# Euroopa Liidu C 301E/13.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 301E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide13. detsember 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 301E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide13. detsember 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | ΙV   (Teave) |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | 2006-2007 ISTUNGJÄRK |
| | 12. märts 2007 istung |
| | Esmaspäev, 12. märts 2007 |
| 2007/C 301E/01 | PROTOKOLL | 1 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungjärgu jätkamine


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Presidentuuri avaldus


  Esitatud dokumendid


  Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Suuliselt vastatavad küsimused ja kirjalikud deklaratsioonid (esitamine)


  Nõukogu edastatud kokkulepete tekstid


  Petitsioonid


  Assigneeringute ümberpaigutamine


  Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus


  Parlamendi koosseis


  Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis


  Fraktsioonide koosseis


  Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine


  Tööplaan


  Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel


  Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused (arutelu)


  Ettevõtete sotsiaalne vastutus - uus partnerlus (arutelu)


  Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010 (arutelu)


  Autoriõiguse ühine piiriülene haldamine (arutelu)


  Omandatud vara usaldusväärne hindamine ja osaluse suurendamine finantssektoris ***I (arutelu)


  Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (arutelu)


  Üks aktsia, üks hääl - Omandisuhete ja kontrolli vaheline tasakaal börsinimekirja kantud ELi äriühingutes (arutelu)


  Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseis (muudatusettepanekute esitamise tähtaeg)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp


  Istungjärgu lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 15 |
| | 2007-2008 ISTUNGJÄRK |
| | 13.-15. märts 2007 istungid |
| | Teisipäev, 13. märts 2007 |
| 2007/C 301E/02 | PROTOKOLL | 17 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungjärgu avamine


  Istungi algus


  Esitatud dokumendid


  Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus


  Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)


  2008. aasta poliitiline strateegia (arutelu)


  Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline lennuteenuste kokkulepe (arutelu)


  Hääletused


  Sekkumise finantseerimine Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Eestis toodetud joogipiim * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Määruse (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta kehtetuks tunnistamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Omandatud vara usaldusväärne hindamine ja osaluse suurendamine finantssektoris ***I (hääletus)


  Ettevõtete sotsiaalne vastutus - uus partnerlus (hääletus)


  Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010 (hääletus)


  Autoriõiguse ühine piiriülene haldamine (hääletus)


  Selgitused hääletuse kohta


  Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine (arutelu)


  Lastehoid (arutelu)


  Komisjoni teatis: Tarbijakaitsepoliitika strateegia 2007-2013 (arutelu)


  Infotund (küsimused komisjonile)


  Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine * (arutelu)


  ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine * (arutelu)


  Euroopa Lennundusohutusamet ***I (arutelu)


  Ebaseaduslik linnujaht Maltal (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 31 |
| I LISA | 33 |
| II LISA | 39 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 43 |
| P6_TA(2007)0058Sekkumise finantseerimine Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS)) | 43 |
| P6_TA(2007)0059Eestis toodetud joogipiim *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2597/97 Eestis toodetud joogipiima suhtes (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 -2007/0021 (CNS)) | 43 |
| P6_TA(2007)0060Määruse (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta kehtetuks tunnistamine *Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS)) | 44 |
| P6_TA(2007)0061Omandatud vara usaldusväärne hindamine ja osaluse suurendamine finantssektoris ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris vara omandamise ja osaluse suurendamise tehingute suhtes rakendatavate usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD)) | 45 |
| P6_TC1-COD(2006)0166Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2007 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega | 45 |
| P6_TA(2007)0062Ettevõtete sotsiaalne vastutus - uus partnerlusEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta - uus partnerlus (2006/2133(INI)) | 45 |
| P6_TA(2007)0063Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta (2006/2132(INI)) | 56 |
| P6_TA(2007)0064Autoriõiguse ühine piiriülene haldamineEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovituse 2005/737/EÜ kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (2006/2008(INI)) | 64 |
| | Kolmapäev, 14. märts 2007 |
| 2007/C 301E/03 | PROTOKOLL | 70 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Noomitus parlamendiliikmele


