tukeminen. |
| --- | --- |

—

Unescon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan yleissopimuksen tavoitteiden edistäminen ja täytäntöönpanon tukeminen.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 29.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/5

---

Euron kurssi (1)

28. marraskuuta 2007

(2007/C 287/02)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4747 |
| JPY | Japanin jeniä | 162,02 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4568 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,71375 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3367 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6463 |
| ISK | Islannin kruunua | 91,89 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,1075 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5842 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,494 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 255,27 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6984 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,6489 |
| RON | Romanian leuta | 3,5445 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,239 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,7676 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6719 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4676 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 11,4817 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9184 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1293 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 374,13 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,2344 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,9047 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,319 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 13 887,99 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9882 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 63,184 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 35,983 |
| THB | Thaimaan bahtia | 45,627 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4747

JPY

Japanin jeniä

162,02

DKK

Tanskan kruunua

7,4568

GBP

Englannin puntaa

0,71375

SEK

Ruotsin kruunua

9,3367

CHF

Sveitsin frangia

1,6463

ISK

Islannin kruunua

91,89

NOK

Norjan kruunua

8,1075

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5842

CZK

Tšekin korunaa

26,494

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

255,27

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6984

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,6489

RON

Romanian leuta

3,5445

SKK

Slovakian korunaa

33,239

TRY

Turkin liiraa

1,7676

AUD

Australian dollaria

1,6719

CAD

Kanadan dollaria

1,4676

HKD

Hongkongin dollaria

11,4817

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9184

SGD

Singaporin dollaria

2,1293

KRW

Etelä-Korean wonia

1 374,13

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,2344

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,9047

HRK

Kroatian kunaa

7,319

IDR

Indonesian rupiaa

13 887,99

MYR

Malesian ringgitiä

4,9882

PHP

Filippiinien pesoa

63,184

RUB

Venäjän ruplaa

35,983

THB

Thaimaan bahtia

45,627

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 29.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/6

---

Jäsenten nimittäminen johtavien työsuojelutarkastajien komiteaan toimikaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2009

(2007/C 287/03)

| 1. | Komissio perusti tekemällään päätöksellä 95/319/EY johtavien työsuojelutarkastajien komitean valvomaan työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön johdetun oikeuden tehokasta ja tasapuolista voimaan saattamista komitean jäsenten ja komission tiiviin yhteistyön pohjalta. |
| --- | --- |

1.

Komissio perusti tekemällään päätöksellä 95/319/EY johtavien työsuojelutarkastajien komitean valvomaan työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön johdetun oikeuden tehokasta ja tasapuolista voimaan saattamista komitean jäsenten ja komission tiiviin yhteistyön pohjalta.

| 2. | Kyseisen päätöksen 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että komissio nimeää komitean jäsenet jäsenvaltioiden ehdotuksesta. |
| --- | --- |

2.

Kyseisen päätöksen 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että komissio nimeää komitean jäsenet jäsenvaltioiden ehdotuksesta.

| 3. | Kyseisen päätöksen 5 artiklan 3 kohdassa säädetään, että komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. |
| --- | --- |

3.

Kyseisen päätöksen 5 artiklan 3 kohdassa säädetään, että komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta.

| 4. | Komitean edellinen toimikausi päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006. Näin ollen on tarpeen nimittää komitean jäsenet seuraavaksi toimikaudeksi (joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2009). |
| --- | --- |

4.

Komitean edellinen toimikausi päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006. Näin ollen on tarpeen nimittää komitean jäsenet seuraavaksi toimikaudeksi (joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2009).

| 5. | Kyseisen päätöksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot ovat tehneet komissiolle ehdotuksen edustajistaan komitean jäseniksi. |
| --- | --- |

5.

Kyseisen päätöksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot ovat tehneet komissiolle ehdotuksen edustajistaan komitean jäseniksi.

| 6. | Jäsenvaltioiden tekemien ehdotusten mukaisesti komissio nimeää seuraavat jäsenvaltioiden edustajat komitean jäseniksi kolmen vuoden kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2009. |
| --- | --- |

6.

Jäsenvaltioiden tekemien ehdotusten mukaisesti komissio nimeää seuraavat jäsenvaltioiden edustajat komitean jäseniksi kolmen vuoden kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2009.

| BELGIA | Karel VAN DAMME
  Michel ASEGLIO |
| --- | --- |
| BULGARIA | Totyu MLADENOV
  Veselin VESELINOV |
| TŠEKKI | Rudolf HAHN
  Anežka SIXTOVÁ |
| TANSKA | Jens JENSEN
  Annemarie KNUDSEN |
| SAKSA | Hans-Jürgen BIENECK
  Dr Helmut DEDEN |
| IRLANTI | Michael HENRY
  Peter CLAFFEY |
| VIRO | Herko SUNTS
  Katrin KAARMA |
| KREIKKA | Alexandros KARAGEORGIOU
  Ioanna PAPAIOANNOU |
| ESPANJA | Raimundo ARAGON BOMBIN
  Javier VALLEJO SANTAMARIA |
| RANSKA | Jean BESSIERE
  Christiane GIRAUD |
| ITALIA | Mario NOTARO
  Mariano MARTONE |
| KYPROS | Leandros NICOLAIDES
  Anastasios YIANNAKI |
| LATVIA | Rita ELCE
  Tatjana ZABAROVSKA |
| LIETTUA | Mindaugas PLUKTAS
  Dalia LEGIENE |
| LUXEMBURG | Robert HUBERTY
  Paul WEBER |
| UNKARI | István PAPP
  János GÁDOR |
| MALTA | Mark GAUCI
  Vincent ATTARD |
| ALANKOMAAT | Jaap UIJLENBROEK
  Peter WEEDA |
| ITÄVALTA | Eva-Elisabeth SZYMANSKI
  Gertrud BREINDL |
| PUOLA | Bozena BORYS-SZOPA
  Roman GIEDROJĆ |
| PORTUGALI | Paulo MORGADO DE CARVALHO
  Manuel Joaquim FERREIRA MADURO ROXO |
| ROMANIA | Mariana BASUC
  Silvia TRUFASILA |
| SLOVENIA | Borut BREZOVAR
  Boris RUŽIC |
| SLOVAKIA | Andrej GMITTER
  Jana GIBÓDOVÁ |
| SUOMI | Mikko HURMALAINEN
  Jaakko ITÄKANNAS |
| RUOTSI | Bernt NILSSON
  Bertil REMAEUS |
| YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | Justin MC CRACKEN
  Sandra CALDWELL |

BELGIA

Karel VAN DAMME

Michel ASEGLIO

BULGARIA

Totyu MLADENOV

Veselin VESELINOV

TŠEKKI

Rudolf HAHN

Anežka SIXTOVÁ

TANSKA

Jens JENSEN

Annemarie KNUDSEN

SAKSA

Hans-Jürgen BIENECK

Dr Helmut DEDEN

IRLANTI

Michael HENRY

Peter CLAFFEY

VIRO

Herko SUNTS

Katrin KAARMA

KREIKKA

Alexandros KARAGEORGIOU

Ioanna PAPAIOANNOU

ESPANJA

Raimundo ARAGON BOMBIN

Javier VALLEJO SANTAMARIA

RANSKA

Jean BESSIERE

Christiane GIRAUD

ITALIA

Mario NOTARO

Mariano MARTONE

KYPROS

Leandros NICOLAIDES

Anastasios YIANNAKI

LATVIA

Rita ELCE

Tatjana ZABAROVSKA

LIETTUA

Mindaugas PLUKTAS

Dalia LEGIENE

LUXEMBURG

Robert HUBERTY

Paul WEBER

UNKARI

István PAPP

János GÁDOR

MALTA

Mark GAUCI

Vincent ATTARD

ALANKOMAAT

Jaap UIJLENBROEK

Peter WEEDA

ITÄVALTA

Eva-Elisabeth SZYMANSKI

Gertrud BREINDL

PUOLA

Bozena BORYS-SZOPA

Roman GIEDROJĆ

PORTUGALI

Paulo MORGADO DE CARVALHO

Manuel Joaquim FERREIRA MADURO ROXO

ROMANIA

Mariana BASUC

Silvia TRUFASILA

SLOVENIA

Borut BREZOVAR

Boris RUŽIC

SLOVAKIA

Andrej GMITTER

Jana GIBÓDOVÁ

SUOMI

Mikko HURMALAINEN

Jaakko ITÄKANNAS

RUOTSI

Bernt NILSSON

Bertil REMAEUS

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Justin MC CRACKEN

Sandra CALDWELL

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 29.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/8

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 287/04)

| Tuen numero | XS 277/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Galicia |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal. |
| Oikeusperusta | Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,225 milj. EUR; suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 8.10.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2013 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Muut teollisuusalat, Muut palvelut |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | El director general del Igape |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Tuen numero

XS 277/07

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Galicia

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal.

Oikeusperusta

Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,225 milj. EUR; suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

8.10.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2013

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Muut teollisuusalat, Muut palvelut

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

El director general del Igape

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Tuen numero | XS 278/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Itävalta |
| Alue | Niederösterreich |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04 |
| Oikeusperusta | Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren) |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 1,2 milj. EUR; suunnitellun tuen kokonaismäärä: 0,3 milj. EUR |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 2.4.2004 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 30.6.2008 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ |
| (Geschäftsstelle) |
| Landhausplatz 1, |
| A-3109 St. Pölten |

Tuen numero

XS 278/07

Jäsenvaltio

Itävalta

Alue

Niederösterreich

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04

Oikeusperusta

Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 1,2 milj. EUR; suunnitellun tuen kokonaismäärä: 0,3 milj. EUR

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

2.4.2004

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2008

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ

(Geschäftsstelle)

Landhausplatz 1,

A-3109 St. Pölten

| Tuen numero | XS 279/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Alue | Freistaat Sachsen |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung) |
| Oikeusperusta | Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 13,5 milj. EUR; suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 7.9.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2013 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Str. 9 |
| D-01069 Dresden |

Tuen numero

XS 279/07

Jäsenvaltio

Saksa

Alue

Freistaat Sachsen

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung)

Oikeusperusta

Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 13,5 milj. EUR; suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

7.9.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2013

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Str. 9

D-01069 Dresden

---

| 29.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/10

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 287/05)

| Tuen numero | XS 272/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Itävalta |
| Alue | Burgenland |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen |
| Oikeusperusta | 5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,5 milj. EUR; suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 1.9.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2008 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | WiBAG treuhändig für das Land Burgenland |
| Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer |
| Tel. (43) 05 9010-210 |
| www.wibag.at |
| http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf |
| Marktstrasse 3 |
| A-7000 Eisenstadt |

Tuen numero

XS 272/07

Jäsenvaltio

Itävalta

Alue

Burgenland

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen

Oikeusperusta

5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,5 milj. EUR; suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

1.9.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2008

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

WiBAG treuhändig für das Land Burgenland

Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer

Tel. (43) 05 9010-210

www.wibag.at

http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf

Marktstrasse 3

A-7000 Eisenstadt

| Tuen numero | XS 273/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Puola |
| Alue | Północno-zachodni — woj. Lubuskie |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o. |
| Oikeusperusta | 1) | Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.) |

Tuen numero

XS 273/07

Jäsenvaltio

Puola

Alue

Północno-zachodni — woj. Lubuskie

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o.

Oikeusperusta

1)

Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.)

| 2) | Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007 |
| --- | --- |

2)

Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: —; suunnitellun tuen kokonaismäärä: 0,09276438 milj. EUR

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

20.9.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.7.2013

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Bank Gospodarstwa Krajowego |
| --- |
| Al. Jerozolimskie 7 |
| PL-00-950 Warszawa |

Bank Gospodarstwa Krajowego

Al. Jerozolimskie 7

PL-00-950 Warszawa

Dane do kontaktu:

| 1) | Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22
  E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl |
| --- | --- |

1)

Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22

E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl

| 2) | Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09
  E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl |
| --- | --- |

2)

Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09

E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl

| Tuen numero | XS 275/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Provincia autonoma di Trento |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini») |
| Oikeusperusta | Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,3 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 1.1.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 30.6.2008 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki teollisuusalat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Provincia autonoma di Trento |
| Servizio Industria |
| Via Trenere, 3 |
| I-38100 Trento |

Tuen numero

XS 275/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Provincia autonoma di Trento

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini»)

Oikeusperusta

Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,3 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

1.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2008

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki teollisuusalat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Provincia autonoma di Trento

Servizio Industria

Via Trenere, 3

I-38100 Trento

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

| 29.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/12

---

EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto kantelujen käsittelystä valvontaviranomaisessa ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisesti

(2007/C 287/06)

| A. | Tämä tiedonanto on annettu Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’ETA-sopimus’) ja valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen määräysten nojalla (jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’). |
| --- | --- |

A.

Tämä tiedonanto on annettu Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’ETA-sopimus’) ja valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen määräysten nojalla (jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’).

| B. | Euroopan komissio (jäljempänä ’komissio’) on antanut tiedonannon kantelujen käsittelystä komissiossa EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisesti (1). Kyseinen asiakirja, joka ei ole sitova, sisältää periaatteet ja säännöt, joita komissio noudattaa kilpailun alalla. Siinä myös selitetään, kuinka komissio aikoo käsitellä kanteluja. |
| --- | --- |

B.

Euroopan komissio (jäljempänä ’komissio’) on antanut tiedonannon kantelujen käsittelystä komissiossa EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisesti (1). Kyseinen asiakirja, joka ei ole sitova, sisältää periaatteet ja säännöt, joita komissio noudattaa kilpailun alalla. Siinä myös selitetään, kuinka komissio aikoo käsitellä kanteluja.

| C. | EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että edellä mainittu asiakirja on ETAn kannalta merkityksellinen. Pitääkseen kilpailuolosuhteet tasapuolisina ja varmistaakseen ETAn kilpailusääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen koko Euroopan talousalueella EFTAn valvontaviranomainen antaa tämän tiedonannon sille valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa annettujen valtuuksien nojalla. Se aikoo noudattaa tässä tiedonannossa annettuja periaatteita ja sääntöjä soveltaessaan asian kannalta merkityksellisiä ETAn kilpailusääntöjä yksittäisiin asioihin (2). |
| --- | --- |

C.

EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että edellä mainittu asiakirja on ETAn kannalta merkityksellinen. Pitääkseen kilpailuolosuhteet tasapuolisina ja varmistaakseen ETAn kilpailusääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen koko Euroopan talousalueella EFTAn valvontaviranomainen antaa tämän tiedonannon sille valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa annettujen valtuuksien nojalla. Se aikoo noudattaa tässä tiedonannossa annettuja periaatteita ja sääntöjä soveltaessaan asian kannalta merkityksellisiä ETAn kilpailusääntöjä yksittäisiin asioihin (2).

| D. | Erityisesti tämän tiedonannon tarkoitus on selittää, kuinka EFTAn valvontaviranomainen aikoo käsitellä kanteluja, jotka koskevat ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan epäiltyä rikkomista. |
| --- | --- |

D.

Erityisesti tämän tiedonannon tarkoitus on selittää, kuinka EFTAn valvontaviranomainen aikoo käsitellä kanteluja, jotka koskevat ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan epäiltyä rikkomista.

| E. | Tätä tiedonantoa sovelletaan asioihin, joissa valvontaviranomainen on ETA-sopimuksen 56 artiklan mukainen toimivaltainen valvontaviranomainen. |
| --- | --- |

E.

Tätä tiedonantoa sovelletaan asioihin, joissa valvontaviranomainen on ETA-sopimuksen 56 artiklan mukainen toimivaltainen valvontaviranomainen.

I.   JOHDANTO JA TIEDONANNON AIHE

| 1. | Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan I osan II luvussa (3) (jäljempänä ’II luku’) vahvistetaan järjestelmä, jonka mukaan EFTAn valvontaviranomainen, EFTA-valtioiden kilpailuviranomaiset ja EFTA-valtioiden tuomioistuimet voivat soveltaa ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa. II luvussa tunnustetaan erityisesti valvontaviranomaisen ja julkisina täytäntöönpanoviranomaisina toimivien EFTA-valtioiden kansallisten kilpailuviranomaisten sekä EFTA-valtioiden tuomioistuinten toisiaan täydentävät tehtävät; tuomioistuimet tekevät päätöksiä yksityisten asianosaisten välisissä oikeudenkäynneissä turvatakseen 53 ja 54 artiklasta johtuvat yksilön oikeudet. |
| --- | --- |

1.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan I osan II luvussa (3) (jäljempänä ’II luku’) vahvistetaan järjestelmä, jonka mukaan EFTAn valvontaviranomainen, EFTA-valtioiden kilpailuviranomaiset ja EFTA-valtioiden tuomioistuimet voivat soveltaa ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa. II luvussa tunnustetaan erityisesti valvontaviranomaisen ja julkisina täytäntöönpanoviranomaisina toimivien EFTA-valtioiden kansallisten kilpailuviranomaisten sekä EFTA-valtioiden tuomioistuinten toisiaan täydentävät tehtävät; tuomioistuimet tekevät päätöksiä yksityisten asianosaisten välisissä oikeudenkäynneissä turvatakseen 53 ja 54 artiklasta johtuvat yksilön oikeudet.

| 2. | II luvun mukaisesti julkiset täytäntöönpanoviranomaiset voivat keskittyä tutkimaan 53 ja 54 artiklan vakavaa rikkomista, jonka selville saaminen on usein vaikeaa. Viranomaiset voivat kuitenkin hyödyntää täytäntöönpanotoiminnassaan yritysten ja kuluttajien toimittamia tietoja. |
| --- | --- |

2.

II luvun mukaisesti julkiset täytäntöönpanoviranomaiset voivat keskittyä tutkimaan 53 ja 54 artiklan vakavaa rikkomista, jonka selville saaminen on usein vaikeaa. Viranomaiset voivat kuitenkin hyödyntää täytäntöönpanotoiminnassaan yritysten ja kuluttajien toimittamia tietoja.

| 3. | Tämän vuoksi EFTAn valvontaviranomainen haluaa rohkaista kansalaisia ja yrityksiä ilmoittamaan täytäntöönpanoviranomaisille epäillyistä kilpailusääntöjen rikkomisista. Rikkomisesta voidaan ilmoittaa valvontaviranomaiselle kahdella tavalla, joista ensimmäinen on II luvun 7 artiklan 2 kohdan mukaisen kantelun tekeminen. Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan I osan III luvun 5–9 artiklan (4) mukaisesti (jäljempänä ’III luku’) kantelujen on täytettävä tietyt vaatimukset. |
| --- | --- |

3.

Tämän vuoksi EFTAn valvontaviranomainen haluaa rohkaista kansalaisia ja yrityksiä ilmoittamaan täytäntöönpanoviranomaisille epäillyistä kilpailusääntöjen rikkomisista. Rikkomisesta voidaan ilmoittaa valvontaviranomaiselle kahdella tavalla, joista ensimmäinen on II luvun 7 artiklan 2 kohdan mukaisen kantelun tekeminen. Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan I osan III luvun 5–9 artiklan (4) mukaisesti (jäljempänä ’III luku’) kantelujen on täytettävä tietyt vaatimukset.

| 4. | Toinen rikkomisen ilmoittamistapa on toimittaa markkinatietoja joutumatta noudattamaan II luvun 7 artiklan 2 kohdan nojalla tehdylle kantelulle asetettuja vaatimuksia. EFTAn valvontaviranomainen voi aloittaa näiden 53 ja 54 artiklan epäiltyjä rikkomisia koskevien tietojen perusteella asian tutkinnan (5). Epäiltyjä rikkomisia koskevat tiedot voidaan toimittaa seuraavaan osoitteeseen:





  EFTAn valvontaviranomainen |
| --- | --- |
| Kilpailun ja valtiontukien osasto |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| competition@eftasurv.int |

4.