  Berliini deklaratsioon (arutelu)


  Euroopa Ülemkogu kohtumine (8.-9. märts 2007) (arutelu)


  Hääletused


  Ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseis (hääletus)


  Euroopa Lennundusohutusamet ***I (hääletus)


  Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine * (hääletus)


  ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine * (hääletus)


  Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused (hääletus)


  Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline lennuteenuste kokkulepe (hääletus)


  Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine (hääletus)


  Selgitused hääletuse kohta


  Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Euroopa - Vahemere piirkonna suhted - Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine (arutelu)


  Bosnia ja Hertsegoviina (arutelu)


  Euroopa lennukiehituse tulevik (arutelu)


  Infotund (küsimused nõukogule)


  Parlamentidevahelistesse delegatsioonidesse nimetamine (esimeeste konverentsi ettepanek)


  C-hepatiit (kirjalik deklaratsioon)


  ELi kaubanduspoliitika vahendite reform (arutelu)


  Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (arutelu)


  Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahel - Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Andide Ühenduse vahel (arutelu)


  Küprosel teadmata kadunud isikud (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 80 |
| I LISA | 82 |
| II LISA | 89 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 101 |
| P6_TA(2007)0065Ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika kohta (KOM(2005)0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD)) | 101 |
| P6_TC1-COD(2005)0156Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2007 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta | 101 |
| P6_TA(2007)0066Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseisEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon parlamentidevaheliste delegatsioonide arvu ja nende arvulise koosseisu kohta | 102 |
| P6_TA(2007)0067Euroopa Lennundusohutusamet ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (KOM(2005)0579 - C6-0403/2006 - 2005/0228(COD)) | 103 |
| P6_TC1-COD(2005)0228Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2007. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist | 104 |
| LISA | 121 |
| P6_TA(2007)0068Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise kohta (KOM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS)) | 133 |
| P6_TA(2007)0069ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta konsolideeritud meretöönormide konventsioon (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) | 139 |
| P6_TA(2007)0070Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenusedEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta Euroopa Liidus (2006/2134(INI)) | 140 |
| P6_TA(2007)0071EÜ-USA vaheline lennutranspordilepingEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu sõlmimine | 143 |
| P6_TA(2007)0072Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimineEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise kohta | 146 |
| | Neljapäev, 15. märts 2007 |
| 2007/C 301E/04 | PROTOKOLL | 149 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Esitatud dokumendid


  Regionaalpoliitika (saared ning looduslikud ja majanduslikud piirangud) (arutelu)


  Kohalikud omavalitsused ning arengukoostöö (arutelu)


  Hääletused


  Parlamentidevahelistesse delegatsioonidesse nimetamised (hääletus)


  Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (hääletus)


  Ebaseaduslik linnujaht Maltal (hääletus)


  Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (hääletus)


  Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine (hääletus)


  Bosnia ja Hertsegoviina (hääletus)


  Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (hääletus)


  Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahel (hääletus)


  Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Andide Ühenduse vahel (hääletus)


  Teadmata kadunud isikud Küprosel (hääletus)


  Regionaalpoliitika (saared ning looduslikud ja majanduslikud piirangud) (hääletus)


  Kohalikud omavalitsused ning arengukoostöö (hääletus)


  Selgitused hääletuse kohta


  Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Hülgetoodete keeld Euroopa Liidus (arutelu)


  Kallaletung mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale (arutelu)


  Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)


  Guatemala


  Kambodža


  Nigeeria


  Hääletused


  Guatemala (hääletus)


  Kambodža (hääletus)


  Nigeeria (hääletus)


  Kallaletung mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale (hääletus)


  Selgitused hääletuse kohta


  Teatud dokumente puudutavad otsused


  Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis


  Nõukogu ühiste seisukohtade teatavakstegemine


  Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Istungil vastuvõetud tekstide edastamine


  Järgmiste istungite ajakava


  Istungjärgu vaheaeg |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 166 |
| I LISA | 168 |
| II LISA | 183 |
| III LISAPARLAMENTIDEVAHELISED DELEGATSIOONID | 200 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 202 |
| P6_TA(2007)0073Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnasEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon ühenduse tegevuse kohta piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas | 202 |
| P6_TA(2007)0074Ebaseaduslik linnujaht MaltalEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon kevadise rändlindude jahi ja püügi kohta Maltal | 204 |
| P6_TA(2007)0075Euroopa - Vahemere piirkonna suhtedEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Euroopa - Vahemere piirkonna suhete kohta | 206 |
| P6_TA(2007)0076Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomineEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomise kohta (2006/2173(INI)) | 210 |
| P6_TA(2007)0077Bosnia ja HertsegoviinaEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta soovitus nõukogule Bosnia ja Hertsegoviina kohta (2006/2290(INI)) | 224 |
| P6_TA(2007)0078Põhiõiguste harta järgimineEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (2005/2169(INI)) | 229 |
| P6_TA(2007)0079Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahelEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (2006/2222(INI)) | 233 |
| P6_TA(2007)0080Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Andide Ühenduse vahelEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja tema liikmesriikide vahel (2006/2221(INI)) | 238 |
| P6_TA(2007)0081Teadmata kadunud isikud KüproselEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Küprosel teadmata kadunud isikute kohta | 243 |
| P6_TA(2007)0082Regionaalpoliitika (saared ning looduslikud ja majanduslikud piirangud)Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon saarte ning looduslike ja majanduslike piirangute kohta regionaalpoliitika kontekstis (2006/2106(INI)) | 244 |
| P6_TA(2007)0083Kohalikud omavalitsused ning arengukoostööEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon kohalike omavalitsuste ja arengukoostöö kohta (2006/2235(INI)) | 249 |
| P6_TA(2007)0084GuatemalaEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Guatemala kohta | 257 |
| P6_TA(2007)0085KambodžaEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Kambodža kohta | 258 |
| P6_TA(2007)0086NigeeriaEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Nigeeria kohta | 260 |
| P6_TA(2007)0087Kallaletung Galina KozlovaleEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon kallaletungi kohta mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale | 262 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

ΙV   (Teave)

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

EUROOPA PARLAMENT

2006-2007 ISTUNGJÄRK

12. märts 2007 istung

Esmaspäev, 12. märts 2007

2007/C 301E/01

PROTOKOLL

1

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungjärgu jätkamine

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Presidentuuri avaldus

Esitatud dokumendid

Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Suuliselt vastatavad küsimused ja kirjalikud deklaratsioonid (esitamine)

Nõukogu edastatud kokkulepete tekstid

Petitsioonid

Assigneeringute ümberpaigutamine

Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Parlamendi koosseis

Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Fraktsioonide koosseis

Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

Tööplaan

Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused (arutelu)

Ettevõtete sotsiaalne vastutus - uus partnerlus (arutelu)

Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010 (arutelu)

Autoriõiguse ühine piiriülene haldamine (arutelu)

Omandatud vara usaldusväärne hindamine ja osaluse suurendamine finantssektoris ***I (arutelu)

Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (arutelu)

Üks aktsia, üks hääl - Omandisuhete ja kontrolli vaheline tasakaal börsinimekirja kantud ELi äriühingutes (arutelu)

Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseis (muudatusettepanekute esitamise tähtaeg)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

Istungjärgu lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

15

2007-2008 ISTUNGJÄRK

13.-15. märts 2007 istungid

Teisipäev, 13. märts 2007

2007/C 301E/02

PROTOKOLL

17

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungjärgu avamine

Istungi algus

Esitatud dokumendid

Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

2008. aasta poliitiline strateegia (arutelu)

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline lennuteenuste kokkulepe (arutelu)