Toinen rikkomisen ilmoittamistapa on toimittaa markkinatietoja joutumatta noudattamaan II luvun 7 artiklan 2 kohdan nojalla tehdylle kantelulle asetettuja vaatimuksia. EFTAn valvontaviranomainen voi aloittaa näiden 53 ja 54 artiklan epäiltyjä rikkomisia koskevien tietojen perusteella asian tutkinnan (5). Epäiltyjä rikkomisia koskevat tiedot voidaan toimittaa seuraavaan osoitteeseen:

EFTAn valvontaviranomainen

Kilpailun ja valtiontukien osasto

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles/Brussel

competition@eftasurv.int

| 5. | Tässä tiedonannossa pyritään antamaan ohjeita kansalaisille ja yrityksille, jotka etsivät ratkaisua epäiltyihin kilpailusääntöjen rikkomisiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta II ja III luvun soveltamista EFTAn tuomioistuimessa. Tiedonannon kaksi pääosaa ovat seuraavat:






  — | Osassa II annettavilla tiedoilla pyritään helpottamaan päätöksen tekemistä siitä, kannattaisiko asiasta tehdä kantelu EFTAn valvontaviranomaiselle vai olisiko se parempi saattaa kansallisen tuomioistuimen ratkaistavaksi. Lisäksi tässä osassa kerrataan periaatteet, joita sovelletaan valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden kansallisten kilpailuviranomaisten väliseen työnjakoon II luvun mukaisessa täytäntöönpanojärjestelmässä ja jotka määritetään tiedonannossa yhteistyöstä EFTA-valtioiden kansallisten kilpailuviranomaisten verkostossa (6). |
| --- | --- | --- |

5.

Tässä tiedonannossa pyritään antamaan ohjeita kansalaisille ja yrityksille, jotka etsivät ratkaisua epäiltyihin kilpailusääntöjen rikkomisiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta II ja III luvun soveltamista EFTAn tuomioistuimessa. Tiedonannon kaksi pääosaa ovat seuraavat:

—

Osassa II annettavilla tiedoilla pyritään helpottamaan päätöksen tekemistä siitä, kannattaisiko asiasta tehdä kantelu EFTAn valvontaviranomaiselle vai olisiko se parempi saattaa kansallisen tuomioistuimen ratkaistavaksi. Lisäksi tässä osassa kerrataan periaatteet, joita sovelletaan valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden kansallisten kilpailuviranomaisten väliseen työnjakoon II luvun mukaisessa täytäntöönpanojärjestelmässä ja jotka määritetään tiedonannossa yhteistyöstä EFTA-valtioiden kansallisten kilpailuviranomaisten verkostossa (6).

| — | Osassa III annetaan tietoja menettelytavasta, jota valvontaviranomainen soveltaa käsitellessään II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja kanteluja. |
| --- | --- |

—

Osassa III annetaan tietoja menettelytavasta, jota valvontaviranomainen soveltaa käsitellessään II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja kanteluja.

| 6. | Tässä tiedonannossa ei käsitellä seuraavia tilanteita:






  — | EFTA-valtioiden II luvun 7 artiklan 2 kohdan nojalla tekemät kantelut, |
| --- | --- | --- |

6.

Tässä tiedonannossa ei käsitellä seuraavia tilanteita:

—

EFTA-valtioiden II luvun 7 artiklan 2 kohdan nojalla tekemät kantelut,

| — | kantelut, joissa EFTAn valvontaviranomaista pyydetään toteuttamaan EFTA-valtioon kohdistuvia toimenpiteitä ETA-sopimuksen 59 artiklan 3 kohdan sekä 53 ja 54 artiklan nojalla, |
| --- | --- |

—

kantelut, joissa EFTAn valvontaviranomaista pyydetään toteuttamaan EFTA-valtioon kohdistuvia toimenpiteitä ETA-sopimuksen 59 artiklan 3 kohdan sekä 53 ja 54 artiklan nojalla,

| — | valtiontukia koskevaan ETA-sopimuksen 61 artiklaan liittyvät kantelut, ja |
| --- | --- |

—

valtiontukia koskevaan ETA-sopimuksen 61 artiklaan liittyvät kantelut, ja

| — | kantelut, joita valvontaviranomainen voi tehdä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 31 artiklan nojalla EFTA-valtion rikottua velvoitteitaan. |
| --- | --- |

—

kantelut, joita valvontaviranomainen voi tehdä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 31 artiklan nojalla EFTA-valtion rikottua velvoitteitaan.

II.   EPÄILTYJÄ ETA-SOPIMUKSEN 53 JA 54 ARTIKLAN RIKKOMISIA KOSKEVIEN KANTELUJEN TEKEMISEKSI KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT MAHDOLLISUUDET

A.   II luvulla luodun uuden täytäntöönpanojärjestelmän mukaiset kantelut

| 7. | Kantelija voi kantelun luonteesta riippuen tehdä kantelun joko kansalliselle tuomioistuimelle tai julkisena täytäntöönpanoviranomaisena toimivalle EFTA-valtion kilpailuviranomaiselle. Tässä luvussa annetaan mahdollisille kantelijoille tietoja, joiden perusteella niiden olisi kyettävä tekemään perusteltu päätös siitä, olisiko niiden syytä kääntyä EFTAn valvontaviranomaisen, EFTA-valtion kilpailuviranomaisen vai kansallisen tuomioistuimen puoleen. |
| --- | --- |

7.

Kantelija voi kantelun luonteesta riippuen tehdä kantelun joko kansalliselle tuomioistuimelle tai julkisena täytäntöönpanoviranomaisena toimivalle EFTA-valtion kilpailuviranomaiselle. Tässä luvussa annetaan mahdollisille kantelijoille tietoja, joiden perusteella niiden olisi kyettävä tekemään perusteltu päätös siitä, olisiko niiden syytä kääntyä EFTAn valvontaviranomaisen, EFTA-valtion kilpailuviranomaisen vai kansallisen tuomioistuimen puoleen.

| 8. | Kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on turvata yksilön oikeudet, mikä velvoittaa ne tekemään päätöksen kaikista niiden ratkaistaviksi saatetuista asioista. Julkisilla täytäntöönpanoviranomaisilla ei kuitenkaan ole resursseja tutkia kaikkia kanteluja vaan niiden on määriteltävä asioiden käsittelyn painopisteet. EFTAn valvontaviranomainen, jonka tehtävänä on ETA-sopimuksen 55 artiklan 1 kohdan nojalla huolehtia ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklassa määrättyjen periaatteiden soveltamisesta, vastaa Euroopan talousalueen kilpailupolitiikkaa koskevien suuntaviivojen määrittelystä ja täytäntöönpanosta (7). Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on tämän tehtävän tehokkaasti suorittaakseen oikeus asettaa EY:n perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan nojalla sen käsiteltäväksi saatetut kantelut tärkeysjärjestykseen (8). Valvontaviranomainen katsoo, että sama periaate pätee valvontaviranomaiseen ETA-sopimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

8.

Kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on turvata yksilön oikeudet, mikä velvoittaa ne tekemään päätöksen kaikista niiden ratkaistaviksi saatetuista asioista. Julkisilla täytäntöönpanoviranomaisilla ei kuitenkaan ole resursseja tutkia kaikkia kanteluja vaan niiden on määriteltävä asioiden käsittelyn painopisteet. EFTAn valvontaviranomainen, jonka tehtävänä on ETA-sopimuksen 55 artiklan 1 kohdan nojalla huolehtia ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklassa määrättyjen periaatteiden soveltamisesta, vastaa Euroopan talousalueen kilpailupolitiikkaa koskevien suuntaviivojen määrittelystä ja täytäntöönpanosta (7). Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on tämän tehtävän tehokkaasti suorittaakseen oikeus asettaa EY:n perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan nojalla sen käsiteltäväksi saatetut kantelut tärkeysjärjestykseen (8). Valvontaviranomainen katsoo, että sama periaate pätee valvontaviranomaiseen ETA-sopimuksen yhteydessä.

| 9. | II luvulla annetaan EFTAn valvontaviranomaisen ohella EFTA-valtioiden tuomioistuimille ja kilpailuviranomaisille valtuudet soveltaa ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa kokonaisuudessaan. II luvun yhtenä päätavoitteena on saada EFTA-valtioiden tuomioistuimet ja kilpailuviranomaiset osallistumaan tehokkaasti 53 ja 54 artiklan täytäntöönpanoon (9). |
| --- | --- |

9.

II luvulla annetaan EFTAn valvontaviranomaisen ohella EFTA-valtioiden tuomioistuimille ja kilpailuviranomaisille valtuudet soveltaa ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa kokonaisuudessaan. II luvun yhtenä päätavoitteena on saada EFTA-valtioiden tuomioistuimet ja kilpailuviranomaiset osallistumaan tehokkaasti 53 ja 54 artiklan täytäntöönpanoon (9).

| 10. | Lisäksi II luvun 3 artiklassa säädetään, että EFTA-valtioiden tuomioistuinten ja kilpailuviranomaisten on sovellettava ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa kaikkiin sopimuksia ja menettelytapoja koskeviin asioihin, jotka voivat vaikuttaa kansallisen kilpailulainsäädännön soveltamisalaan kuuluvaan ETA-sopimuksen osapuolena olevien jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi II luvun 11 ja 15 artiklalla luodaan erilaisia järjestelyjä, joiden avulla EFTA-valtioiden tuomioistuimet ja kilpailuviranomaiset voivat tehdä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa yhteistyötä 53 ja 54 artiklan soveltamisessa. |
| --- | --- |

10.

Lisäksi II luvun 3 artiklassa säädetään, että EFTA-valtioiden tuomioistuinten ja kilpailuviranomaisten on sovellettava ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa kaikkiin sopimuksia ja menettelytapoja koskeviin asioihin, jotka voivat vaikuttaa kansallisen kilpailulainsäädännön soveltamisalaan kuuluvaan ETA-sopimuksen osapuolena olevien jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi II luvun 11 ja 15 artiklalla luodaan erilaisia järjestelyjä, joiden avulla EFTA-valtioiden tuomioistuimet ja kilpailuviranomaiset voivat tehdä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa yhteistyötä 53 ja 54 artiklan soveltamisessa.

| 11. | Tämän uuden lainsäädäntökehyksen avulla EFTAn valvontaviranomainen aikoo kohdentaa täytäntöönpanoon liittyvät resurssinsa uudelleen noudattaen seuraavia periaatteita:






  — | etusija annetaan ETAn kilpailusääntöjen täytäntöönpanolle asioissa, jotka parhaiten soveltuvat valvontaviranomaisen käsiteltäviksi (10), ja resurssit keskitetään vakavimpiin rikkomisiin, |
| --- | --- | --- |

11.

Tämän uuden lainsäädäntökehyksen avulla EFTAn valvontaviranomainen aikoo kohdentaa täytäntöönpanoon liittyvät resurssinsa uudelleen noudattaen seuraavia periaatteita:

—

etusija annetaan ETAn kilpailusääntöjen täytäntöönpanolle asioissa, jotka parhaiten soveltuvat valvontaviranomaisen käsiteltäviksi (10), ja resurssit keskitetään vakavimpiin rikkomisiin,

| — | käsitellään asioita, joihin EFTAn valvontaviranomaisen olisi kohdistettava toimenpiteitä ETAn kilpailupolitiikan määrittelemiseksi ja/tai ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

käsitellään asioita, joihin EFTAn valvontaviranomaisen olisi kohdistettava toimenpiteitä ETAn kilpailupolitiikan määrittelemiseksi ja/tai ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

B.   Yksityisen ja julkisen täytäntöönpanon toisiaan täydentävät tehtävät

| 12. | Yhteisön tuomioistuimet ovat johdonmukaisesti katsoneet, että kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on turvata perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan ja 82 artiklan välittömän oikeusvaikutuksen luomat yksilön oikeudet (11). ETA-sopimuksen 7 artiklasta ja ETA-sopimuksen pöytäkirjasta 35 seuraa, että ETAn oikeuteen ei sisälly lainsäädäntövaltuuksien siirtämistä. Tämän vuoksi ETAn oikeudessa ei edellytetä, että yksilöt ja yritykset voivat vedota kansallisissa tuomioistuimissa suoraan täytäntöön panemattomiin ETA-sääntöihin (12). Pöytäkirjan 35 mukaan EFTA-valtiot sitoutuvat kuitenkin antamaan tarvittaessa lainsäädäntöä, jonka mukaan täytäntöön pannut ETA-säännöt ovat ensisijaisia tilanteissa, joissa ne ja muut laissa olevat säännökset ovat mahdollisesti ristiriidassa keskenään. EFTAn tuomioistuimen mukaan kuuluu erottamattomasti tällaisen säännöksen luonteeseen, että tilanteissa, joissa täytäntöön pannut ETA-säännöt ja kansallinen lainsäädäntö ovat keskenään ristiriidassa, yksilöillä ja yrityksillä on oltava oikeus vedota ETA-sopimuksen määräyksiin ja vaatia sen mukaisten oikeuksiensa toteuttamista myös kansallisella tasolla sillä perusteella, että se on tai siitä on tehty osa asianomaista kansallista oikeusjärjestystä, edellyttäen että ETA-säännökset ovat ehdottomia ja riittävän täsmällisiä (13). |
| --- | --- |

12.

Yhteisön tuomioistuimet ovat johdonmukaisesti katsoneet, että kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on turvata perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan ja 82 artiklan välittömän oikeusvaikutuksen luomat yksilön oikeudet (11). ETA-sopimuksen 7 artiklasta ja ETA-sopimuksen pöytäkirjasta 35 seuraa, että ETAn oikeuteen ei sisälly lainsäädäntövaltuuksien siirtämistä. Tämän vuoksi ETAn oikeudessa ei edellytetä, että yksilöt ja yritykset voivat vedota kansallisissa tuomioistuimissa suoraan täytäntöön panemattomiin ETA-sääntöihin (12). Pöytäkirjan 35 mukaan EFTA-valtiot sitoutuvat kuitenkin antamaan tarvittaessa lainsäädäntöä, jonka mukaan täytäntöön pannut ETA-säännöt ovat ensisijaisia tilanteissa, joissa ne ja muut laissa olevat säännökset ovat mahdollisesti ristiriidassa keskenään. EFTAn tuomioistuimen mukaan kuuluu erottamattomasti tällaisen säännöksen luonteeseen, että tilanteissa, joissa täytäntöön pannut ETA-säännöt ja kansallinen lainsäädäntö ovat keskenään ristiriidassa, yksilöillä ja yrityksillä on oltava oikeus vedota ETA-sopimuksen määräyksiin ja vaatia sen mukaisten oikeuksiensa toteuttamista myös kansallisella tasolla sillä perusteella, että se on tai siitä on tehty osa asianomaista kansallista oikeusjärjestystä, edellyttäen että ETA-säännökset ovat ehdottomia ja riittävän täsmällisiä (13).

| 13. | Kansalliset tuomioistuimet voivat päättää sopimusten pätevyydestä tai pätemättömyydestä ja vain niillä on ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan rikkomistapauksissa oikeus myöntää vahingonkorvauksia yksityishenkilölle. Jokaisen kansalaisen on voitava hakea korvausta kilpailua rajoittavan tai vääristävän sopimuksen tai toimintatavan hänelle aiheuttamasta vahingosta, jotta ETAn kilpailusääntöjen tehokkuus varmistetaan täysimääräisesti. Kansallisissa tuomioistuimissa käsiteltävät vahingonkorvauskanteet voivat merkittävällä tavalla edistää tehokkaan kilpailun ylläpitämistä kaikkialla, missä ETA-sopimusta sovelletaan, koska niillä yritykset voidaan saada luopumaan kilpailua rajoittavien sopimusten ja menettelytapojen toteuttamisesta tai soveltamisesta (14). |
| --- | --- |

13.

Kansalliset tuomioistuimet voivat päättää sopimusten pätevyydestä tai pätemättömyydestä ja vain niillä on ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan rikkomistapauksissa oikeus myöntää vahingonkorvauksia yksityishenkilölle. Jokaisen kansalaisen on voitava hakea korvausta kilpailua rajoittavan tai vääristävän sopimuksen tai toimintatavan hänelle aiheuttamasta vahingosta, jotta ETAn kilpailusääntöjen tehokkuus varmistetaan täysimääräisesti. Kansallisissa tuomioistuimissa käsiteltävät vahingonkorvauskanteet voivat merkittävällä tavalla edistää tehokkaan kilpailun ylläpitämistä kaikkialla, missä ETA-sopimusta sovelletaan, koska niillä yritykset voidaan saada luopumaan kilpailua rajoittavien sopimusten ja menettelytapojen toteuttamisesta tai soveltamisesta (14).

| 14. | II luvussa otetaan nimenomaisesti huomioon se, että kansallisilla tuomioistuimilla on keskeinen rooli ETAn kilpailusääntöjen soveltamisessa (15). Koska II luvussa annetaan 53 artiklan 3 kohdan soveltamista koskevat valtuudet myös kansallisille tuomioistuimille, se poistaa yrityksiltä mahdollisuuden viivästyttää asian käsittelyä kansallisissa tuomioistuimissa EFTAn valvontaviranomaiselle tehtävällä ilmoituksella ja kumoaa siten yhden niistä esteistä, jotka haittasivat yksityisen kanteen nostamista vielä aikaisempien sääntöjen voimassaolojaksolla. |
| --- | --- |

14.

II luvussa otetaan nimenomaisesti huomioon se, että kansallisilla tuomioistuimilla on keskeinen rooli ETAn kilpailusääntöjen soveltamisessa (15). Koska II luvussa annetaan 53 artiklan 3 kohdan soveltamista koskevat valtuudet myös kansallisille tuomioistuimille, se poistaa yrityksiltä mahdollisuuden viivästyttää asian käsittelyä kansallisissa tuomioistuimissa EFTAn valvontaviranomaiselle tehtävällä ilmoituksella ja kumoaa siten yhden niistä esteistä, jotka haittasivat yksityisen kanteen nostamista vielä aikaisempien sääntöjen voimassaolojaksolla.

| 15. | II luvun 15 artiklan 1 kohdassa säädetään nimenomaisesti, että kansalliset tuomioistuimet voivat pyytää EFTAn valvontaviranomaiselta lausuntoja tai tietoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten tuomioistuinten oikeutta tai velvollisuutta esittää EFTAn tuomioistuimelle ennakkoratkaisupyyntö valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 34 artiklan mukaisesti. Tällä säännöksellä pyritään helpottamaan 53 ja 54 artiklan soveltamista kansallisissa tuomioistuimissa (16). |
| --- | --- |

15.

II luvun 15 artiklan 1 kohdassa säädetään nimenomaisesti, että kansalliset tuomioistuimet voivat pyytää EFTAn valvontaviranomaiselta lausuntoja tai tietoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten tuomioistuinten oikeutta tai velvollisuutta esittää EFTAn tuomioistuimelle ennakkoratkaisupyyntö valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 34 artiklan mukaisesti. Tällä säännöksellä pyritään helpottamaan 53 ja 54 artiklan soveltamista kansallisissa tuomioistuimissa (16).

| 16. | Asian käsittelemisestä kansallisissa tuomioistuimissa koituu kantelijalle seuraavia etuja:






  — | Kansalliset tuomioistuimet voivat määrätä korvauksia vahingoista, joita 53 tai 54 artiklan rikkominen on aiheuttanut. |
| --- | --- | --- |

16.

Asian käsittelemisestä kansallisissa tuomioistuimissa koituu kantelijalle seuraavia etuja:

—

Kansalliset tuomioistuimet voivat määrätä korvauksia vahingoista, joita 53 tai 54 artiklan rikkominen on aiheuttanut.

| — | Kansalliset tuomioistuimet voivat tehdä päätöksiä maksuvaatimuksista tai sopimusvelvoitteista, jotka perustuvat sopimukseen, jonka kyseiset tuomioistuimet tutkivat 53 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kansalliset tuomioistuimet voivat tehdä päätöksiä maksuvaatimuksista tai sopimusvelvoitteista, jotka perustuvat sopimukseen, jonka kyseiset tuomioistuimet tutkivat 53 artiklan mukaisesti.

| — | Kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on soveltaa 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua siviilioikeudellista mitätöintiseuraamusta yksilöiden välisiin sopimussuhteisiin (17). Erityisesti ne voivat arvioida sovellettavan kansallisen lainsäädännön valossa tiettyjen sopimusehtojen pätemättömyyden soveltamisalaa ja seurauksia 53 artiklan 2 kohdan nojalla ottaen erityisesti huomioon kaikki muut sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat asiat (18). |
| --- | --- |

—

Kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on soveltaa 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua siviilioikeudellista mitätöintiseuraamusta yksilöiden välisiin sopimussuhteisiin (17). Erityisesti ne voivat arvioida sovellettavan kansallisen lainsäädännön valossa tiettyjen sopimusehtojen pätemättömyyden soveltamisalaa ja seurauksia 53 artiklan 2 kohdan nojalla ottaen erityisesti huomioon kaikki muut sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat asiat (18).

| — | Kansalliset tuomioistuimet soveltuvat yleensä EFTAn valvontaviranomaista paremmin välitoimien määräämiseen (19). |
| --- | --- |

—

Kansalliset tuomioistuimet soveltuvat yleensä EFTAn valvontaviranomaista paremmin välitoimien määräämiseen (19).

| — | Kansallisissa tuomioistuimissa on mahdollista yhdistää ETAn kilpailulainsäädäntöön perustuva vaatimus kansalliseen lainsäädäntöön perustuviin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

—

Kansallisissa tuomioistuimissa on mahdollista yhdistää ETAn kilpailulainsäädäntöön perustuva vaatimus kansalliseen lainsäädäntöön perustuviin vaatimuksiin.

| — | Tuomioistuimilla on yleensä valtuudet määrätä oikeudenkäyntikulut korvattaviksi asian voittaneelle. Valvontaviranomaisen hallinnollisissa menettelyissä tätä mahdollisuutta ei ole. |
| --- | --- |

—

Tuomioistuimilla on yleensä valtuudet määrätä oikeudenkäyntikulut korvattaviksi asian voittaneelle. Valvontaviranomaisen hallinnollisissa menettelyissä tätä mahdollisuutta ei ole.

| 17. | Se, että kantelija voi varmistaa oikeuksiensa suojan kansallisessa tuomioistuimessa nostettavalla kanteella, on merkittävä tekijä, jonka EFTAn valvontaviranomainen voi ottaa huomioon tarkastellessaan ETA-sopimukseen perustuvaa etua kantelun tutkinnan yhteydessä (20). |
| --- | --- |

17.

Se, että kantelija voi varmistaa oikeuksiensa suojan kansallisessa tuomioistuimessa nostettavalla kanteella, on merkittävä tekijä, jonka EFTAn valvontaviranomainen voi ottaa huomioon tarkastellessaan ETA-sopimukseen perustuvaa etua kantelun tutkinnan yhteydessä (20).

| 18. | EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että II luvulla luotu uusi täytäntöönpanojärjestelmä vahvistaa kantelijoiden mahdollisuuksia etsiä ja löytää tehokkaita ratkaisuja kansallisissa tuomioistuimissa. |
| --- | --- |

18.

EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että II luvulla luotu uusi täytäntöönpanojärjestelmä vahvistaa kantelijoiden mahdollisuuksia etsiä ja löytää tehokkaita ratkaisuja kansallisissa tuomioistuimissa.

C.   Julkisten täytäntöönpanoviranomaisten välinen työnjako EFTA-pilarin mukaisella alueella

| 19. | II luvulla luodaan järjestelmä, jossa EFTAn valvontaviranomaisella ja EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisilla on valtuudet soveltaa 53 ja 54 artiklaa täysimääräisesti (5 artikla). EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisten harjoittamaa hajautettua täytäntöönpanoa edistetään lisäksi tietojenvaihtoa (12 artikla) ja tutkintaan liittyvää keskinäistä apua (22 artikla) koskevalla mahdollisuudella. |
| --- | --- |

19.

II luvulla luodaan järjestelmä, jossa EFTAn valvontaviranomaisella ja EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisilla on valtuudet soveltaa 53 ja 54 artiklaa täysimääräisesti (5 artikla). EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisten harjoittamaa hajautettua täytäntöönpanoa edistetään lisäksi tietojenvaihtoa (12 artikla) ja tutkintaan liittyvää keskinäistä apua (22 artikla) koskevalla mahdollisuudella.

| 20. | II luvulla ei säännellä EFTAn valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisten välistä työnjakoa vaan tehtävät jaetaan tapauskohtaisesti valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisten välisenä yhteistyönä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa. II luvun tavoitteena on varmistaa 53 ja 54 artiklan tehokas täytäntöönpano EFTAn julkisten täytäntöönpanoviranomaisten välisellä joustavalla tapauskohtaisella työnjaolla. |
| --- | --- |

20.

II luvulla ei säännellä EFTAn valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisten välistä työnjakoa vaan tehtävät jaetaan tapauskohtaisesti valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisten välisenä yhteistyönä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa. II luvun tavoitteena on varmistaa 53 ja 54 artiklan tehokas täytäntöönpano EFTAn julkisten täytäntöönpanoviranomaisten välisellä joustavalla tapauskohtaisella työnjaolla.

| 21. | EFTAn valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisten keskinäistä työnjakoa koskevista suuntaviivoista on annettu tiedonanto (21). Tähän EFTAn julkisten täytäntöönpanoviranomaisten suhteita koskevaan tiedonantoon sisältyvät ohjeet ovat kiinnostavia myös kantelijoiden kannalta, sillä tiedonannon mukaan ne voivat osoittaa kantelun viranomaiselle, joka todennäköisesti soveltuu erityisen hyvin käsittelemään kyseistä asiaa. |
| --- | --- |

21.

EFTAn valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisten keskinäistä työnjakoa koskevista suuntaviivoista on annettu tiedonanto (21). Tähän EFTAn julkisten täytäntöönpanoviranomaisten suhteita koskevaan tiedonantoon sisältyvät ohjeet ovat kiinnostavia myös kantelijoiden kannalta, sillä tiedonannon mukaan ne voivat osoittaa kantelun viranomaiselle, joka todennäköisesti soveltuu erityisen hyvin käsittelemään kyseistä asiaa.

| 22. | Tiedonannossa yhteistyöstä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa todetaan erityisesti seuraavaa (22):
  ”Viranomaisen voidaan katsoa soveltuvan käsittelemään asiaa, jos seuraavat kolme kumulatiivista edellytystä täyttyvät:






  1) | sopimuksella tai menettelytavalla on merkittäviä suoria tosiasiallisia tai ennakoitavia vaikutuksia kilpailuun sen alueella, sopimus tai menettelytapa pannaan täytäntöön sen alueella tai on saanut alkunsa sen alueella; |
| --- | --- | --- |

22.

Tiedonannossa yhteistyöstä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa todetaan erityisesti seuraavaa (22):

”Viranomaisen voidaan katsoa soveltuvan käsittelemään asiaa, jos seuraavat kolme kumulatiivista edellytystä täyttyvät:

1)

sopimuksella tai menettelytavalla on merkittäviä suoria tosiasiallisia tai ennakoitavia vaikutuksia kilpailuun sen alueella, sopimus tai menettelytapa pannaan täytäntöön sen alueella tai on saanut alkunsa sen alueella;

| 2) | viranomainen pystyy tehokkaasti lopettamaan koko rikkomisen, eli se antaa lopettamismääräyksen, jolla rikkominen saadaan loppumaan, ja se voi tarvittaessa rangaista rikkomisesta asianmukaisesti; |
| --- | --- |

2)

viranomainen pystyy tehokkaasti lopettamaan koko rikkomisen, eli se antaa lopettamismääräyksen, jolla rikkominen saadaan loppumaan, ja se voi tarvittaessa rangaista rikkomisesta asianmukaisesti;

| 3) | se voi kerätä, mahdollisesti muiden viranomaisten avulla, todisteet, joita tarvitaan rikkomisen toteen näyttämiseen. |
| --- | --- |

3)

se voi kerätä, mahdollisesti muiden viranomaisten avulla, todisteet, joita tarvitaan rikkomisen toteen näyttämiseen.

Edellä esitetyistä perusteista ilmenee, että rikkomisen ja EFTA-valtion alueen välillä on oltava olennainen kytkös, jotta kyseisen EFTA-valtion kilpailuviranomaisen voitaisiin katsoa soveltuvan erityisen hyvin käsittelemään asiaa. Voidaan olettaa, että useimmissa tapauksissa niiden EFTA-valtioiden kilpailuviranomaiset, joissa rikkominen vaikuttaa olennaisesti kilpailuun, soveltuvat käsittelemään asiaa, kunhan ne pystyvät lopettamaan rikkomisen tehokkaasti joko yksin tai yhdessä muiden kanssa, ellei EFTAn valvontaviranomainen sovellu vielä paremmin käsittelemään asiaa (ks. jäljempänä [...]).

Edellä esitetystä voidaan päätellä, että yksittäinen jäsenvaltion kilpailuviranomainen soveltuu yleensä käsittelemään sellaisia sopimuksia tai menettelytapoja, jotka vaikuttavat olennaisesti kilpailuun pääasiallisesti sen alueella [...].

Lisäksi jäsenvaltion kilpailuviranomaisen yksinomainen toiminta saattaa olla tarkoituksenmukaista myös silloin, kun se riittää lopettamaan rikkomisen kokonaisuudessaan, vaikka usean jäsenvaltion kilpailuviranomaisten voitaisiin katsoa soveltuvan yhtä hyvin käsittelemään asiaa.

Usean jäsenvaltion kilpailuviranomaisten rinnakkainen toiminta saattaa olla tarkoituksenmukaista silloin, kun sopimus tai menettelytapa vaikuttaa olennaisesti kilpailuun niiden kaikkien alueilla eikä yhden jäsenvaltion kilpailuviranomaisen toiminnalla saada lopetettua rikkomista kokonaisuudessaan ja/tai määrättyä siitä asianmukaisia seuraamuksia [...].

Asiaa rinnakkain käsittelevät viranomaiset pyrkivät yhteensovittamaan toimintansa mahdollisimman hyvin. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ne voivat katsoa aiheelliseksi valita keskuudestaan johtavan viranomaisen ja siirtämään tälle joitakin tehtäviä, kuten tutkintatoimien koordinoinnin, kuitenkin siten, että kukin viranomainen säilyttää vastuun omista menettelyistään.

EFTAn valvontaviranomainen soveltuu myös erityisen hyvin käsittelemään asiaa silloin, kun yksi tai useampi sopimus tai menettelytapa, samankaltaisten sopimusten tai menettelytapojen verkostot mukaan luettuina, vaikuttaa kilpailuun kahdessa tai useammassa EFTA-valtiossa (rajatylittävillä markkinoilla, jotka kattavat vähintään kaksi EFTA-valtiota, tai useilla kansallisilla markkinoilla).

Lisäksi EFTAn valvontaviranomainen soveltuu erityisen hyvin käsittelemään asiaa silloin, kun kyseinen asia liittyy läheisesti sellaisiin muihin ETAn säännöksiin, joiden soveltaminen kuuluu yksinomaan valvontaviranomaisen toimivaltaan tai joita valvontaviranomainen soveltaa tehokkaammin, tai jos ETAn etu edellyttää, että se tekee päätöksen ETAn kilpailupolitiikan määrittelemiseksi uuden kilpailua koskevan ongelman alalla tai kilpailusääntöjen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.”

| 23. | EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa kantelun perusteella tutkittaviksi otettuja asioita koskevat tiedot toimitetaan verkoston muiden jäsenten käyttöön ennen ensimmäisen virallisen tutkintatoimenpiteen aloittamista tai välittömästi sen aloittamisen jälkeen (23). Jos sama kantelu on tehty useille viranomaisille tai asiaa ei ole jätetty sitä käsittelemään soveltuvan viranomaisen käsiteltäväksi, verkoston jäsenet pyrkivät määrittämään ohjeellisen kahden kuukauden määräajan kuluessa, minkä viranomaisen tai viranomaisten vastuulla kyseisen asian käsittelyn pitäisi olla. |
| --- | --- |

23.

EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa kantelun perusteella tutkittaviksi otettuja asioita koskevat tiedot toimitetaan verkoston muiden jäsenten käyttöön ennen ensimmäisen virallisen tutkintatoimenpiteen aloittamista tai välittömästi sen aloittamisen jälkeen (23). Jos sama kantelu on tehty useille viranomaisille tai asiaa ei ole jätetty sitä käsittelemään soveltuvan viranomaisen käsiteltäväksi, verkoston jäsenet pyrkivät määrittämään ohjeellisen kahden kuukauden määräajan kuluessa, minkä viranomaisen tai viranomaisten vastuulla kyseisen asian käsittelyn pitäisi olla.

| 24. | Kantelijat ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä vähentämään mahdollisesti ilmenevää tarvetta niiden tekemän kantelun käsittelypaikan siirtämiseen. Kantelijoiden olisikin perustettava päätöksensä kantelun tekopaikasta edellä oleviin suuntaviivoihin yhteistyöstä kilpailuviranomaisten verkostossa. Jos asian käsittelypaikkaa kuitenkin siirretään verkostossa, käsittelyyn osallistuvat kilpailuviranomaiset ilmoittavat siirrosta mahdollisimman pian kyseisille yrityksille ja kantelijoille (24). |
| --- | --- |

24.

Kantelijat ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä vähentämään mahdollisesti ilmenevää tarvetta niiden tekemän kantelun käsittelypaikan siirtämiseen. Kantelijoiden olisikin perustettava päätöksensä kantelun tekopaikasta edellä oleviin suuntaviivoihin yhteistyöstä kilpailuviranomaisten verkostossa. Jos asian käsittelypaikkaa kuitenkin siirretään verkostossa, käsittelyyn osallistuvat kilpailuviranomaiset ilmoittavat siirrosta mahdollisimman pian kyseisille yrityksille ja kantelijoille (24).

| 25. | EFTAn valvontaviranomainen voi II luvun 13 artiklan mukaisesti hylätä kantelun sillä perusteella, että jonkin EFTA-valtion kilpailuviranomainen käsittelee tai on jo käsitellyt asiaa. Tällöin valvontaviranomaisen on III luvun 9 artiklan mukaisesti ilmoitettava kantelijalle viipymättä asiaa käsittelevä tai asian jo käsitellyt kansallinen kilpailuviranomainen. |
| --- | --- |

25.

EFTAn valvontaviranomainen voi II luvun 13 artiklan mukaisesti hylätä kantelun sillä perusteella, että jonkin EFTA-valtion kilpailuviranomainen käsittelee tai on jo käsitellyt asiaa. Tällöin valvontaviranomaisen on III luvun 9 artiklan mukaisesti ilmoitettava kantelijalle viipymättä asiaa käsittelevä tai asian jo käsitellyt kansallinen kilpailuviranomainen.

III.   II LUVUN 7 ARTIKLAN 2 KOHDAN NOJALLA TEHTYJEN KANTELUJEN KÄSITTELY EFTAN VALVONTAVIRANOMAISESSA

A.   Yleistä

| 26. | II luvun 7 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti luonnolliset tai oikeushenkilöt, jotka voivat osoittaa asian koskevan oikeutettua etuaan (25), voivat tehdä kantelun, jossa ne pyytävät EFTAn valvontaviranomaista toteamaan 53 ja 54 artiklan rikkomisen ja määräämään rikkominen lopetettavaksi II luvun 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tiedonannon tässä osassa käsitellään II luvun 7 artiklan 2 kohdan mukaisiin kanteluihin sovellettavia vaatimuksia, niiden arviointia ja valvontaviranomaisen noudattamaa menettelytapaa. |
| --- | --- |

26.

II luvun 7 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti luonnolliset tai oikeushenkilöt, jotka voivat osoittaa asian koskevan oikeutettua etuaan (25), voivat tehdä kantelun, jossa ne pyytävät EFTAn valvontaviranomaista toteamaan 53 ja 54 artiklan rikkomisen ja määräämään rikkominen lopetettavaksi II luvun 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tiedonannon tässä osassa käsitellään II luvun 7 artiklan 2 kohdan mukaisiin kanteluihin sovellettavia vaatimuksia, niiden arviointia ja valvontaviranomaisen noudattamaa menettelytapaa.

| 27. | Toisin kuin siviilituomioistuimet, joiden tehtävänä on turvata yksityishenkilöiden henkilökohtaiset oikeudet, EFTAn valvontaviranomainen on hallintoviranomainen, jonka on toimittava yleisen edun hyväksi. Valvontaviranomaisen tehtävään julkisena täytäntöönpanoviranomaisena kuuluu luontaisesti, että sillä on täytäntöönpanotoiminnassaan jonkin verran harkintavaltaa painopisteiden määrittelemiseksi (26). |
| --- | --- |

27.

Toisin kuin siviilituomioistuimet, joiden tehtävänä on turvata yksityishenkilöiden henkilökohtaiset oikeudet, EFTAn valvontaviranomainen on hallintoviranomainen, jonka on toimittava yleisen edun hyväksi. Valvontaviranomaisen tehtävään julkisena täytäntöönpanoviranomaisena kuuluu luontaisesti, että sillä on täytäntöönpanotoiminnassaan jonkin verran harkintavaltaa painopisteiden määrittelemiseksi (26).

| 28. | EFTAn valvontaviranomaisella on oikeus asettaa sen käsiteltäväksi saatetut kantelut tärkeysjärjestykseen ja se voi käyttää asiaan liittyvää ETA-sopimukseen perustuvaa etua ensisijaisuuden perusteena (27). Valvontaviranomainen voi hylätä kantelun, jos se katsoo, että asiaan ei liity jatkotutkinnan edellyttämää riittävää ETA-sopimukseen perustuvaa etua. Jos valvontaviranomainen hylkää kantelun, kantelijalla on oikeus saada valvontaviranomaiselta päätös (28), sanotun kuitenkaan rajoittamatta III luvun 7 artiklan 3 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

28.

EFTAn valvontaviranomaisella on oikeus asettaa sen käsiteltäväksi saatetut kantelut tärkeysjärjestykseen ja se voi käyttää asiaan liittyvää ETA-sopimukseen perustuvaa etua ensisijaisuuden perusteena (27). Valvontaviranomainen voi hylätä kantelun, jos se katsoo, että asiaan ei liity jatkotutkinnan edellyttämää riittävää ETA-sopimukseen perustuvaa etua. Jos valvontaviranomainen hylkää kantelun, kantelijalla on oikeus saada valvontaviranomaiselta päätös (28), sanotun kuitenkaan rajoittamatta III luvun 7 artiklan 3 kohdan soveltamista.

B.   Kantelun tekeminen II luvun 7 artiklan 2 kohdan nojalla

a)   Kantelulomake

| 29. | II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kantelu voidaan tehdä ainoastaan 53 tai 54 artiklan epäillyn rikkomisen perusteella, jotta EFTAn valvontaviranomainen toteuttaisi II luvun 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä. II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kantelun on oltava yhdenmukainen III luvun 5 artiklan 1 kohdassa mainitun C-lomakkeen kanssa. |
| --- | --- |

29.