Hääletused

Sekkumise finantseerimine Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Eestis toodetud joogipiim * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Määruse (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta kehtetuks tunnistamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Omandatud vara usaldusväärne hindamine ja osaluse suurendamine finantssektoris ***I (hääletus)

Ettevõtete sotsiaalne vastutus - uus partnerlus (hääletus)

Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010 (hääletus)

Autoriõiguse ühine piiriülene haldamine (hääletus)

Selgitused hääletuse kohta

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine (arutelu)

Lastehoid (arutelu)

Komisjoni teatis: Tarbijakaitsepoliitika strateegia 2007-2013 (arutelu)

Infotund (küsimused komisjonile)

Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine * (arutelu)

ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine * (arutelu)

Euroopa Lennundusohutusamet ***I (arutelu)

Ebaseaduslik linnujaht Maltal (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

31

I LISA

33

II LISA

39

VASTUVÕETUD TEKSTID

43

P6_TA(2007)0058Sekkumise finantseerimine Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS))

43

P6_TA(2007)0059Eestis toodetud joogipiim *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2597/97 Eestis toodetud joogipiima suhtes (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 -2007/0021 (CNS))

43

P6_TA(2007)0060Määruse (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta kehtetuks tunnistamine *Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS))

44

P6_TA(2007)0061Omandatud vara usaldusväärne hindamine ja osaluse suurendamine finantssektoris ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris vara omandamise ja osaluse suurendamise tehingute suhtes rakendatavate usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD))

45

P6_TC1-COD(2006)0166Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2007 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega

45

P6_TA(2007)0062Ettevõtete sotsiaalne vastutus - uus partnerlusEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta - uus partnerlus (2006/2133(INI))

45

P6_TA(2007)0063Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta (2006/2132(INI))

56

P6_TA(2007)0064Autoriõiguse ühine piiriülene haldamineEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovituse 2005/737/EÜ kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (2006/2008(INI))

64

Kolmapäev, 14. märts 2007

2007/C 301E/03

PROTOKOLL

70

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Noomitus parlamendiliikmele

Berliini deklaratsioon (arutelu)

Euroopa Ülemkogu kohtumine (8.-9. märts 2007) (arutelu)

Hääletused

Ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseis (hääletus)

Euroopa Lennundusohutusamet ***I (hääletus)

Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine * (hääletus)

ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine * (hääletus)

Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused (hääletus)

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline lennuteenuste kokkulepe (hääletus)

Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine (hääletus)

Selgitused hääletuse kohta

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Euroopa - Vahemere piirkonna suhted - Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine (arutelu)

Bosnia ja Hertsegoviina (arutelu)

Euroopa lennukiehituse tulevik (arutelu)

Infotund (küsimused nõukogule)

Parlamentidevahelistesse delegatsioonidesse nimetamine (esimeeste konverentsi ettepanek)

C-hepatiit (kirjalik deklaratsioon)

ELi kaubanduspoliitika vahendite reform (arutelu)

Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (arutelu)

Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahel - Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Andide Ühenduse vahel (arutelu)

Küprosel teadmata kadunud isikud (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

80

I LISA

82

II LISA

89

VASTUVÕETUD TEKSTID

101

P6_TA(2007)0065Ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika kohta (KOM(2005)0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD))

101

P6_TC1-COD(2005)0156Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2007 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta

101

P6_TA(2007)0066Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseisEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon parlamentidevaheliste delegatsioonide arvu ja nende arvulise koosseisu kohta

102

P6_TA(2007)0067Euroopa Lennundusohutusamet ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (KOM(2005)0579 - C6-0403/2006 - 2005/0228(COD))

103

P6_TC1-COD(2005)0228Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2007. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist

104

LISA

121

P6_TA(2007)0068Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise kohta (KOM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS))

133

P6_TA(2007)0069ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta konsolideeritud meretöönormide konventsioon (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS))