II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kantelu voidaan tehdä ainoastaan 53 tai 54 artiklan epäillyn rikkomisen perusteella, jotta EFTAn valvontaviranomainen toteuttaisi II luvun 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä. II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kantelun on oltava yhdenmukainen III luvun 5 artiklan 1 kohdassa mainitun C-lomakkeen kanssa.

| 30. | C-lomake on saatavana verkkosivustolla http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ ja on myös tämän tiedonannon liitteenä. Kantelu on toimitettava kolmena paperikopiona ja mahdollisuuksien mukaan myös sähköisenä kopiona. Lisäksi kantelijan on toimitettava valvontaviranomaiselle kantelusta toisinto, josta on poistettu luottamukselliset tiedot (III luvun 5 artiklan 2 kohta). Sähköinen kopio voidaan toimittaa EFTAn valvontaviranomaiselle edellä mainitun verkkosivuston kautta ja paperikopiot seuraavaan osoitteeseen:





  EFTAn valvontaviranomainen |
| --- | --- |
| Kilpailun ja valtiontukien osasto |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |

30.

C-lomake on saatavana verkkosivustolla http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ ja on myös tämän tiedonannon liitteenä. Kantelu on toimitettava kolmena paperikopiona ja mahdollisuuksien mukaan myös sähköisenä kopiona. Lisäksi kantelijan on toimitettava valvontaviranomaiselle kantelusta toisinto, josta on poistettu luottamukselliset tiedot (III luvun 5 artiklan 2 kohta). Sähköinen kopio voidaan toimittaa EFTAn valvontaviranomaiselle edellä mainitun verkkosivuston kautta ja paperikopiot seuraavaan osoitteeseen:

EFTAn valvontaviranomainen

Kilpailun ja valtiontukien osasto

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles/Brussel

| 31. | Kantelijoiden on annettava C-lomakkeessa kaikki kanteluunsa liittyvät tiedot. Lisäksi niiden on toimitettava kopiot asian kannalta merkityksellisistä täydentävistä asiakirjoista, jotka ovat niiden saatavilla, ja mahdollisuuksien mukaan osoitettava, mistä EFTAn valvontaviranomainen voi hankkia ne asian kannalta merkitykselliset tiedot ja asiakirjat, jotka eivät ole kantelijoiden itsensä saatavilla. Erityistapauksissa valvontaviranomainen voi vapauttaa kantelijat osittain C-lomakkeessa vaadittujen tietojen toimittamisesta (III luvun 5 artiklan 1 kohta). Valvontaviranomainen katsoo, että tämä mahdollisuus voi helpottaa kuluttajayhdistyksiä tekemään kantelun erityisesti silloin, kun muilta osin perustellun kantelun kohteina olevia yrityksiä koskevat tiedot eivät ole kuluttajayhdistyksen saatavilla. |
| --- | --- |

31.

Kantelijoiden on annettava C-lomakkeessa kaikki kanteluunsa liittyvät tiedot. Lisäksi niiden on toimitettava kopiot asian kannalta merkityksellisistä täydentävistä asiakirjoista, jotka ovat niiden saatavilla, ja mahdollisuuksien mukaan osoitettava, mistä EFTAn valvontaviranomainen voi hankkia ne asian kannalta merkitykselliset tiedot ja asiakirjat, jotka eivät ole kantelijoiden itsensä saatavilla. Erityistapauksissa valvontaviranomainen voi vapauttaa kantelijat osittain C-lomakkeessa vaadittujen tietojen toimittamisesta (III luvun 5 artiklan 1 kohta). Valvontaviranomainen katsoo, että tämä mahdollisuus voi helpottaa kuluttajayhdistyksiä tekemään kantelun erityisesti silloin, kun muilta osin perustellun kantelun kohteina olevia yrityksiä koskevat tiedot eivät ole kuluttajayhdistyksen saatavilla.

| 32. | EFTAn valvontaviranomainen katsoo sille kirjeitse toimitetut tiedot, jotka eivät täytä III luvun 5 artiklan vaatimuksia ja joita ei siitä syystä katsota II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuiksi kanteluiksi, yleistiedoiksi, joiden perusteella asia voidaan tarvittaessa ottaa tutkittavaksi omasta aloitteesta (ks. edellä 4 kohta). |
| --- | --- |

32.

EFTAn valvontaviranomainen katsoo sille kirjeitse toimitetut tiedot, jotka eivät täytä III luvun 5 artiklan vaatimuksia ja joita ei siitä syystä katsota II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuiksi kanteluiksi, yleistiedoiksi, joiden perusteella asia voidaan tarvittaessa ottaa tutkittavaksi omasta aloitteesta (ks. edellä 4 kohta).

b)   Oikeutettu etu

| 33. | II luvun 7 artiklan 2 kohdan mukaan virallisen kantelun voivat tehdä luonnolliset tai oikeushenkilöt, jotka voivat osoittaa asian koskevan oikeutettua etuaan (29). EFTA-valtioiden tekemien kanteluiden voidaan poikkeuksetta katsoa koskevan niiden oikeutettua etua. |
| --- | --- |

33.

II luvun 7 artiklan 2 kohdan mukaan virallisen kantelun voivat tehdä luonnolliset tai oikeushenkilöt, jotka voivat osoittaa asian koskevan oikeutettua etuaan (29). EFTA-valtioiden tekemien kanteluiden voidaan poikkeuksetta katsoa koskevan niiden oikeutettua etua.

| 34. | Oikeutettua etua koskeva edellytys ei ole useinkaan kyseenalainen, sillä epäillyllä rikkomisella on yleensä välittömiä haitallisia vaikutuksia kantelijoihin. On kuitenkin tilanteita, joissa 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ’oikeutetun edun’ edellytyksen täyttyminen voidaan varmistaa vain yksityiskohtaisemman tarkastelun perusteella. Hyödyllisiä ohjeita voidaan parhaiten antaa esimerkkiluettelossa, joka ei välttämättä ole tyhjentävä. |
| --- | --- |

34.

Oikeutettua etua koskeva edellytys ei ole useinkaan kyseenalainen, sillä epäillyllä rikkomisella on yleensä välittömiä haitallisia vaikutuksia kantelijoihin. On kuitenkin tilanteita, joissa 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ’oikeutetun edun’ edellytyksen täyttyminen voidaan varmistaa vain yksityiskohtaisemman tarkastelun perusteella. Hyödyllisiä ohjeita voidaan parhaiten antaa esimerkkiluettelossa, joka ei välttämättä ole tyhjentävä.

| 35. | Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on katsonut, että yritysten yhteenliittymä voi vedota oikeutettuun etuun tehdessään kantelun jäseniään koskevasta toiminnasta, vaikka kantelun kohteena oleva toiminta ei koske välittömästi sen oikeuksia samalla tavoin kuin yritysten, jotka itse toimivat merkityksellisillä markkinoilla. Kantelun tekeminen on mahdollista, jos yhteenliittymällä on oikeus edustaa jäseniään ja jos kantelun kohteena oleva toiminta voi vaikuttaa haitallisesti sen jäsenten etuun (30). Toisaalta on todettu, että komissiolla on oikeus olla hyväksymättä sellaisen yritysten yhteenliittymän tekemää kantelua, jonka jäsenet eivät ole osallistuneet liiketoimintaan, josta on tehty kantelu (31). |
| --- | --- |

35.

Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on katsonut, että yritysten yhteenliittymä voi vedota oikeutettuun etuun tehdessään kantelun jäseniään koskevasta toiminnasta, vaikka kantelun kohteena oleva toiminta ei koske välittömästi sen oikeuksia samalla tavoin kuin yritysten, jotka itse toimivat merkityksellisillä markkinoilla. Kantelun tekeminen on mahdollista, jos yhteenliittymällä on oikeus edustaa jäseniään ja jos kantelun kohteena oleva toiminta voi vaikuttaa haitallisesti sen jäsenten etuun (30). Toisaalta on todettu, että komissiolla on oikeus olla hyväksymättä sellaisen yritysten yhteenliittymän tekemää kantelua, jonka jäsenet eivät ole osallistuneet liiketoimintaan, josta on tehty kantelu (31).

| 36. | Tämän oikeuskäytännön perusteella EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että yritykset (ne itse tai niiden etujen ajamiseen oikeutetut yhteenliittymät) voivat vedota oikeutettuun etuun, jos ne toimivat merkityksellisillä markkinoilla tai jos kantelun kohteena olevalla toiminnalla on välittömiä haitallisia vaikutuksia niiden etuihin. Valvontaviranomainen katsoo, että oikeutettuun etuun voivat vedota esimerkiksi kantelun kohteena olevan sopimuksen tai menettelytavan osapuolet, kantelun kohteena olevasta toiminnasta oletettavasti kärsineet kilpailijat ja jakelujärjestelmän ulkopuolelle jääneet yritykset. |
| --- | --- |

36.

Tämän oikeuskäytännön perusteella EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että yritykset (ne itse tai niiden etujen ajamiseen oikeutetut yhteenliittymät) voivat vedota oikeutettuun etuun, jos ne toimivat merkityksellisillä markkinoilla tai jos kantelun kohteena olevalla toiminnalla on välittömiä haitallisia vaikutuksia niiden etuihin. Valvontaviranomainen katsoo, että oikeutettuun etuun voivat vedota esimerkiksi kantelun kohteena olevan sopimuksen tai menettelytavan osapuolet, kantelun kohteena olevasta toiminnasta oletettavasti kärsineet kilpailijat ja jakelujärjestelmän ulkopuolelle jääneet yritykset.

| 37. | Myös kuluttajayhdistykset voivat tehdä kanteluja EFTAn valvontaviranomaiselle (32). Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että mahdollisuus vedota oikeutettuun etuun on myös yksittäisillä kuluttajilla, joiden taloudellisiin etuihin asialla on välittömiä haitallisia vaikutuksia siltä osin kuin he ovat rikkomisen kohteena olevien tavaroiden tai palvelujen ostajia (33). |
| --- | --- |

37.

Myös kuluttajayhdistykset voivat tehdä kanteluja EFTAn valvontaviranomaiselle (32). Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että mahdollisuus vedota oikeutettuun etuun on myös yksittäisillä kuluttajilla, joiden taloudellisiin etuihin asialla on välittömiä haitallisia vaikutuksia siltä osin kuin he ovat rikkomisen kohteena olevien tavaroiden tai palvelujen ostajia (33).

| 38. | EFTAn valvontaviranomainen ei kuitenkaan pidä 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna oikeutettuna etuna niiden henkilöiden tai organisaatioiden etua, jotka ilmoittavat toimivansa yleisen edun puolesta osoittamatta, että rikkomisella on välittömiä haitallisia vaikutuksia niihin tai niiden jäseniin (pro bono publico). |
| --- | --- |

38.

EFTAn valvontaviranomainen ei kuitenkaan pidä 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna oikeutettuna etuna niiden henkilöiden tai organisaatioiden etua, jotka ilmoittavat toimivansa yleisen edun puolesta osoittamatta, että rikkomisella on välittömiä haitallisia vaikutuksia niihin tai niiden jäseniin (pro bono publico).

| 39. | Paikallis- tai alueviranomaiset voivat kyetä osoittamaan asian koskevan niiden oikeutettua etua kantelun kohteena olevan toiminnan vaikutuspiiriin kuuluvien tavaroiden tai palvelujen ostajina tai käyttäjinä. Niillä ei kuitenkaan voida katsoa olevan II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua mahdollisuutta vedota oikeutettuun etuun siltä osin kuin ne tuovat epäillyt rikkomiset EFTAn valvontaviranomaisen tietoon yleisen edun puolesta (pro bono publico). |
| --- | --- |

39.

Paikallis- tai alueviranomaiset voivat kyetä osoittamaan asian koskevan niiden oikeutettua etua kantelun kohteena olevan toiminnan vaikutuspiiriin kuuluvien tavaroiden tai palvelujen ostajina tai käyttäjinä. Niillä ei kuitenkaan voida katsoa olevan II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua mahdollisuutta vedota oikeutettuun etuun siltä osin kuin ne tuovat epäillyt rikkomiset EFTAn valvontaviranomaisen tietoon yleisen edun puolesta (pro bono publico).

| 40. | Kantelijoiden on osoitettava asian koskevan oikeutettua etuaan. Jos kantelun tekevä luonnollinen tai oikeushenkilö ei kykene osoittamaan asian koskevan oikeutettua etuaan, EFTAn valvontaviranomaisella on oikeus olla hyväksymättä kantelua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvontaviranomaisen oikeutta aloittaa tutkinta oma-aloitteisesti. Valvontaviranomainen voi selvittää tämän vaatimuksen täyttymisen missä tahansa tutkinnan vaiheessa (34). |
| --- | --- |

40.

Kantelijoiden on osoitettava asian koskevan oikeutettua etuaan. Jos kantelun tekevä luonnollinen tai oikeushenkilö ei kykene osoittamaan asian koskevan oikeutettua etuaan, EFTAn valvontaviranomaisella on oikeus olla hyväksymättä kantelua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvontaviranomaisen oikeutta aloittaa tutkinta oma-aloitteisesti. Valvontaviranomainen voi selvittää tämän vaatimuksen täyttymisen missä tahansa tutkinnan vaiheessa (34).

C.   Kantelujen arviointi

a)   ETA-sopimukseen perustuva etu

| 41. | Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön ja komission tapauskäytännön mukaisesti EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että sen ei edellytetä tutkivan jokaista tapausta erikseen (35) eikä varsinkaan tekevän valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua päätöstä siitä, onko ETA-sopimuksen 53 tai 54 artiklaa rikottu vai ei (36), vaan sillä on oikeus asettaa sen käsiteltäväksi saatetut kantelut tärkeysjärjestykseen ja käyttää ETA-sopimukseen perustuvaa etua perusteena valitsemalleen tärkeysjärjestykselle (37). Tilanne on erilainen ainoastaan silloin, kun kantelu kuuluu valvontaviranomaisen yksinomaisen toimivallan piiriin (38). |
| --- | --- |

41.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön ja komission tapauskäytännön mukaisesti EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että sen ei edellytetä tutkivan jokaista tapausta erikseen (35) eikä varsinkaan tekevän valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua päätöstä siitä, onko ETA-sopimuksen 53 tai 54 artiklaa rikottu vai ei (36), vaan sillä on oikeus asettaa sen käsiteltäväksi saatetut kantelut tärkeysjärjestykseen ja käyttää ETA-sopimukseen perustuvaa etua perusteena valitsemalleen tärkeysjärjestykselle (37). Tilanne on erilainen ainoastaan silloin, kun kantelu kuuluu valvontaviranomaisen yksinomaisen toimivallan piiriin (38).

| 42. | EFTAn valvontaviranomaisen on kuitenkin tutkittava huolellisesti kantelijan esittämät asiatiedot ja oikeudelliset seikat arvioidakseen ETA-sopimukseen perustuvan edun asian jatkotutkinnassa (39). |
| --- | --- |

42.

EFTAn valvontaviranomaisen on kuitenkin tutkittava huolellisesti kantelijan esittämät asiatiedot ja oikeudelliset seikat arvioidakseen ETA-sopimukseen perustuvan edun asian jatkotutkinnassa (39).

| 43. | Kanteluun liittyvän ETA-sopimukseen perustuvan edun arviointi riippuu kuhunkin yksittäiseen asiaan liittyvistä olosuhteista. EFTAn valvontaviranomaisen käyttämien arviointiperusteiden lukumäärää ei sen vuoksi ole rajoitettu eikä valvontaviranomaisen myöskään tarvitse käyttää yksinomaan tiettyjä arviointiperusteita. Koska tosiasialliset ja oikeudelliset olosuhteet voivat tapauskohtaisesti poiketa toisistaan huomattavasti, on sallittua soveltaa uusia arviointiperusteita, joita ei ole otettu aiemmin huomioon (40). Tarvittaessa valvontaviranomainen voi pitää jotakin tiettyä arviointiperustetta ETA-sopimukseen perustuvan edun arvioinnin kannalta ensisijaisena (41). |
| --- | --- |

43.

Kanteluun liittyvän ETA-sopimukseen perustuvan edun arviointi riippuu kuhunkin yksittäiseen asiaan liittyvistä olosuhteista. EFTAn valvontaviranomaisen käyttämien arviointiperusteiden lukumäärää ei sen vuoksi ole rajoitettu eikä valvontaviranomaisen myöskään tarvitse käyttää yksinomaan tiettyjä arviointiperusteita. Koska tosiasialliset ja oikeudelliset olosuhteet voivat tapauskohtaisesti poiketa toisistaan huomattavasti, on sallittua soveltaa uusia arviointiperusteita, joita ei ole otettu aiemmin huomioon (40). Tarvittaessa valvontaviranomainen voi pitää jotakin tiettyä arviointiperustetta ETA-sopimukseen perustuvan edun arvioinnin kannalta ensisijaisena (41).

| 44. | Seuraavia perusteita voidaan pitää merkityksellisinä sen arvioimiseksi, onko asian (jatko) tutkinta ETA-sopimukseen perustuvan edun mukaista:






  — | EFTAn valvontaviranomainen voi hylätä kantelun sillä perusteella, että kantelija voi vedota kansalliseen tuomioistuimeen puolustaakseen oikeuksiaan (42). |
| --- | --- | --- |

44.

Seuraavia perusteita voidaan pitää merkityksellisinä sen arvioimiseksi, onko asian (jatko) tutkinta ETA-sopimukseen perustuvan edun mukaista:

—

EFTAn valvontaviranomainen voi hylätä kantelun sillä perusteella, että kantelija voi vedota kansalliseen tuomioistuimeen puolustaakseen oikeuksiaan (42).

| — | Valvontaviranomainen ei voi periaatteessa sulkea tiettyjä tilanteita ETA-sopimuksella sille annetun toimivallan ulkopuolelle vaan sen on arvioitava tapauskohtaisesti, kuinka vakavia epäillyt rikkomiset ovat ja kuinka pitkäaikaisia niiden vaikutukset ovat. Tämä tarkoittaa varsinkin sitä, että valvontaviranomaisen on otettava huomioon kantelun kohteena olevien rikkomisten kesto ja laajuus sekä niiden vaikutukset kilpailutilanteeseen alueella, jolla ETA-sopimusta sovelletaan (43). |
| --- | --- |

—

Valvontaviranomainen ei voi periaatteessa sulkea tiettyjä tilanteita ETA-sopimuksella sille annetun toimivallan ulkopuolelle vaan sen on arvioitava tapauskohtaisesti, kuinka vakavia epäillyt rikkomiset ovat ja kuinka pitkäaikaisia niiden vaikutukset ovat. Tämä tarkoittaa varsinkin sitä, että valvontaviranomaisen on otettava huomioon kantelun kohteena olevien rikkomisten kesto ja laajuus sekä niiden vaikutukset kilpailutilanteeseen alueella, jolla ETA-sopimusta sovelletaan (43).

| — | Valvontaviranomainen voi joutua vertaamaan toisiinsa epäillyn rikkomisen merkitystä ETA-sopimuksen toiminnan kannalta, rikkomisen toteamisen todennäköisyyttä ja tarvittavan tutkinnan laajuutta, jotta se voi hoitaa tehtävänsä ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan noudattamisen varmistajana (44). |
| --- | --- |

—

Valvontaviranomainen voi joutua vertaamaan toisiinsa epäillyn rikkomisen merkitystä ETA-sopimuksen toiminnan kannalta, rikkomisen toteamisen todennäköisyyttä ja tarvittavan tutkinnan laajuutta, jotta se voi hoitaa tehtävänsä ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan noudattamisen varmistajana (44).

| — | Vaikka valvontaviranomaisen harkintavalta ei riipu siitä, missä vaiheessa asian tutkinta on, tutkinnan vaihe on kuitenkin osa asiaan liittyvistä olosuhteista, jotka valvontaviranomaisen on mahdollisesti otettava huomioon (45). |
| --- | --- |

—

Vaikka valvontaviranomaisen harkintavalta ei riipu siitä, missä vaiheessa asian tutkinta on, tutkinnan vaihe on kuitenkin osa asiaan liittyvistä olosuhteista, jotka valvontaviranomaisen on mahdollisesti otettava huomioon (45).

| — | Valvontaviranomainen voi päättää, että ei ole tarkoituksenmukaista tutkia kantelua, jossa esitetyt menettelytavat eivät ole enää käytössä. Tämän vuoksi valvontaviranomaisen on kuitenkin selvitettävä, onko toiminnalla edelleen haitallisia vaikutuksia kilpailuun ja liittyykö kanteluun ETA-sopimukseen perustuva etu rikkomisen vakavuuden tai vaikutusten pitkäaikaisuuden perusteella (46). |
| --- | --- |

—

Valvontaviranomainen voi päättää, että ei ole tarkoituksenmukaista tutkia kantelua, jossa esitetyt menettelytavat eivät ole enää käytössä. Tämän vuoksi valvontaviranomaisen on kuitenkin selvitettävä, onko toiminnalla edelleen haitallisia vaikutuksia kilpailuun ja liittyykö kanteluun ETA-sopimukseen perustuva etu rikkomisen vakavuuden tai vaikutusten pitkäaikaisuuden perusteella (46).

| — | Valvontaviranomainen voi myös päättää, että ei ole tarkoituksenmukaista tutkia kantelua, jos kyseiset yritykset sopivat muuttavansa toimintaansa siten, että valvontaviranomainen voi katsoa, että ETA-sopimukseen perustuva etu ei enää riitä perusteeksi (47). |
| --- | --- |

—

Valvontaviranomainen voi myös päättää, että ei ole tarkoituksenmukaista tutkia kantelua, jos kyseiset yritykset sopivat muuttavansa toimintaansa siten, että valvontaviranomainen voi katsoa, että ETA-sopimukseen perustuva etu ei enää riitä perusteeksi (47).

| 45. | Jos EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että asiaan ei liity riittävää (jatko) tutkintaan oikeuttavaa ETA-sopimukseen perustuvaa etua, se voi hylätä kantelun tällä perusteella. Tällainen päätös voidaan tehdä joko ennen tutkinnan aloittamista tai tutkintatoimenpiteiden toteuttamisen jälkeen (48). Valvontaviranomaisella ei kuitenkaan ole velvollisuutta hylätä valitusta riittävän suuren ETA-sopimukseen perustuvan edun puuttumisen vuoksi (49). |
| --- | --- |

45.

Jos EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että asiaan ei liity riittävää (jatko) tutkintaan oikeuttavaa ETA-sopimukseen perustuvaa etua, se voi hylätä kantelun tällä perusteella. Tällainen päätös voidaan tehdä joko ennen tutkinnan aloittamista tai tutkintatoimenpiteiden toteuttamisen jälkeen (48). Valvontaviranomaisella ei kuitenkaan ole velvollisuutta hylätä valitusta riittävän suuren ETA-sopimukseen perustuvan edun puuttumisen vuoksi (49).

b)   Arviointi 53 ja 54 artiklan nojalla

| 46. | Kantelun 53 ja 54 artiklan mukainen tutkinta sisältää kaksi osaa: toisaalta on tutkittava tosiseikat 53 tai 54 artiklan rikkomisen osoittamiseksi ja toisaalta on suoritettava kantelun kohteena olevan toiminnan oikeudellinen arviointi. |
| --- | --- |

46.

Kantelun 53 ja 54 artiklan mukainen tutkinta sisältää kaksi osaa: toisaalta on tutkittava tosiseikat 53 tai 54 artiklan rikkomisen osoittamiseksi ja toisaalta on suoritettava kantelun kohteena olevan toiminnan oikeudellinen arviointi.

| 47. | Vaikka kantelu noudattaa III luvun 5 artiklan ja C-lomakkeen vaatimuksia, se voidaan hylätä, jos siinä ei näytetä riittävässä määrin toteen esitettyjä väitteitä (50). Hylätäkseen kantelun sillä perusteella, että kantelun kohteina olevat menettelytavat eivät ole ETAn kilpailusääntöjen vastaisia tai että ne eivät kuulu niiden soveltamisalaan, valvontaviranomaisen ei tarvitse ottaa huomioon sellaisia seikkoja, joita kantelija ei ole saattanut sen tietoon ja jotka se olisi voinut saada selville vain aloittamalla asian tutkinnan (51). |
| --- | --- |

47.

Vaikka kantelu noudattaa III luvun 5 artiklan ja C-lomakkeen vaatimuksia, se voidaan hylätä, jos siinä ei näytetä riittävässä määrin toteen esitettyjä väitteitä (50). Hylätäkseen kantelun sillä perusteella, että kantelun kohteina olevat menettelytavat eivät ole ETAn kilpailusääntöjen vastaisia tai että ne eivät kuulu niiden soveltamisalaan, valvontaviranomaisen ei tarvitse ottaa huomioon sellaisia seikkoja, joita kantelija ei ole saattanut sen tietoon ja jotka se olisi voinut saada selville vain aloittamalla asian tutkinnan (51).

| 48. | Sopimusten ja menettelytapojen oikeudellisessa arvioinnissa 53 ja 54 artiklan nojalla käytettäviä perusteita ei voida käsitellä tyhjentävästi tässä tiedonannossa. Mahdollisten kantelijoiden olisi kuitenkin käytettävä hyväkseen EFTAn valvontaviranomaiselta saatavia yksityiskohtaisia ohjeita (52) muiden lähteiden ja varsinkin EFTAn tuomioistuimen ja yhteisön tuomioistuinten oikeuskäytännön sekä valvontaviranomaisen ja komission tapauskäytännön lisäksi (53). Jäljempänä olevissa kohdissa käsitellään erikseen neljää näkökohtaa ja kerrotaan, mistä saa niihin liittyviä lisäohjeita. |
| --- | --- |

48.

Sopimusten ja menettelytapojen oikeudellisessa arvioinnissa 53 ja 54 artiklan nojalla käytettäviä perusteita ei voida käsitellä tyhjentävästi tässä tiedonannossa. Mahdollisten kantelijoiden olisi kuitenkin käytettävä hyväkseen EFTAn valvontaviranomaiselta saatavia yksityiskohtaisia ohjeita (52) muiden lähteiden ja varsinkin EFTAn tuomioistuimen ja yhteisön tuomioistuinten oikeuskäytännön sekä valvontaviranomaisen ja komission tapauskäytännön lisäksi (53). Jäljempänä olevissa kohdissa käsitellään erikseen neljää näkökohtaa ja kerrotaan, mistä saa niihin liittyviä lisäohjeita.

| 49. | Sopimukset ja menettelytavat kuuluvat 53 ja 54 artiklan soveltamisalaan, jos ne voivat vaikuttaa ETA-sopimuksen osapuolina olevien valtioiden väliseen kauppaan. Jos sopimus tai menettelytapa ei täytä tätä edellytystä, siihen voidaan soveltaa kansallista kilpailulainsäädäntöä muttei ETAn kilpailulainsäädäntöä. Tästä aiheesta annetaan yksityiskohtaisia ohjeita kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitettä koskevassa tiedonannossa (54). |
| --- | --- |

49.

Sopimukset ja menettelytavat kuuluvat 53 ja 54 artiklan soveltamisalaan, jos ne voivat vaikuttaa ETA-sopimuksen osapuolina olevien valtioiden väliseen kauppaan. Jos sopimus tai menettelytapa ei täytä tätä edellytystä, siihen voidaan soveltaa kansallista kilpailulainsäädäntöä muttei ETAn kilpailulainsäädäntöä. Tästä aiheesta annetaan yksityiskohtaisia ohjeita kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitettä koskevassa tiedonannossa (54).

| 50. | ETA-sopimuksen 53 artiklan soveltamisalaan kuuluvat sopimukset voivat olla vähämerkityksisiä sopimuksia, joiden ei katsota rajoittavan kilpailua tuntuvasti. Tästä aiheesta annetaan ohjeita vähämerkityksisiä sopimuksia (de minimis -sopimukset) koskevassa EFTAn valvontaviranomaisen tiedonannossa (55). |
| --- | --- |

50.

ETA-sopimuksen 53 artiklan soveltamisalaan kuuluvat sopimukset voivat olla vähämerkityksisiä sopimuksia, joiden ei katsota rajoittavan kilpailua tuntuvasti. Tästä aiheesta annetaan ohjeita vähämerkityksisiä sopimuksia (de minimis -sopimukset) koskevassa EFTAn valvontaviranomaisen tiedonannossa (55).

| 51. | Ryhmäpoikkeusasetuksen edellytysten mukaisten sopimusten katsotaan täyttävän ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan soveltamisedellytykset. Jotta EFTAn valvontaviranomainen voi peruuttaa ryhmäpoikkeuksen soveltamisesta johtuvan edun II luvun 29 artiklan nojalla, sen on todettava tapauskohtaisen arvioinnin perusteella, että sopimuksella, johon poikkeusasetusta sovelletaan, on tiettyjä vaikutuksia, jotka ovat ristiriidassa ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

51.

Ryhmäpoikkeusasetuksen edellytysten mukaisten sopimusten katsotaan täyttävän ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan soveltamisedellytykset. Jotta EFTAn valvontaviranomainen voi peruuttaa ryhmäpoikkeuksen soveltamisesta johtuvan edun II luvun 29 artiklan nojalla, sen on todettava tapauskohtaisen arvioinnin perusteella, että sopimuksella, johon poikkeusasetusta sovelletaan, on tiettyjä vaikutuksia, jotka ovat ristiriidassa ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan kanssa.

| 52. | Sopimukset, jotka rajoittavat kilpailua ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, voivat täyttää ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan edellytykset. Tällaiset sopimukset eivät II luvun 1 artiklan 2 kohdan nojalla ole kiellettyjä eikä niihin vaadita ennakolta tehtyä hallinnollista päätöstä. Ohjeita edellytyksistä, jotka sopimuksen on 53 artiklan 3 kohdan mukaan täytettävä, annetaan 53 artiklan 3 kohtaa koskevassa tiedonannossa (56). |
| --- | --- |

52.

Sopimukset, jotka rajoittavat kilpailua ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, voivat täyttää ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan edellytykset. Tällaiset sopimukset eivät II luvun 1 artiklan 2 kohdan nojalla ole kiellettyjä eikä niihin vaadita ennakolta tehtyä hallinnollista päätöstä. Ohjeita edellytyksistä, jotka sopimuksen on 53 artiklan 3 kohdan mukaan täytettävä, annetaan 53 artiklan 3 kohtaa koskevassa tiedonannossa (56).

D.   Kantelujen käsittelyä koskevat EFTAn valvontaviranomaisen menettelytavat

a)   Yleiskatsaus

| 53. | Kuten edellä todetaan, EFTAn valvontaviranomaisella ei ole velvollisuutta tehdä tutkimusta jokaisen sille tehdyn kantelun perusteella todetakseen, onko kilpailusääntöjä rikottu. Valvontaviranomaisella on kuitenkin velvollisuus tarkastella huolellisesti kantelijan esille ottamia tosiasiallisia ja oikeudellisia seikkoja arvioidakseen, ovatko nämä seikat osoitus toiminnasta, joka todennäköisesti rikkoo 53 ja 54 artiklaa (57). |
| --- | --- |

53.

Kuten edellä todetaan, EFTAn valvontaviranomaisella ei ole velvollisuutta tehdä tutkimusta jokaisen sille tehdyn kantelun perusteella todetakseen, onko kilpailusääntöjä rikottu. Valvontaviranomaisella on kuitenkin velvollisuus tarkastella huolellisesti kantelijan esille ottamia tosiasiallisia ja oikeudellisia seikkoja arvioidakseen, ovatko nämä seikat osoitus toiminnasta, joka todennäköisesti rikkoo 53 ja 54 artiklaa (57).

| 54. | Kantelujen käsittelyä koskeva EFTAn valvontaviranomaisen menettely voidaan jakaa eri vaiheisiin (58). |
| --- | --- |

54.

Kantelujen käsittelyä koskeva EFTAn valvontaviranomaisen menettely voidaan jakaa eri vaiheisiin (58).

| 55. | Ensimmäisessä vaiheessa eli kantelun tekemisen jälkeen EFTAn valvontaviranomainen tutkii kantelun ja voi kerätä lisätietoja päättääkseen, minkälaisiin toimenpiteisiin se ryhtyy kantelun osalta. Tähän vaiheeseen voi sisältyä valvontaviranomaisen ja kantelijan välistä epävirallista ajatustenvaihtoa, jonka tarkoituksena on selvittää kanteluun liittyvät tosiasialliset ja oikeudelliset seikat. Tässä vaiheessa valvontaviranomainen voi antaa kantelijalle alustavan vastauksen, jolloin kantelijalla on mahdollisuus esittää epäilynsä aiempaa laajemmin alustavan vastauksen perusteella. |
| --- | --- |

55.

Ensimmäisessä vaiheessa eli kantelun tekemisen jälkeen EFTAn valvontaviranomainen tutkii kantelun ja voi kerätä lisätietoja päättääkseen, minkälaisiin toimenpiteisiin se ryhtyy kantelun osalta. Tähän vaiheeseen voi sisältyä valvontaviranomaisen ja kantelijan välistä epävirallista ajatustenvaihtoa, jonka tarkoituksena on selvittää kanteluun liittyvät tosiasialliset ja oikeudelliset seikat. Tässä vaiheessa valvontaviranomainen voi antaa kantelijalle alustavan vastauksen, jolloin kantelijalla on mahdollisuus esittää epäilynsä aiempaa laajemmin alustavan vastauksen perusteella.

| 56. | Toisessa vaiheessa EFTAn valvontaviranomainen voi tutkia asiaa tarkemmin aloittaakseen II luvun 7 artiklan 1 kohdan nojalla kantelun kohteena olevia yrityksiä koskevan menettelyn. Jos valvontaviranomainen katsoo, että kantelua koskeviin toimenpiteisiin ei ole olemassa riittäviä perusteita, se ilmoittaa kantelijalle perustelunsa ja antaa tälle mahdollisuuden toimittaa lisähuomautuksia asettamansa määräajan kuluessa (III luvun 7 artiklan 1 kohta). |
| --- | --- |

56.

Toisessa vaiheessa EFTAn valvontaviranomainen voi tutkia asiaa tarkemmin aloittaakseen II luvun 7 artiklan 1 kohdan nojalla kantelun kohteena olevia yrityksiä koskevan menettelyn. Jos valvontaviranomainen katsoo, että kantelua koskeviin toimenpiteisiin ei ole olemassa riittäviä perusteita, se ilmoittaa kantelijalle perustelunsa ja antaa tälle mahdollisuuden toimittaa lisähuomautuksia asettamansa määräajan kuluessa (III luvun 7 artiklan 1 kohta).

| 57. | Jos kantelija ei toimita huomautuksiaan EFTAn valvontaviranomaisen asettamassa määräajassa, kantelu katsotaan rauenneeksi (III luvun 7 artiklan 3 kohta). Kaikissa muissa tapauksissa valvontaviranomainen ottaa menettelyn kolmannessa vaiheessa huomioon kantelijan toimittamat huomautukset ja joko aloittaa kantelun kohdetta koskevan menettelyn tai tekee päätöksen kantelun hylkäämisestä (59). |
| --- | --- |

57.

Jos kantelija ei toimita huomautuksiaan EFTAn valvontaviranomaisen asettamassa määräajassa, kantelu katsotaan rauenneeksi (III luvun 7 artiklan 3 kohta). Kaikissa muissa tapauksissa valvontaviranomainen ottaa menettelyn kolmannessa vaiheessa huomioon kantelijan toimittamat huomautukset ja joko aloittaa kantelun kohdetta koskevan menettelyn tai tekee päätöksen kantelun hylkäämisestä (59).

| 58. | Jos EFTAn valvontaviranomainen hylkää kantelun II luvun 13 artiklan nojalla sillä perusteella, että toinen viranomainen käsittelee tai on käsitellyt asiaa, valvontaviranomainen toimii III luvun 9 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

58.

Jos EFTAn valvontaviranomainen hylkää kantelun II luvun 13 artiklan nojalla sillä perusteella, että toinen viranomainen käsittelee tai on käsitellyt asiaa, valvontaviranomainen toimii III luvun 9 artiklan mukaisesti.

| 59. | Koko menettelyn ajan kantelijoilla on erilaisia oikeuksia, joista säädetään erityisesti III luvun 6–8 artiklassa. Kilpailuasioita koskevat EFTAn valvontaviranomaisen menettelyt eivät kuitenkaan ole kontradiktorisia menettelyjä kantelijan ja tutkinnan kohteena olevien yritysten välillä. Näin ollen kantelijoiden oikeudet menettelyissä ovat rikkomismenettelyn kohteena olevien yritysten puolustautumisoikeuksia suppeammat (60). |
| --- | --- |

59.

Koko menettelyn ajan kantelijoilla on erilaisia oikeuksia, joista säädetään erityisesti III luvun 6–8 artiklassa. Kilpailuasioita koskevat EFTAn valvontaviranomaisen menettelyt eivät kuitenkaan ole kontradiktorisia menettelyjä kantelijan ja tutkinnan kohteena olevien yritysten välillä. Näin ollen kantelijoiden oikeudet menettelyissä ovat rikkomismenettelyn kohteena olevien yritysten puolustautumisoikeuksia suppeammat (60).

b)   Ohjeellinen määräaika, jonka kuluessa kantelijalle on ilmoitettava EFTAn valvontaviranomaisen toimenpide-ehdotuksesta

| 60. | EFTAn valvontaviranomaisen on tehtävä päätös kanteluista kohtuullisessa ajassa (61). Kohtuulliseksi katsottavan ajan pituus riippuu kuhunkin tapaukseen liittyvistä olosuhteista ja erityisesti tapauksen asiayhteydestä, valvontaviranomaisen aloittaman menettelyn eri vaiheista, osapuolten toiminnasta menettelyn aikana, asian monimutkaisuudesta ja sen merkityksestä kunkin osapuolen kannalta (62). |
| --- | --- |

60.

EFTAn valvontaviranomaisen on tehtävä päätös kanteluista kohtuullisessa ajassa (61). Kohtuulliseksi katsottavan ajan pituus riippuu kuhunkin tapaukseen liittyvistä olosuhteista ja erityisesti tapauksen asiayhteydestä, valvontaviranomaisen aloittaman menettelyn eri vaiheista, osapuolten toiminnasta menettelyn aikana, asian monimutkaisuudesta ja sen merkityksestä kunkin osapuolen kannalta (62).

| 61. | EFTAn valvontaviranomainen pyrkii periaatteessa ilmoittamaan kantelijoille ehdotuksensa kantelun johdosta toteutettaviksi toimenpiteiksi neljän kuukauden kuluessa kantelun vastaanottamisesta. Jos kuhunkin tapaukseen liittyvät olosuhteet ja erityisesti mahdollinen lisätietojen pyytäminen kantelijalta tai kolmansilta sen sallivat, valvontaviranomainen ilmoittaa kantelijalle periaatteessa neljän kuukauden kuluessa, aikooko se tutkia asiaa tarkemmin. Kyse ei kuitenkaan ole sitovasta lakisääteisestä määräajasta. |
| --- | --- |

61.