139

P6_TA(2007)0070Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenusedEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta Euroopa Liidus (2006/2134(INI))

140

P6_TA(2007)0071EÜ-USA vaheline lennutranspordilepingEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu sõlmimine

143

P6_TA(2007)0072Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimineEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise kohta

146

Neljapäev, 15. märts 2007

2007/C 301E/04

PROTOKOLL

149

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Esitatud dokumendid

Regionaalpoliitika (saared ning looduslikud ja majanduslikud piirangud) (arutelu)

Kohalikud omavalitsused ning arengukoostöö (arutelu)

Hääletused

Parlamentidevahelistesse delegatsioonidesse nimetamised (hääletus)

Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (hääletus)

Ebaseaduslik linnujaht Maltal (hääletus)

Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (hääletus)

Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine (hääletus)

Bosnia ja Hertsegoviina (hääletus)

Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (hääletus)

Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahel (hääletus)

Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Andide Ühenduse vahel (hääletus)

Teadmata kadunud isikud Küprosel (hääletus)

Regionaalpoliitika (saared ning looduslikud ja majanduslikud piirangud) (hääletus)

Kohalikud omavalitsused ning arengukoostöö (hääletus)

Selgitused hääletuse kohta

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hülgetoodete keeld Euroopa Liidus (arutelu)

Kallaletung mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale (arutelu)

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

Guatemala

Kambodža

Nigeeria

Hääletused

Guatemala (hääletus)

Kambodža (hääletus)

Nigeeria (hääletus)

Kallaletung mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale (hääletus)

Selgitused hääletuse kohta

Teatud dokumente puudutavad otsused

Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Nõukogu ühiste seisukohtade teatavakstegemine

Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Järgmiste istungite ajakava

Istungjärgu vaheaeg

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

166

I LISA

168

II LISA

183

III LISAPARLAMENTIDEVAHELISED DELEGATSIOONID

200

VASTUVÕETUD TEKSTID

202

P6_TA(2007)0073Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnasEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon ühenduse tegevuse kohta piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas

202

P6_TA(2007)0074Ebaseaduslik linnujaht MaltalEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon kevadise rändlindude jahi ja püügi kohta Maltal

204

P6_TA(2007)0075Euroopa - Vahemere piirkonna suhtedEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Euroopa - Vahemere piirkonna suhete kohta

206

P6_TA(2007)0076Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomineEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomise kohta (2006/2173(INI))

210

P6_TA(2007)0077Bosnia ja HertsegoviinaEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta soovitus nõukogule Bosnia ja Hertsegoviina kohta (2006/2290(INI))

224

P6_TA(2007)0078Põhiõiguste harta järgimineEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (2005/2169(INI))

229

P6_TA(2007)0079Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahelEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (2006/2222(INI))

233

P6_TA(2007)0080Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Andide Ühenduse vahelEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja tema liikmesriikide vahel (2006/2221(INI))

238

P6_TA(2007)0081Teadmata kadunud isikud KüproselEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Küprosel teadmata kadunud isikute kohta

243

P6_TA(2007)0082Regionaalpoliitika (saared ning looduslikud ja majanduslikud piirangud)Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon saarte ning looduslike ja majanduslike piirangute kohta regionaalpoliitika kontekstis (2006/2106(INI))

244

P6_TA(2007)0083Kohalikud omavalitsused ning arengukoostööEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon kohalike omavalitsuste ja arengukoostöö kohta (2006/2235(INI))

249

P6_TA(2007)0084GuatemalaEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Guatemala kohta

257

P6_TA(2007)0085KambodžaEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Kambodža kohta

258

P6_TA(2007)0086NigeeriaEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Nigeeria kohta

260

P6_TA(2007)0087Kallaletung Galina KozlovaleEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon kallaletungi kohta mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale

262

| * | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus: esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus: teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine |

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus: esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus: teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine

| AFET | Välisasjade komisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õigusasjade komisjon |
| LIBE | Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |

AFET

Välisasjade komisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õigusasjade komisjon

LIBE

Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

| PPE-DE | Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon |
| --- | --- |
| PSE | Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| UEN | fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest |
| Verts/ALE | Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| IND/DEM | Fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia |
| ITS | fraktsioon Identiteet, Traditsioon, Suveräänsus |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE-DE

Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon

PSE

Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

UEN

fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest

Verts/ALE

Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

IND/DEM

Fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia

ITS

fraktsioon Identiteet, Traditsioon, Suveräänsus

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

ΙV (Teave)

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

EUROOPA PARLAMENT

2006-2007 ISTUNGJÄRK

12. märts 2007 istung

Esmaspäev, 12. märts 2007

| 13.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 301/1

---

PROTOKOLL

(2007/C 301 E/01)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Hans-Gert PÖTTERING

president

1.   Istungjärgu jätkamine

Istung algas kell 17.00.

2.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

Sõna võttis fraktsiooni PSE esimees Martin Schulz, kes taunis asjaolu, et pärast lõunat kolmanda Euroopa terrorismiohvrite mälestuspäeva puhul istungisaalis toimunud tseremooniast ei teavitatud parlamendiliikmeid piisavalt, sest osad neist, sealhulgas ka ta ise, ei olnud sellest teadlikud (president vastas, et ürituse korraldamine vaadatakse läbi ja järgmisel aastal püütakse üritust silmapaistvamaks muuta).

*

- *

Marian Harkin teatas, et ta viibis kohal 2.12.2004, 9.5.2005 ja 1.12.2005, kuid tema nime ei ole kohaloleku nimekirjas.

3.   Presidentuuri avaldus

Madridi atentaadi kolmanda aastapäeva puhul esines parlamendi president avaldusega, milles ta avaldas austust terrorismi ohvritele ja mõistis hukka terrorismiaktid kogu maailmas.

Parlament pidas terrorismiohvrite mälestuseks minutilise leinaseisaku.

4.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud:

| 1) | parlamendi komisjonid:







  1.1) | raportid:







  — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta konsolideeritud meretöönormide konventsioon (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) - EMPL komisjon.
  Raportöör: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

parlamendi komisjonid:

1.1)

raportid:

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta konsolideeritud meretöönormide konventsioon (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) - EMPL komisjon.

Raportöör: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007)

| — | ***I Raport Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (KOM(2005)0579 - C6-0403/2005 - 2005/0228(COD)) - TRAN komisjon.
  Raportöör: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (KOM(2005)0579 - C6-0403/2005 - 2005/0228(COD)) - TRAN komisjon.

Raportöör: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007)

| — | Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule läbirääkimissuuniste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja selle liikmete vahel (2006/2221(INI)) - AFET komisjon.
  Raportöör: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007) |
| --- | --- |

—

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule läbirääkimissuuniste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja selle liikmete vahel (2006/2221(INI)) - AFET komisjon.

Raportöör: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007)

| — | Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (2006/2222(INI)) - AFET komisjon.
  Raportöör: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007) |
| --- | --- |

—

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (2006/2222(INI)) - AFET komisjon.

Raportöör: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007)

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris vara omandamise ja osaluse suurendamise tehingute suhtes rakendatavate usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD)) - ECON komisjon.
  Raportöör: Wolf Klinz (A6-0027/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris vara omandamise ja osaluse suurendamise tehingute suhtes rakendatavate usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD)) - ECON komisjon.

Raportöör: Wolf Klinz (A6-0027/2007)

| — | Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule Bosnia ja Hertsegoviina kohta (2006/2290(INI)) - AFET komisjon.
  Raportöör: Doris Pack (A6-0030/2007) |
| --- | --- |

—

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule Bosnia ja Hertsegoviina kohta (2006/2290(INI)) - AFET komisjon.