EFTAn valvontaviranomainen pyrkii periaatteessa ilmoittamaan kantelijoille ehdotuksensa kantelun johdosta toteutettaviksi toimenpiteiksi neljän kuukauden kuluessa kantelun vastaanottamisesta. Jos kuhunkin tapaukseen liittyvät olosuhteet ja erityisesti mahdollinen lisätietojen pyytäminen kantelijalta tai kolmansilta sen sallivat, valvontaviranomainen ilmoittaa kantelijalle periaatteessa neljän kuukauden kuluessa, aikooko se tutkia asiaa tarkemmin. Kyse ei kuitenkaan ole sitovasta lakisääteisestä määräajasta.

| 62. | Tämän neljän kuukauden ajanjakson kuluessa EFTAn valvontaviranomainen voi ilmoittaa kantelijalle toimenpide-ehdotuksensa alustavana vastauksena menettelyn ensimmäisessä vaiheessa (ks. edellä 55 kohta). Lisäksi valvontaviranomainen voi — jos kantelun tutkinta on edennyt toiseen vaiheeseen (ks. edellä 56 kohta) — ilmoittaa alustavasta arviostaan kantelijalle suoraan III luvun 7 artiklan 1 kohdan mukaisella kirjeellä. |
| --- | --- |

62.

Tämän neljän kuukauden ajanjakson kuluessa EFTAn valvontaviranomainen voi ilmoittaa kantelijalle toimenpide-ehdotuksensa alustavana vastauksena menettelyn ensimmäisessä vaiheessa (ks. edellä 55 kohta). Lisäksi valvontaviranomainen voi — jos kantelun tutkinta on edennyt toiseen vaiheeseen (ks. edellä 56 kohta) — ilmoittaa alustavasta arviostaan kantelijalle suoraan III luvun 7 artiklan 1 kohdan mukaisella kirjeellä.

| 63. | Kantelujen nopean käsittelyn varmistamiseksi kantelijoiden toivotaan toimivan menettelyiden aikana tiiviissä yhteistyössä (63) EFTAn valvontaviranomaisen kanssa, esimerkiksi ilmoittamalla valvontaviranomaiselle tilanteessa tapahtuvista muutoksista. |
| --- | --- |

63.

Kantelujen nopean käsittelyn varmistamiseksi kantelijoiden toivotaan toimivan menettelyiden aikana tiiviissä yhteistyössä (63) EFTAn valvontaviranomaisen kanssa, esimerkiksi ilmoittamalla valvontaviranomaiselle tilanteessa tapahtuvista muutoksista.

c)   Kantelijan oikeudet menettelyssä

| 64. | Jos EFTAn valvontaviranomainen esittää III luvun 10 artiklan 1 kohdan nojalla väitetiedoksiannon kantelun kohteena oleville yrityksille, kantelijalla on oikeus saada tämän asiakirjan jäljennös, josta on poistettu kyseisiä yrityksiä koskevat liikesalaisuudet ja muut luottamukselliset tiedot (väitetiedoksiannon julkiseen levitykseen tarkoitettu toisinto; ks. III luvun 6 artiklan 1 kohta). Kantelijaa kehotetaan esittämään kirjallisia huomautuksia väitetiedoksiannosta. Kirjallisten huomautusten esittämiselle asetetaan määräaika. |
| --- | --- |

64.

Jos EFTAn valvontaviranomainen esittää III luvun 10 artiklan 1 kohdan nojalla väitetiedoksiannon kantelun kohteena oleville yrityksille, kantelijalla on oikeus saada tämän asiakirjan jäljennös, josta on poistettu kyseisiä yrityksiä koskevat liikesalaisuudet ja muut luottamukselliset tiedot (väitetiedoksiannon julkiseen levitykseen tarkoitettu toisinto; ks. III luvun 6 artiklan 1 kohta). Kantelijaa kehotetaan esittämään kirjallisia huomautuksia väitetiedoksiannosta. Kirjallisten huomautusten esittämiselle asetetaan määräaika.

| 65. | Lisäksi EFTAn valvontaviranomainen voi tarvittaessa antaa kantelijoille mahdollisuuden näkemystensä esille tuomiseen niiden osapuolten suullisessa kuulemisessa, joille väitetiedoksianto on osoitettu, jos kantelijat sitä pyytävät kirjallisissa huomautuksissaan (64). |
| --- | --- |

65.

Lisäksi EFTAn valvontaviranomainen voi tarvittaessa antaa kantelijoille mahdollisuuden näkemystensä esille tuomiseen niiden osapuolten suullisessa kuulemisessa, joille väitetiedoksianto on osoitettu, jos kantelijat sitä pyytävät kirjallisissa huomautuksissaan (64).

| 66. | Kantelijat voivat toimittaa joko omasta aloitteestaan tai EFTAn valvontaviranomaisen pyynnöstä asiakirjoja, joihin sisältyy liikesalaisuuksia tai muita luottamuksellisia tietoja. Valvontaviranomainen suojelee luottamuksellisia tietoja (65). III luvun 16 artiklan nojalla kantelijoiden on yksilöitävä luottamukselliset tiedot, esitettävä perusteet sille, miksi kyseisiä tietoja pidetään luottamuksellisina, ja toimitettava erillinen julkiseen levitykseen tarkoitettu toisinto esittäessään huomautuksia III luvun 6 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan 1 kohdan nojalla sekä toimittaessaan saman menettelyn myöhemmässä vaiheessa asiasta lisätietoja. Lisäksi valvontaviranomainen voi kaikissa muissa tapauksissa vaatia kantelijoita, jotka toimittavat asiakirjoja tai lausuntoja, yksilöimään luottamuksellisina pitämänsä asiakirjat tai asiakirjojen taikka lausuntojen osat. Se voi asettaa määräajan, jonka kuluessa kantelijan on esitettävä perusteet sille, miksi se pitää joitakin tietoja luottamuksellisina, ja toimitettava julkiseen levitykseen tarkoitettu toisinto, johon sisältyy lyhyt kuvaus poistetuista tiedoista tai jossa poistetut tiedot esitetään julkiseen levitykseen tarkoitetussa muodossa. |
| --- | --- |

66.

Kantelijat voivat toimittaa joko omasta aloitteestaan tai EFTAn valvontaviranomaisen pyynnöstä asiakirjoja, joihin sisältyy liikesalaisuuksia tai muita luottamuksellisia tietoja. Valvontaviranomainen suojelee luottamuksellisia tietoja (65). III luvun 16 artiklan nojalla kantelijoiden on yksilöitävä luottamukselliset tiedot, esitettävä perusteet sille, miksi kyseisiä tietoja pidetään luottamuksellisina, ja toimitettava erillinen julkiseen levitykseen tarkoitettu toisinto esittäessään huomautuksia III luvun 6 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan 1 kohdan nojalla sekä toimittaessaan saman menettelyn myöhemmässä vaiheessa asiasta lisätietoja. Lisäksi valvontaviranomainen voi kaikissa muissa tapauksissa vaatia kantelijoita, jotka toimittavat asiakirjoja tai lausuntoja, yksilöimään luottamuksellisina pitämänsä asiakirjat tai asiakirjojen taikka lausuntojen osat. Se voi asettaa määräajan, jonka kuluessa kantelijan on esitettävä perusteet sille, miksi se pitää joitakin tietoja luottamuksellisina, ja toimitettava julkiseen levitykseen tarkoitettu toisinto, johon sisältyy lyhyt kuvaus poistetuista tiedoista tai jossa poistetut tiedot esitetään julkiseen levitykseen tarkoitetussa muodossa.

| 67. | Tietojen luokitteleminen luottamuksellisiksi ei estä EFTAn valvontaviranomaista julkistamasta ja käyttämästä tietoja, jos niitä tarvitaan todisteena 53 tai 54 artiklan rikkomisesta (66). Jos liikesalaisuuksia tai luottamuksellisia tietoja tarvitaan todisteena rikkomisesta, valvontaviranomaisen on arvioitava kunkin asiakirjan kohdalla, onko tarve sen julkistamiseen suurempi kuin julkistamisesta mahdollisesti aiheutuva haitta. |
| --- | --- |

67.

Tietojen luokitteleminen luottamuksellisiksi ei estä EFTAn valvontaviranomaista julkistamasta ja käyttämästä tietoja, jos niitä tarvitaan todisteena 53 tai 54 artiklan rikkomisesta (66). Jos liikesalaisuuksia tai luottamuksellisia tietoja tarvitaan todisteena rikkomisesta, valvontaviranomaisen on arvioitava kunkin asiakirjan kohdalla, onko tarve sen julkistamiseen suurempi kuin julkistamisesta mahdollisesti aiheutuva haitta.

| 68. | Jos EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että kantelua ei ole syytä tutkia tarkemmin jatkotutkinnan edellyttämän riittävän ETA-sopimukseen perustuvan edun puuttumisen tai muun syyn vuoksi, se ilmoittaa asiasta kantelijalle kirjeellä, josta käy ilmi sen oikeusperusta (III luvun 7 artiklan 1 kohta), jossa esitetään perustelut valvontaviranomaisen tekemälle alustavalle päätelmälle ja jossa annetaan kantelijalle mahdollisuus toimittaa lisätietoja tai huomautuksia valvontaviranomaisen asettaman määräajan kuluessa. Lisäksi valvontaviranomainen ilmoittaa vastaamatta jättämisen seurauksista III luvun 7 artiklan 3 kohdan nojalla, kuten jäljempänä esitetään. |
| --- | --- |

68.

Jos EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että kantelua ei ole syytä tutkia tarkemmin jatkotutkinnan edellyttämän riittävän ETA-sopimukseen perustuvan edun puuttumisen tai muun syyn vuoksi, se ilmoittaa asiasta kantelijalle kirjeellä, josta käy ilmi sen oikeusperusta (III luvun 7 artiklan 1 kohta), jossa esitetään perustelut valvontaviranomaisen tekemälle alustavalle päätelmälle ja jossa annetaan kantelijalle mahdollisuus toimittaa lisätietoja tai huomautuksia valvontaviranomaisen asettaman määräajan kuluessa. Lisäksi valvontaviranomainen ilmoittaa vastaamatta jättämisen seurauksista III luvun 7 artiklan 3 kohdan nojalla, kuten jäljempänä esitetään.

| 69. | III luvun 8 artiklan 1 kohdan nojalla kantelijalla on oikeus saada käyttöönsä tiedot, joihin valvontaviranomaisen alustava näkemys perustuu. Tiedot annetaan yleensä käyttöön liittämällä kirjeeseen jäljennös asian kannalta merkityksellisistä asiakirjoista. |
| --- | --- |

69.

III luvun 8 artiklan 1 kohdan nojalla kantelijalla on oikeus saada käyttöönsä tiedot, joihin valvontaviranomaisen alustava näkemys perustuu. Tiedot annetaan yleensä käyttöön liittämällä kirjeeseen jäljennös asian kannalta merkityksellisistä asiakirjoista.

| 70. | Määräaika, jonka kuluessa kantelijan on esitettävä III luvun 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kirjettä koskevat huomautuksensa, asetetaan asiaan liittyvien olosuhteiden mukaisesti. Määräaika on vähintään neljän viikon mittainen (III luvun 17 artiklan 2 kohta). Jos kantelija ei vastaa kirjeeseen asetetun määräajan kuluessa, kantelu katsotaan rauenneeksi III luvun 7 artiklan 3 kohdan nojalla. Kantelijoilla on myös halutessaan oikeus peruuttaa kantelunsa milloin tahansa. |
| --- | --- |

70.

Määräaika, jonka kuluessa kantelijan on esitettävä III luvun 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kirjettä koskevat huomautuksensa, asetetaan asiaan liittyvien olosuhteiden mukaisesti. Määräaika on vähintään neljän viikon mittainen (III luvun 17 artiklan 2 kohta). Jos kantelija ei vastaa kirjeeseen asetetun määräajan kuluessa, kantelu katsotaan rauenneeksi III luvun 7 artiklan 3 kohdan nojalla. Kantelijoilla on myös halutessaan oikeus peruuttaa kantelunsa milloin tahansa.

| 71. | Kantelija voi pyytää huomautusten esittämiselle asetetun määräajan pidentämistä. EFTAn valvontaviranomainen voi myöntää pidennyksen määräaikaan riippuen asiaan liittyvistä olosuhteista. |
| --- | --- |

71.

Kantelija voi pyytää huomautusten esittämiselle asetetun määräajan pidentämistä. EFTAn valvontaviranomainen voi myöntää pidennyksen määräaikaan riippuen asiaan liittyvistä olosuhteista.

| 72. | Jos kantelija toimittaa täydentäviä huomautuksia, EFTAn valvontaviranomainen ottaa ne huomioon. Jos huomautukset ovat luonteeltaan sellaisia, että valvontaviranomainen katsoo aiheelliseksi muuttaa aiempaa toimenpide-ehdotustaan, se voi aloittaa kantelun kohteena olevia yrityksiä koskevan menettelyn. Tässä menettelyssä kantelijaan sovelletaan edellä kuvailtuja menettelyä koskevia oikeuksia. |
| --- | --- |

72.

Jos kantelija toimittaa täydentäviä huomautuksia, EFTAn valvontaviranomainen ottaa ne huomioon. Jos huomautukset ovat luonteeltaan sellaisia, että valvontaviranomainen katsoo aiheelliseksi muuttaa aiempaa toimenpide-ehdotustaan, se voi aloittaa kantelun kohteena olevia yrityksiä koskevan menettelyn. Tässä menettelyssä kantelijaan sovelletaan edellä kuvailtuja menettelyä koskevia oikeuksia.

| 73. | Jos kantelijan huomautukset eivät aiheuta muutoksia EFTAn valvontaviranomaisen toimenpide-ehdotuksessa, valvontaviranomainen tekee päätöksen kantelun hylkäämisestä (67). |
| --- | --- |

73.

Jos kantelijan huomautukset eivät aiheuta muutoksia EFTAn valvontaviranomaisen toimenpide-ehdotuksessa, valvontaviranomainen tekee päätöksen kantelun hylkäämisestä (67).

d)   EFTAn valvontaviranomaisen päätös hylätä kantelu

| 74. | Jos EFTAn valvontaviranomainen tekee kantelun hylkäämistä koskevan päätöksen III luvun 7 artiklan 2 kohdan nojalla, sen on esitettävä perustelut valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 16 artiklan mukaisesti eli tavalla, joka on kyseessä olevan asian kannalta tarkoituksenmukainen ja jossa otetaan huomioon asiaan liittyvät olosuhteet. |
| --- | --- |

74.

Jos EFTAn valvontaviranomainen tekee kantelun hylkäämistä koskevan päätöksen III luvun 7 artiklan 2 kohdan nojalla, sen on esitettävä perustelut valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 16 artiklan mukaisesti eli tavalla, joka on kyseessä olevan asian kannalta tarkoituksenmukainen ja jossa otetaan huomioon asiaan liittyvät olosuhteet.

| 75. | Perusteluissa on selkeästi ja yksiselitteisesti esitettävä EFTAn valvontaviranomaisen päättely siten, että kantelijalle selviävät valvontaviranomaisen päätöksen syyt, ja että EFTAn tuomioistuin voi tutkia toimenpiteen laillisuuden. Valvontaviranomaisella ei ole kuitenkaan velvollisuutta ottaa kantaa kaikkiin väitteisiin, jotka kantelijat esittävät kantelunsa tueksi. Sen tarvitsee ainoastaan esittää tosiseikat ja oikeudelliset näkökohdat, jotka ovat kyseisen päätöksen kannalta ratkaisevia (68). |
| --- | --- |

75.

Perusteluissa on selkeästi ja yksiselitteisesti esitettävä EFTAn valvontaviranomaisen päättely siten, että kantelijalle selviävät valvontaviranomaisen päätöksen syyt, ja että EFTAn tuomioistuin voi tutkia toimenpiteen laillisuuden. Valvontaviranomaisella ei ole kuitenkaan velvollisuutta ottaa kantaa kaikkiin väitteisiin, jotka kantelijat esittävät kantelunsa tueksi. Sen tarvitsee ainoastaan esittää tosiseikat ja oikeudelliset näkökohdat, jotka ovat kyseisen päätöksen kannalta ratkaisevia (68).

| 76. | Jos EFTAn valvontaviranomainen hylkää kantelun asiassa, josta on tehtävä päätös myös II luvun 10 artiklan (53 tai 54 artiklan soveltamatta jättämisen toteaminen) tai II luvun 9 artiklan (sitoumukset) nojalla, kantelun hylkäämistä koskevassa päätöksessä voidaan viitata mainittuun toiseen päätökseen, joka on tehty kyseisten säännösten nojalla. |
| --- | --- |

76.

Jos EFTAn valvontaviranomainen hylkää kantelun asiassa, josta on tehtävä päätös myös II luvun 10 artiklan (53 tai 54 artiklan soveltamatta jättämisen toteaminen) tai II luvun 9 artiklan (sitoumukset) nojalla, kantelun hylkäämistä koskevassa päätöksessä voidaan viitata mainittuun toiseen päätökseen, joka on tehty kyseisten säännösten nojalla.

| 77. | Kantelun hylkäämistä koskevaan päätökseen voi hakea muutosta EFTAn tuomioistuimelta (69). |
| --- | --- |

77.

Kantelun hylkäämistä koskevaan päätökseen voi hakea muutosta EFTAn tuomioistuimelta (69).

| 78. | Kantelun hylkäämistä koskevalla päätöksellä estetään kantelijoita vaatimasta tutkinnan uudelleen aloittamista, jos ne eivät esitä merkittäviä uusia todisteita. Myöskään entisten kantelijoiden samasta väitetystä rikkomisesta uudelleen aloittamaa kirjeenvaihtoa ei voida pitää uutena kanteluna, ellei EFTAn valvontaviranomaisen tietoon tuoda merkittäviä uusia todisteita. Valvontaviranomainen voi kuitenkin ottaa asian tarvittaessa uudelleen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

78.

Kantelun hylkäämistä koskevalla päätöksellä estetään kantelijoita vaatimasta tutkinnan uudelleen aloittamista, jos ne eivät esitä merkittäviä uusia todisteita. Myöskään entisten kantelijoiden samasta väitetystä rikkomisesta uudelleen aloittamaa kirjeenvaihtoa ei voida pitää uutena kanteluna, ellei EFTAn valvontaviranomaisen tietoon tuoda merkittäviä uusia todisteita. Valvontaviranomainen voi kuitenkin ottaa asian tarvittaessa uudelleen käsiteltäväksi.

| 79. | Kantelun hylkäämistä koskevassa päätöksessä ei anneta lopullista vastausta perustamissopimuksen 53 tai 54 artiklan rikkomista koskevaan kysymykseen silloinkaan, kun EFTAn valvontaviranomainen on arvioinut tosiseikat 53 ja 54 artiklan nojalla. Näin ollen kantelun hylkäämistä koskevaan päätökseen sisältyvät valvontaviranomaisen arviot eivät estä EFTA-valtion tuomioistuinta tai kilpailuviranomaista soveltamasta 53 ja 54 artiklaa sen käsiteltäväksi jätettyihin sopimuksiin ja menettelytapoihin. Kantelun hylkäämistä koskevaan päätökseen sisältyvät valvontaviranomaisen arviot ovat tosiseikkoja, jotka EFTA-valtion tuomioistuimet tai kilpailuviranomaiset voivat ottaa huomioon tutkiessaan, ovatko kyseiset sopimukset tai toimet 53 ja 54 artiklan mukaisia (70). |
| --- | --- |

79.