Raportöör: Doris Pack (A6-0030/2007)

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kõrgtehnoloogiliste ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (KOM(2005)0567 - C6-0401/2005 - 2005/0227(COD)) - ENVI komisjon.
  Raportöör: Miroslav Mikolášik (A6-0031/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kõrgtehnoloogiliste ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (KOM(2005)0567 - C6-0401/2005 - 2005/0227(COD)) - ENVI komisjon.

Raportöör: Miroslav Mikolášik (A6-0031/2007)

| — | Raport biotehnoloogia kohta: Euroopa põllumajanduse tulevikuväljavaated ja väljakutsed (2006/2059(INI)) - AGRI komisjon.
  Raportöör: Kyösti Virrankoski (A6-0032/2007) |
| --- | --- |

—

Raport biotehnoloogia kohta: Euroopa põllumajanduse tulevikuväljavaated ja väljakutsed (2006/2059(INI)) - AGRI komisjon.

Raportöör: Kyösti Virrankoski (A6-0032/2007)

| — | Raport naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta (2006/2132(INI)) - FEMM komisjon.
  Raportöör: Amalia Sartori (A6-0033/2007) |
| --- | --- |

—

Raport naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta (2006/2132(INI)) - FEMM komisjon.

Raportöör: Amalia Sartori (A6-0033/2007)

| — | Raport põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja range kontrolli kohaldamine (2005/2169(INI)) - LIBE komisjon.
  Raportöör: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007) |
| --- | --- |

—

Raport põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja range kontrolli kohaldamine (2005/2169(INI)) - LIBE komisjon.

Raportöör: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007)

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise kohta (KOM(2005)0125 - C6-0440/2005 - 2005/0028(COD)) - ENVI komisjon.
  Raportöör: Horst Schnellhardt (A6-0035/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise kohta (KOM(2005)0125 - C6-0440/2005 - 2005/0028(COD)) - ENVI komisjon.

Raportöör: Horst Schnellhardt (A6-0035/2007)

| — | Raport profijalgpalli tuleviku kohta Euroopas (2006/2130(INI)) - CULT komisjon.
  Raportöör: Ivo Belet (A6-0036/2007) |
| --- | --- |

—

Raport profijalgpalli tuleviku kohta Euroopas (2006/2130(INI)) - CULT komisjon.

Raportöör: Ivo Belet (A6-0036/2007)

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS)) - AGRI komisjon.
  Raportöör: Neil Parish (A6-0038/2007) |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS)) - AGRI komisjon.

Raportöör: Neil Parish (A6-0038/2007)

| — | Raport kohalike asutuste ja arengukoostöö kohta (2006/2235(INI)) - DEVE komisjon.
  Raportöör: Pierre Schapira (A6-0039/2007) |
| --- | --- |

—

Raport kohalike asutuste ja arengukoostöö kohta (2006/2235(INI)) - DEVE komisjon.

Raportöör: Pierre Schapira (A6-0039/2007)

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika Vabariik) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0419 - C6-0302/2006 - 2006/0139(CNS)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Diana Wallis (A6-0040/2007) |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika Vabariik) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0419 - C6-0302/2006 - 2006/0139(CNS)) - JURI komisjon.

Raportöör: Diana Wallis (A6-0040/2007)

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0669 - C6-0430/2006 - 2006/0224(CNS)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Diana Wallis (A6-0041/2007) |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0669 - C6-0430/2006 - 2006/0224(CNS)) - JURI komisjon.

Raportöör: Diana Wallis (A6-0041/2007)

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0657 - C6-0381/2006 - 2006/0220(COD)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Diana Wallis (A6-0042/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0657 - C6-0381/2006 - 2006/0220(COD)) - JURI komisjon.

Raportöör: Diana Wallis (A6-0042/2007)

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0543 - C6-0315/2006 - 2006/0170(COD)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Diana Wallis (A6-0043/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0543 - C6-0315/2006 - 2006/0170(COD)) - JURI komisjon.