Kantelun hylkäämistä koskevassa päätöksessä ei anneta lopullista vastausta perustamissopimuksen 53 tai 54 artiklan rikkomista koskevaan kysymykseen silloinkaan, kun EFTAn valvontaviranomainen on arvioinut tosiseikat 53 ja 54 artiklan nojalla. Näin ollen kantelun hylkäämistä koskevaan päätökseen sisältyvät valvontaviranomaisen arviot eivät estä EFTA-valtion tuomioistuinta tai kilpailuviranomaista soveltamasta 53 ja 54 artiklaa sen käsiteltäväksi jätettyihin sopimuksiin ja menettelytapoihin. Kantelun hylkäämistä koskevaan päätökseen sisältyvät valvontaviranomaisen arviot ovat tosiseikkoja, jotka EFTA-valtion tuomioistuimet tai kilpailuviranomaiset voivat ottaa huomioon tutkiessaan, ovatko kyseiset sopimukset tai toimet 53 ja 54 artiklan mukaisia (70).

e)   Erityistilanteet

| 80. | II luvun 8 artiklassa säädetään, että EFTAn valvontaviranomainen voi omasta aloitteestaan tehdä päätöksen välitoimista tapauksissa, joissa vaarana on aiheuttaa vakavaa ja peruuttamatonta haittaa kilpailulle. II luvun 8 artiklassa ilmoitetaan selkeästi, että kantelijat eivät voi hakea välitoimien toteuttamista II luvun 7 artiklan 2 kohdan nojalla. EFTA-valtioiden kansalliset tuomioistuimet soveltuvat hyvin käsittelemään välitoimia koskevia yritysten hakemuksia (71). |
| --- | --- |

80.

II luvun 8 artiklassa säädetään, että EFTAn valvontaviranomainen voi omasta aloitteestaan tehdä päätöksen välitoimista tapauksissa, joissa vaarana on aiheuttaa vakavaa ja peruuttamatonta haittaa kilpailulle. II luvun 8 artiklassa ilmoitetaan selkeästi, että kantelijat eivät voi hakea välitoimien toteuttamista II luvun 7 artiklan 2 kohdan nojalla. EFTA-valtioiden kansalliset tuomioistuimet soveltuvat hyvin käsittelemään välitoimia koskevia yritysten hakemuksia (71).

| 81. | Epäillyistä 53 tai 54 artiklan rikkomisista halutaan toisinaan ilmoittaa EFTAn valvontaviranomaiselle paljastamatta ilmoituksen tekijän henkilöllisyyttä epäilyjen kohteena oleville yrityksille. Valvontaviranomainen ottaa mielellään vastaan nämä yhteydenotot. Valvontaviranomaisen on noudatettava tietojen toimittajien henkilöllisyyden luottamuksellisuutta koskevaa pyyntöä (72), ellei tällainen pyyntö ole mitä ilmeisimmin perusteeton. |
| --- | --- |

81.

Epäillyistä 53 tai 54 artiklan rikkomisista halutaan toisinaan ilmoittaa EFTAn valvontaviranomaiselle paljastamatta ilmoituksen tekijän henkilöllisyyttä epäilyjen kohteena oleville yrityksille. Valvontaviranomainen ottaa mielellään vastaan nämä yhteydenotot. Valvontaviranomaisen on noudatettava tietojen toimittajien henkilöllisyyden luottamuksellisuutta koskevaa pyyntöä (72), ellei tällainen pyyntö ole mitä ilmeisimmin perusteeton.

---

(1)  EUVL C 101, 27.4.2004, s. 65.

(2)  Toimivalta ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan soveltamisalaan kuuluvien yksittäisten tapausten käsittelemiseen on jaettu EFTAn valvontaviranomaisen ja komission välillä ETA-sopimuksen 56 artiklan määräysten mukaisesti. Vain yksi valvontaviranomainen on toimivaltainen käsittelemään kutakin tapausta.

(3)  Valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjan 4 muuttamisesta 24 päivänä syyskuuta 2004 tehdyn sopimuksen tultua voimaan 20 päivänä toukokuuta 2005 valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun EFTA-pilaria koskevat määräykset perustuvat suurelta osin neuvoston asetukseen (EY) N:o 1/2003 (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1).

(4)  Valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta 3 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2005, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan III luvun määräykset perustuvat suurelta osin komission asetukseen (EY) N:o 773/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18).

(5)  Valvontaviranomainen käsittelee tietojen toimittajien kanssa käytävää kirjeenvaihtoa hyvää hallintotapaa koskevien periaatteidensa mukaisesti.

(6)  EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto yhteistyöstä EFTA-valtioiden kilpailuviranomaisten verkostossa, ei vielä julkaistu.

(7)  Nämä tehtävät on jaettu komission kanssa ETA-sopimuksen 56 artiklan kilpailusääntöjen mukaisesti.

(8)  Asia C-344/98, Masterfoods v. HB Ice Cream, Kok. 2000, s. I-11369, 46 kohta; asia C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1999, s. I-1341, 88 kohta; asia T-24/90, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1992, s. II-2223, 73–77 kohta. ETA-sopimuksen 6 artiklassa määrätään, että siltä osin kuin tämän sopimuksen määräykset ovat sisällöltään samoja kuin vastaavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tai Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen taikka näitä kahta perustamissopimusta sovellettaessa annettujen säädösten säännöt, määräyksiä tulkitaan niitä täytäntöön pantaessa ja sovellettaessa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennen tämän sopimuksen allekirjoittamista antamien merkityksellisten ratkaisujen mukaisesti, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeuskäytännön kehittymistä tulevaisuudessa. Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 3 artiklan 2 kohdasta seuraa, että EFTAn valvontaviranomainen ja EFTAn tuomioistuin ottavat aiheellisella tavalla huomioon ETA-sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen annetuista merkityksellisistä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisuista ilmenevät periaatteet.

(9)  Ks. erityisesti II luvun 5, 6, 11, 12, 15, 22, 29 ja 40 artikla.

(10)  Ks. tiedonanto yhteistyöstä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa, 5 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

(11)  Yhteisön vakiintunut oikeuskäytäntö, ks. asia 127/73, Belgische Radio en Televisie (BRT) v. SABAM ja Fonior, Kok. 1974, s. 51, 16 kohta; asia C-282/95 P, Guérin automobiles v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1997, s. I-1503, 39 kohta; asia C-453/99, Courage v. Bernhard Crehan, Kok. 2001, s. I-6297, 23 kohta.

(12)  Ks. asia E-4/01, Karlsson, EFTAn oikeustapauskokoelma 2002, s. 240, 28 kohta.

(13)  Ks. asia E-1/94, Restamark, EFTAn oikeustapauskokoelma 1994–1995, s. 15, 77 kohta.

(14)  Asia C-453/99, Courage v. Bernhard Crehan, Kok. 2001, s. I-6297, 26 ja 27 kohta.

(15)  Ks. II luvun 1, 6 ja 15 artikla.

(16)  Tätä järjestelmää kuvaillaan yksityiskohtaisemmin tiedonannossa EY:n perustamissopimuksen 53 ja 54 artiklan soveltamiseen liittyvästä yhteistyöstä valvontaviranomaisen ja EFTAn jäsenvaltioiden tuomioistuinten välillä, ei vielä julkaistu.

(17)  Asia T-24/90, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1992, s. II-2223, 93 kohta.

(18)  Ks. EFTAn tuomioistuimen päätös asiassa E-3/97 Jæger v. Opel Norge, EFTAn oikeustapauskokoelma 1998, s. 1, 77 kohta, ja asiassa E-7/01 Hegelstad v. Hydro Texaco, EFTAn oikeustapauskokoelma 2002, s. 310, 43 kohta, sekä yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-230/96, Cabour and Nord Distribution Automobile v. Arnor SOCO, Kok. 1998, s. I-2055, 51 kohta; yhdistetyt asiat T-185/96, T-189/96 ja T-190/96, Dalmasso ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1999, s. II-93, 50 kohta.

(19)  Ks. II luvun 8 artikla ja jäljempänä 80 kohta. Myös jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset voivat tapauksesta riippuen soveltua hyvin välitoimien määräämiseen.

(20)  Ks. jäljempänä 41 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

(21)  Tiedonanto yhteistyöstä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa.

(22)  Tiedonanto yhteistyöstä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa, 8–14 kohta.

(23)  II luvun 11 artiklan 2 ja 3 kohta. Tiedonanto yhteistyöstä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa, 15–16 kohta.

(24)  Tiedonanto yhteistyöstä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa, 33 kohta.

(25)  Tätä käsitettä tarkastellaan yksityiskohtaisesti jäljempänä; ks. 33 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

(26)  Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut komissiolla olevan jonkin verran harkintavaltaa täytäntöönpanotoiminnassaan. Ks. esim. asia C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1999, s. I-1341, 88 kohta; asia T-24/90, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1992, s. II-2223, 73–77 ja 85 kohta. Ks. myös edellä 8 kohta.

(27)  Komission mahdollisuus asettaa kantelut tärkeysjärjestykseen ja käyttää asiaan liittyvää yhteisön etua ensisijaisuuden perusteena on kuulunut vakiintuneeseen oikeuskäytäntöön asiasta T-24/90, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1992, s. II-2223, 85 kohta, lähtien. Valvontaviranomainen katsoo, että sama mahdollisuus pätee valvontaviranomaiseen ETA-sopimuksen yhteydessä.

(28)  Ks. yhteisön oikeuskäytännön osalta: asia C-282/95 P, Guérin automobiles v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1997, s. I-1503, 36 kohta.

(29)  Ks. II luvun 5 artiklan 1 kohta.

(30)  Asia T-114/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEMIM) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1995, s. II-147, 28 kohta. Yrityksiä edustavat yhteisöt olivat kantelijoina myös asioissa, jotka olivat taustalla tuomioissa asiassa 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1985, s. 1105, ja asiassa T-319/99, Federacion Nacional de Empresas (FENIN) v. Euroopan yhteisöjen komissio, ei vielä julkaistu vuoden 2003 oikeustapauskokoelmassa.

(31)  Yhdistetyt asiat T-133/95 ja T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1998, s. II-3645, 79–83 kohta.

(32)  Ks. yhteisön oikeuskäytännön osalta: asia T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1994, s. II-285, 36 kohta.

(33)  Tämä kysymys on parhaillaan esillä Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa vireillä olevassa oikeudenkäynnissä (yhdistetyt asiat T-213/01 ja T-214/01). Komissio on hyväksynyt kantelijaksi myös yksittäisen kuluttajan asiassa IV/D-2/34.466, Kreikan lauttaliikenne, 9. joulukuuta 1998 tekemässään päätöksessä (EYVL L 109, 27.4.1999, s. 24), 1 kohta.

(34)  Yhdistetyt asiat T-133/95 ja T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1998, s. II-3645, 79 kohta.

(35)  Asia T-24/90, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1992, s. II-2223, 76 kohta; asia C-91/95 P, Roger Tremblay ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1996, s. I-5547, 30 kohta.

(36)  Asia 125/78, GEMA v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1979, s. 3173, 17 kohta; asia C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1999, s. I-1341, 87 kohta.

(37)  Yhteisön vakiintunut oikeuskäytäntö alkaen asiasta T-24/90, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1992, s. II-2223, 77 ja 85 kohta; ks. myös edellä alaviitteet 26 ja 27.

(38)  Yhteisön vakiintunut oikeuskäytäntö alkaen asiasta T-24/90, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1992, s. II-2223, 75 kohta; II luvun mukaisesti on mahdollista, että tällä periaatteella on merkitystä vain sovellettaessa kyseisen luvun 29 artiklaa.

(39)  Ks. tältä osin: asia 210/81, Oswald Schmidt, joka harjoittaa liiketoimintaa nimellä ”Demo-Studio Schmidt”, v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1983, s. 3045, 19 kohta; asia C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1999, s. I-1341, 86 kohta.

(40)  Asia C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1999, s. I-1341, 79–80 kohta.

(41)  Ks. tältä osin: asia C-450/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 2001, s. I-3947, 57–59 kohta.

(42)  Ks. tältä osin: asia T-24/90, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1992, s. II-2223, 88 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia T-5/93, Roger Tremblay ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1995, s. II-185, 65 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia T-575/93, Casper Koelman v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1996, s. II-1, 75–80 kohta; ks. myös edellä osassa II annettu yksityiskohtaisempi selostus tilanteesta.

(43)  Ks. tältä osin: asia C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1999, s. I-1341, 92–93 kohta.

(44)  Yhteisön vakiintunut oikeuskäytäntö alkaen asiasta T-24/90, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1992, s. II-2223, 86 kohta.

(45)  Ks. tältä osin: asia C-449/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 2001, s. I-3875, 37 kohta.

(46)  Ks. tältä osin: asia T-77/95, Syndicat français de l'Express International ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1997, s. II-1, 57 kohta; asia C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1999, s. I-1341, 95 kohta. Ks. myös asia T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1994, s. II-285, 113 kohta, jossa jäsenvaltion ja yhteisen kauppapolitiikan ulkopuolisen kolmannen maan välistä muuta kuin kirjallista sitoumusta ei pidetty riittävänä osoituksena kantelun kohteena olleen toiminnan päättymisestä.

(47)  Ks. tältä osin: asia T-110/95, International Express Carriers (IECC) v. Euroopan yhteisöjen komissio ym., Kok. 1998, s. II-3605, 57 kohta, joka vahvistetaan asiassa 449/98 P, International Express Carriers (IECC) v. Euroopan yhteisöjen komissio ym., Kok. 2001, s. I-3875, 44–47 kohta.

(48)  Ks. tältä osin: asia C-449/98 P, International Express Carriers (IECC) v. Euroopan yhteisöjen komissio ym., Kok. 2001, s. I-3875, 37 kohta.

(49)  Ks. tältä osin: asia T-77/92, Parker Pen v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1994, s. II-549, 64–65 kohta.

(50)  Asia 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1985, s. 1105, 21–24 kohta; asia T-198/98, Micro Leader Business v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1999, s. II-3989, 32–39 kohta.

(51)  Ks. tältä osin: asia T-319/99, Federacion Nacional de Empresas (FENIN) v. Euroopan yhteisöjen komissio, 43 kohta, ei vielä julkaistu vuoden 2003 oikeustapauskokoelmassa.

(52)  Tästä aiheesta annetaan kattavat ohjeet valvontaviranomaisen verkkosivustolla osoitteessa:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/

(53)  Kuten ETA-sopimuksen 58 artiklassa ja pöytäkirjassa 23 määrätään, valvontaviranomaisen ja komission tulee tehdä yhteistyötä muun muassa edistääkseen ETA-sopimuksen yhtenäistä täytäntöönpanoa, soveltamista ja tulkintaa. Vaikka komission päätökset ja epäviralliset ohjekirjeet eivät sido valvontaviranomaista, se pyrkii ottamaan komission ratkaisut huomioon ennakkotapauksina.

(54)  Tiedonanto ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklassa tarkoitetusta kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitteestä, ei vielä julkaistu.

(55)  Valvontaviranomaisen tiedonanto vähämerkityksisistä sopimuksista, jotka eivät ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla rajoita tuntuvasti kilpailua (de minimis -sopimukset), EUVL C 67, 20.3.2003, s. 20, ja EUVL:n ETA-täydennysosa N:o 15, 20.3.2003, s. 11.

(56)  Valvontaviranomaisen tiedonanto — Suuntaviivat ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan soveltamisesta (ei vielä julkaistu).

(57)  Ks. tältä osin: asia 210/81, Oswald Schmidt, joka harjoittaa liiketoimintaa nimellä ”Demo-Studio Schmidt”, v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1983, s. 3045, 19 kohta; asia T-24/90, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1992, s. II-2223, 79 kohta.

(58)  Ks. tältä osin: asia T-64/89, Automec v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1990, s. II-367, 45–47 kohta; asia T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1994, s. II-285, 29 kohta.

(59)  Ks. tältä osin: asia C-282/95 P, Guérin automobiles v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1997, s. I-1503, 36 kohta.

(60)  Yhdistetyt asiat 142/84 ja 156/84, British American Tobacco Company ja R.J. Reynolds Industries v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1987, s. 249, 19–20 kohta.

(61)  Ks. tältä osin: asia C-282/95 P, Guérin automobiles v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1997, s. I-1503, 37 kohta.

(62)  Ks. tältä osin: yhdistetyt asiat T-213/95 ja T-18/96, Stichting Certificatie Kraanverhuurbedrijf (SCK) ja Federatie van Nederlandse Kraanbedrijven (FNK) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1997, s. 1739, 57 kohta.

(63)  Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin käyttää kantelijan huolellisuuden käsitettä asiassa T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1997, s. II-759, 75 kohta.

(64)  III luvun 6 artiklan 2 kohta.

(65)  ETA-sopimuksen 122 artikla, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 14 artiklan 4 kohta, II luvun 28 artikla sekä III luvun 15 ja 16 artikla.

(66)  II luvun 27 artiklan 2 kohta.

(67)  III luvun 7 artiklan 2 kohta, ks. tässä yhteydessä asia C-282/95 P, Guérin automobiles v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1997, s. I-1503, 36 kohta.

(68)  Vakiintunut oikeuskäytäntö, ks. asia E-2/94, Scottish Salmon Growers Association Limited v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 1994–1995, s. 59; asia E-4/97, Norwegian Bankers' Association v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 1998, s. 38, ja yhteisössä mm. asia T-114/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEMIM) v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1995, s. II-147, 41 kohta.

(69)  Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 36 artiklan 2 kohta. Ks. yhteisön oikeuskäytännön osalta: asia 210/81, Oswald Schmidt, joka harjoittaa liiketoimintaa nimellä ”Demo-Studio Schmidt”, v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1983, s. 3045.

(70)  Ks. tältä osin: asia T-575/93, Casper Koelman v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1996, s. II-1, 41–43 kohta.

(71)  Myös EFTA-valtioiden kilpailuviranomaiset voivat tapauksesta riippuen soveltua hyvin välitoimien määräämiseen.

(72)  Asia 145/83, Stanley George Adams, v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1985, s. 3539.

---

LIITE

Image

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 29.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/27

---

VALTIONTUKI — SAKSA

Valtiontuki C 24/07 (ex NN 71/06) — Valtiontuki Flughafen Lübeck GmbH:lle ja Ryanairille

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 287/07)

Komissio on ilmoittanut 10. heinäkuuta 2007 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Asianosaiset voivat toimittaa huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Energian ja liikenteen pääosasto |
| Linja A — Yleiset asiat |
| DM 28, 6/109 |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 296 41 04 |

Euroopan komissio

Energian ja liikenteen pääosasto

Linja A — Yleiset asiat

DM 28, 6/109

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 296 41 04

Huomautukset ilmoitetaan Saksalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä käsittelemistä luottamuksellisena, ja tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

—   Yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteestä/tuesta, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa:

Tämä asia koskee tiettyjä liiketoimintasuhteita, jotka voivat antaa aihetta epäillä, että Lübeck-Blankenseen lentoaseman yhteydessä on myönnetty valtiontukea eri muodossa eri osapuolille.

| — | Flughafen Lübeck GmbH:lle (lentoaseman pitäjä) lentoaseman toimintaa varten mahdollisesti myönnetty valtiontuki: Lyypekin hansakaupunki näyttää rahoittaneen lentoasemansa toimintaa useilla eri välineillä, joita ovat erityisesti tappioiden siirtoa koskeva sopimus, suotuisa vuokrasopimus ja takuut. |
| --- | --- |

—

Flughafen Lübeck GmbH:lle (lentoaseman pitäjä) lentoaseman toimintaa varten mahdollisesti myönnetty valtiontuki: Lyypekin hansakaupunki näyttää rahoittaneen lentoasemansa toimintaa useilla eri välineillä, joita ovat erityisesti tappioiden siirtoa koskeva sopimus, suotuisa vuokrasopimus ja takuut.

| — | Flughafen Lübeck GmbH:lle infrastruktuurirahoituksen kautta mahdollisesti myönnetty valtiontuki: Schleswig-Holsteinin osavaltio on Lyypekin hansakaupunkin välityksellä antanut Flughafen Lübeck GmbH:lle rahoitusta tiettyihin Lyypekin lentoasemalla toteutettaviin rakennusinvestointeihin (erityisesti ILS CAT II -järjestelmän luomiseen). |
| --- | --- |

—

Flughafen Lübeck GmbH:lle infrastruktuurirahoituksen kautta mahdollisesti myönnetty valtiontuki: Schleswig-Holsteinin osavaltio on Lyypekin hansakaupunkin välityksellä antanut Flughafen Lübeck GmbH:lle rahoitusta tiettyihin Lyypekin lentoasemalla toteutettaviin rakennusinvestointeihin (erityisesti ILS CAT II -järjestelmän luomiseen).

| — | Infratilille Flughafen Lübeck GmbH:n yksityistämisen yhteydessä mahdollisesti myönnetty valtiontuki: Flughafen Lübeck GmbH ”yksityistettiin”, kun Lyypekin hansakaupunki myi 90 prosenttia Flughafen Lübeck GmbH:n osakkeista Infratilille, joka on Uuteen-Seelantiin sijoittautunut infrastruktuurin pitäjä. |
| --- | --- |

—

Infratilille Flughafen Lübeck GmbH:n yksityistämisen yhteydessä mahdollisesti myönnetty valtiontuki: Flughafen Lübeck GmbH ”yksityistettiin”, kun Lyypekin hansakaupunki myi 90 prosenttia Flughafen Lübeck GmbH:n osakkeista Infratilille, joka on Uuteen-Seelantiin sijoittautunut infrastruktuurin pitäjä.

| — | Ryanairille mahdollisesti myönnetty valtiontuki: Flughafen Lübeck GmbH:n ja halpalentoyhtiö Ryanairin välisissä suhteissa viimeksi mainittu on voinut saada valtiontukea epäasianmukaisina laskeutumis- ja matkustajamaksuina tai yhdistelmämaksuina sekä markkinointijärjestelynä. |
| --- | --- |

—

Ryanairille mahdollisesti myönnetty valtiontuki: Flughafen Lübeck GmbH:n ja halpalentoyhtiö Ryanairin välisissä suhteissa viimeksi mainittu on voinut saada valtiontukea epäasianmukaisina laskeutumis- ja matkustajamaksuina tai yhdistelmämaksuina sekä markkinointijärjestelynä.

—   Toimenpiteen/tuen arviointi:

Komissio on tehnyt sen päätelmän, että Flughafen Lübeck GmbH:n yksityistäminen on voinut toteutua voimassa olevien komission suuntaviivojen mukaisesti ja että siksi siihen ei välttämättä liity valtiontukea. Komissio ei kuitenkaan tässä vaiheessa voi varmuudella määritellä, oliko Infratilin maksama hinta markkinahinta.

Komissio on tehnyt sen päätelmän, että muihin kolmeen toimenpiteeseen todennäköisesti liittyy valtiontukea.

Arviointi tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille tämän oikeusperustan mukaan, maininta komission epäilyksistä ja täsmälliset viittaukset sovellettavien suuntaviivojen/puitteiden määräyksiin

Flughafen Lübeck GmbH:lle myönnettyä toimintatukea on arvioitu EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan ja 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Tässä vaiheessa komissio epäilee vahvasti, ettei toimintatukea voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, koska yksikään yleistä valtiontukikieltoa koskevista poikkeuksista ei näytä olevan sovellettavissa siihen.

Flughafen Lübeck GmbH:lle myönnettyä investointitukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella ja/tai komission vuonna 2005 antamien alueellisille lentoasemille myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen perusteella, jos kaikki suuntaviivoissa esitetyt ehdot täyttyvät. Nämä ehdot ovat seuraavat:

| — | infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaa jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.), |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaa jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.),

| — | infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen asetetun tavoitteen kannalta, |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen asetetun tavoitteen kannalta,

| — | infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön, |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön,

| — | kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus käyttää infrastruktuuria, |
| --- | --- |

—

kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus käyttää infrastruktuuria,

| — | tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisön edun kanssa. |
| --- | --- |

—

tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisön edun kanssa.

Tässä vaiheessa komissio epäilee, ettei yksikään näistä ehdoista täyty.

Jos ilmenee, että Infratilin maksama hinta oli alle markkinahinnan, yksityistämisen yhteydessä mahdollisesti myönnettyä valtiontukea ei todennäköisesti voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, koska yksikään soveltuvuusperusteista ei näytä täyttyvän.

Ryanairille myönnettyä toimintatukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos ne käynnistystuen myöntämistä koskevat ehdot täyttyvät, jotka on vahvistettu komission vuonna 2005 antamissa alueellisille lentoasemille myönnettävää valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa. Komissio epäilee, etteivät seuraavat ehdot täyty:

| — | uusien reittien avaaminen: Saksan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että tuki rajoittuu uusiin reitteihin, |
| --- | --- |

—

uusien reittien avaaminen: Saksan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että tuki rajoittuu uusiin reitteihin,

| — | kannattavuus ja alenevuus: Saksan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että tuki rajoittuu uusiin reitteihin, eivätkä sitä, että se on määrältään aleneva, |
| --- | --- |

—

kannattavuus ja alenevuus: Saksan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että tuki rajoittuu uusiin reitteihin, eivätkä sitä, että se on määrältään aleneva,

| — | tuen yhteys käynnistyskuluihin: Saksan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että tuki rajoittuu käynnistyskuluihin, |
| --- | --- |

—

tuen yhteys käynnistyskuluihin: Saksan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että tuki rajoittuu käynnistyskuluihin,

| — | julkaiseminen ja syrjimättömyys: Saksan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että tuki julkaistiin, eivätkä sitä, että se oli syrjimättömästi saatavilla. |
| --- | --- |

—

julkaiseminen ja syrjimättömyys: Saksan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että tuki julkaistiin, eivätkä sitä, että se oli syrjimättömästi saatavilla.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1) 14 artiklan mukaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

---

(1)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

---

| 29.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/29

---

VALTIONTUKI — ROMANIA

Valtiontuki C 40/07 (ex NN 48/07) — Mittal Steel Romanin yksityistäminen

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 287/08)

Komissio on ilmoittanut 25. syyskuuta 2007 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Romanialle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua tukea.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faksi: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate General Competition

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Faksi: (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Romanialle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

MENETTELY

Mittal Steel Romanin, jäljempänä MS Roman, eli entisen Petrotubin yksityistämisen yhteydessä vuonna 2003 useat viranomaiset mitätöivät yrityksen velat ja myönsivät sille velkojen uudelleenjärjestelyn. Romanian liityttyä Euroopan unioniin komissio pyysi tietoja velkojen mitätöinnistä ja uudelleenjärjestelyistä. Romania toimitti tiedot 8. maaliskuuta 2007, 13. maaliskuuta 2007, 14. kesäkuuta 2007 ja 5. heinäkuuta 2007.

KUVAUS

MS Roman on valuraudan ja teräsputkien tuottaja. Sen sijaintipaikka on Roman Romaniassa. Yritys on osa teräsalaa sellaisena kuin se määritellään alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden liitteessä B. Yritystä yksityistettäessä vuonna 2003 siitä tuli LNM Holdings N.V., nykyään Mittal Steel. Yksityistämisen yhteydessä sosiaaliturvamaksujärjestelmä, työttömyysrahasto, kansallinen terveysrahasto ja valtionomistuksen yksityistämisestä ja hallinnoinnista vastaava viranomainen APAPS (nykyään valtion omaisuuden hyödyntämisestä vastaava viranomainen AVAS), joka oli Petrotubin omistaja ennen sen yksityistämistä, sopivat 931,47 miljardin ROL (24,39 miljoonaa EUR) velkojen mitätöinnistä ja 20 miljoonan ROL (0,52 miljoonaa EUR) suuruisten velkojen uudelleenjärjestelystä. Romanian mukaan yksityistäminen oli valtiolle edullisempaa kuin yrityksen asettaminen selvitystilaan ja valtio toimi yksityisen taloudellisen toimijan tavoin luopuessaan velkojen perinnästä ja järjestellessään uudelleen velkoja ja niiden mitätöintiä. Näin ollen Romania päättelee, että velkojen mitätöinti ja uudelleenjärjestely eivät ole valtiontukea.

ARVIOINTI

Vaikka mahdollinen tuki myönnettiin ennen Romanian liittymistä Euroopan unioniin, komissiolla on valtuudet arvioida kyseistä tukea liittymisasiakirjaan liitetyn, teräsalalle annettavaa tukea koskevan pöytäkirjan liitteen VII nojalla.

Komissio epäilee, että velkojen mitätöinti ja uudelleenjärjestely eivät olleet valtiontukea. Ensiksikin komissio epäilee, voidaanko maksuja eri julkisille velkojille ja APAPS-viranomaiselle laskea yhteen. Jokaista velkojaa olisi sen sijaan arvioitava erikseen. Tämän perusteella näyttää siltä, että yrityksen vararikko ja asettaminen selvitystilaan olisi ollut yksityistämistä edullisempaa jokaiselle velkojalle ja APAPS-viranomaiselle.

Vaikka komissio hyväksyisikin sen, että julkisia velkojia ja APAPS-viranomaista osakkeenomistajana voidaan arvioida yhdessä, komissio kuitenkin epäilee sitä, oliko yksityistäminen paras ratkaisu. Laskelmassaan selvitystilan kustannuksista Romania ottaa huomioon valtiolle aiheutuvat kulut valtiontakauksen maksuista, jotka maksettiin Petrotubille vuonna 1998. Kun arvioidaan, toimiko valtio yksityisen taloudellisen toimijan tavoin, on tehtävä ero niiden velvoitteiden välillä, jotka yksityinen toimija kohtaisi samanlaisessa tilanteessa, ja julkisena viranomaisena toimivan valtion velvoitteiden välillä. Valtio näyttää antaneen valtiontakauksen julkisen viranomaisen ominaisuudessa, ja sen vuoksi tämän takauksen nojalla maksettuja maksuja ei voida ottaa huomioon selvitystilan kustannuksia laskettaessa. Jos näitä maksuja ei oteta huomioon, näyttää siltä, että vararikko olisi ollut valtiolle yksityistämistä edullisempi ratkaisu.

KIRJEEN TEKSTI

”Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind ajutorul menționat anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURĂ

| (1) | La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007. |
| --- | --- |

(1)

La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007.

II.   DESCRIERE

2.1.   Întreprinderea vizată

| (2) | MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați. |
| --- | --- |

(2)

MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați.

| (3) | De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1). |
| --- | --- |

(3)

De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1).

2.2.   Privatizarea

| (4) | MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003. |
| --- | --- |

(4)

MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003.

| (5) | Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005. |
| --- | --- |

(5)

Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005.

2.3.   Posibil ajutor de stat în contextul privatizării

| (6) | În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:






  — | Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR). |
| --- | --- | --- |

(6)

În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:

—

Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR).

| — | APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR).

| (7) | În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003. |
| --- | --- |

(7)

În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003.

| (8) | România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(8)

România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007.

| (9) | Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:






  — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- | --- |

(9)

Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- |

—

Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar. |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar.

| — | APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| (10) | Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri. |
| --- | --- |

(10)

Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri.

| (11) | Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(11)

Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007.

III.   EVALUARE

3.1.   Legislația aplicabilă

| (12) | Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(12)

Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă.

| (13) | Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea. |
| --- | --- |

(13)

Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea.

| (14) | Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel. |
| --- | --- |

(14)

Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel.

| (15) | Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008.

| (16) | Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88). |
| --- | --- |

(16)

Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88).

3.2.   Ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (17) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

3.2.1.   Favorizarea unei anumite întreprinderi

(i)   Scutirea de la plata datoriilor publice

| (18) | Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă. |
| --- | --- |

(18)

Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă.

| (19) | România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(19)

România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață.

| (20) | Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II). |
| --- | --- |

(20)

Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II).

| (21) | Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. |
| --- | --- |

(21)

Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic.

| (22) | Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:








  În mii de ROL | Privatizare | Scenariu de faliment I | Scenariu de faliment II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plăți în cadrul unei garanții de stat | 0 | [– 570 000 000-1 145 000 000] (4) | [– 570 000 000-954 000 000] |
| Bugetul asigurărilor sociale
  [sume indexate] | [2] | [213] | [243] |
| Fondul de șomaj
  [sume indexate] | [0,02] | [6] | [7] |
| Fondul de asigurări sociale de sănătate
  [sume indexate] | [31] | [26] | [30] |
| APAPS | 0 | 0 | 0 |
| Preț de achiziție | 200 646 000 | nu se aplică | nu se aplică |
| TOTAL instituții de stat
  [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |

(22)

Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:

În mii de ROL

Privatizare

Scenariu de faliment I

Scenariu de faliment II

Plăți în cadrul unei garanții de stat

0

[– 570 000 000-1 145 000 000] (4)

[– 570 000 000-954 000 000]

Bugetul asigurărilor sociale

[sume indexate]

[2]

[213]

[243]

Fondul de șomaj

[sume indexate]

[0,02]

[6]

[7]

Fondul de asigurări sociale de sănătate

[sume indexate]

[31]

[26]

[30]

APAPS

0

0

0

Preț de achiziție

200 646 000

nu se aplică

nu se aplică

TOTAL instituții de stat

[sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

[sume indexate]

[100]

[243]

[282]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[243]

[282]

| (23) | Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare. |
| --- | --- |

(23)

Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare.

| (24) | Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment. |
| --- | --- |

(24)

Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment.

| (25) | Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție. |
| --- | --- |

(25)

Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție.

| (26) | Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos. |
| --- | --- |

(26)

Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos.

Evaluarea individuală a diferiților creditori

| (27) | Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(27)

Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia.

| (28) | În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat.

| (29) | În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR). |
| --- | --- |

(29)

În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR).

| (30) | Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat. |
| --- | --- |

(30)

Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat.

| (31) | În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți.

| (32) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment. |
| --- | --- |

(32)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment.

| (33) | S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL. |
| --- | --- |

(33)

S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL.

| (34) | Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață.

| (35) | Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate.

Îndoieli cu privire la calcularea rezultatului în urma falimentului

| (36) | În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(36)

În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia.

| (37) | Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II). |
| --- | --- |

(37)

Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II).

| (38) | În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public.

| (39) | În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar. |
| --- | --- |

(39)

În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar.

| (40) | De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România. |
| --- | --- |

(40)

De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România.

| (41) | Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze. |
| --- | --- |

(41)

Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze.

| (42) | În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței. |
| --- | --- |

(42)

În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței.

| (43) | Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat. |
| --- | --- |

(43)

Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat.

| (44) | România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății. |
| --- | --- |

(44)

România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății.

| (45) | Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat. |
| --- | --- |

(45)

Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat.

| (46) | Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare.

| (47) | În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor. |
| --- | --- |

(47)

În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor.

| (48) | Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății. |
| --- | --- |

(48)

Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății.

(ii)   Reeșalonarea datoriilor publice

| (49) | Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman. |
| --- | --- |

(49)

Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman.

3.2.2.   Alte condiții prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (50) | Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre. |
| --- | --- |

(50)

Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre.

3.2.3.   Concluzie asupra articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (51) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință. |
| --- | --- |

(51)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință.

3.3.   Derogare în cadrul articolului 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE

| (52) | Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față. |
| --- | --- |

(52)

Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față.

| (53) | În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului. |
| --- | --- |

(53)

În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului.

| (54) | În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri. |
| --- | --- |

(54)

În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri.

IV.   DECIZIE

| (55) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună. |
| --- | --- |

(55)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună.

Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia, acționând conform procedurii prevăzute în articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, solicită României să-și prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile necesare pentru evaluarea ajutorului, în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. În caz contrar, Comisia va adopta o decizie în funcție de informațiile pe care le deține. Comisia solicită autorităților dumneavoastră să transmită o copie a acestei scrisori, în cel mai scurt termen, potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect suspensiv și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, care prevede că orice ajutor de tip ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia informează România că va informa părțile interesate publicând această scrisoare, precum și un rezumat justificativ al acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea de Supraveghere a AELS prin transmiterea către aceasta a unei copii a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.”

---

(1)  JO C 70, 19.3.2002, p. 8.

1

(2)  În luna mai 2004, APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și AVAB (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare) au fuzionat, rezultând astfel o nouă entitate — AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

2

(3)  Rata de schimb utilizată este de 38 185 ROL = 1 EUR care era rata de schimb oficială stabilită de Banca Națională a României la data de 30 septembrie 2003. România a utilizat această rată de schimb în datele furnizate.

3

(4)  Informațiile cuprinse între [...] sunt informații cu caracter confidențial și reprezintă fie sumele indexate, fie marginile între care se situează sumele absolute.

4

(5)  Din raport nu reiese în mod clar din ce motiv plățile diferă în cele două scenarii de faliment.

5

(6)  Cauza T-152/99 HAMSA împotriva Comisiei, hotărârea Curții de Justiție din 11 iulie 2002.

6

(7)  A se vedea, de exemplu, cauza C-344/99 Germania v. Comisie (Gröditzer Stahlwerke), hotărârea Curții din 28 ianuarie 2003, alineatul (134); cauze conexe C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Spania v. Comisie (Hytasa), hotărârea Curții din 14 septembrie 1994, alineatul (22).

7

Gröditzer Stahlwerke

Hytasa

(8)  A se vedea alineatul (134) din cauza C-344/99 (citat anterior).

8

(9)  A se vedea nota de subsol 5.

9

(10)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9.

10

---

| 29.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/38

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 287/09)

| 1. | Komissio vastaanotti 16. marraskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Motorola Inc. (Motorola, Yhdysvallat) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan japanilaisessa yrityksessä Vertex Standard (Vertex Standard, Japoni) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 16. marraskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Motorola Inc. (Motorola, Yhdysvallat) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan japanilaisessa yrityksessä Vertex Standard (Vertex Standard, Japoni) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Motorola: langaton ja laajakaistaviestintätekniikka sekä sulautetut elektroniikkatuotteet, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Motorola: langaton ja laajakaistaviestintätekniikka sekä sulautetut elektroniikkatuotteet,

| — | Vertex Standard: kaksisuuntaiseen radioyhteyteen perustuvien tuotteiden suunnittelu, valmistus ja myynti. |
| --- | --- |

—

Vertex Standard: kaksisuuntaiseen radioyhteyteen perustuvien tuotteiden suunnittelu, valmistus ja myynti.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 287/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 287/39

---

VALTIONTUKI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Valtiontuki C 42/04 (ex N 350/04) — Liiketilojen korjaamisen vuoksi tehtäviin pääomainvestointeihin perustuvat verovähennykset

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 287/10)

Komissio on päättänyt lopettaa edellä mainittua toimenpidettä koskevan, EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, joka aloitettiin 1. joulukuuta 2004 (1), todeten, että Yhdistynyt kuningaskunta on peruuttanut ilmoituksensa 23. huhtikuuta 2007.

---

(1)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 38.

---