Raportöör: Diana Wallis (A6-0043/2007)

| — | Raport saarte ning looduslike ja majanduslike piirangute kohta regionaalpoliitika kontekstis (2006/2106(INI)) - REGI komisjon.
  Raportöör: Francesco Musotto (A6-0044/2007) |
| --- | --- |

—

Raport saarte ning looduslike ja majanduslike piirangute kohta regionaalpoliitika kontekstis (2006/2106(INI)) - REGI komisjon.

Raportöör: Francesco Musotto (A6-0044/2007)

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemist (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0556 - C6-0323/2006 - 2006/0175(COD)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Diana Wallis (A6-0045/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemist (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0556 - C6-0323/2006 - 2006/0175(COD)) - JURI komisjon.

Raportöör: Diana Wallis (A6-0045/2007)

| — | ***I Raport muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0692 - C6-0429/2006 - 2003/0099(COD)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Diana Wallis (A6-0046/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0692 - C6-0429/2006 - 2003/0099(COD)) - JURI komisjon.

Raportöör: Diana Wallis (A6-0046/2007)

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite roolisüsteemi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0670 - C6-0404/2006 - 2006/0225(COD)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Diana Wallis (A6-0047/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite roolisüsteemi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0670 - C6-0404/2006 - 2006/0225(COD)) - JURI komisjon.

Raportöör: Diana Wallis (A6-0047/2007)

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalse valmistajakiiruse ja koormaplatvormide kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0667 - C6-0385/2006 - 2006/0219(COD)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Diana Wallis (A6-0048/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalse valmistajakiiruse ja koormaplatvormide kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0667 - C6-0385/2006 - 2006/0219(COD)) - JURI komisjon.

Raportöör: Diana Wallis (A6-0048/2007)

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite teatavate osade ja omaduste kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0662 - C6-0380/2006 - 2006/0221(COD)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Diana Wallis (A6-0049/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite teatavate osade ja omaduste kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0662 - C6-0380/2006 - 2006/0221(COD)) - JURI komisjon.

Raportöör: Diana Wallis (A6-0049/2007)

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhastite kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0651 - C6-0377/2006 - 2006/0216(COD)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Diana Wallis (A6-0050/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhastite kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0651 - C6-0377/2006 - 2006/0216(COD)) - JURI komisjon.

Raportöör: Diana Wallis (A6-0050/2007)

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2597/97 Eestis toodetud joogipiima suhtes (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS)) - AGRI komisjon.
  Raportöör: Neil Parish (A6-0051/2007) |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2597/97 Eestis toodetud joogipiima suhtes (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS)) - AGRI komisjon.

Raportöör: Neil Parish (A6-0051/2007)

| — | Raport komisjoni 18. oktoobri 2005.aasta soovituse kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (2005/737/EÜ) (2006/2008(INI)) - JURI komisjon.
  Raportöör: Katalin Lévai (A6-0053/2007) |
| --- | --- |

—

Raport komisjoni 18. oktoobri 2005.aasta soovituse kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (2005/737/EÜ) (2006/2008(INI)) - JURI komisjon.

Raportöör: Katalin Lévai (A6-0053/2007)

| — | Raport loodusvarade säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta (2006/2210(INI)) - ENVI komisjon.
  Raportöör: Kartika Tamara Liotard (A6-0054/2007) |
| --- | --- |

—

Raport loodusvarade säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta (2006/2210(INI)) - ENVI komisjon.

Raportöör: Kartika Tamara Liotard (A6-0054/2007)

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS)) - BUDG komisjon.
  Raportöör: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007) |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS)) - BUDG komisjon.

Raportöör: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007)

| — | Raport üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta Euroopa Liidus (2006/2134(INI)) - EMPL komisjon.
  Raportöör: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007) |
| --- | --- |

—

Raport üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta Euroopa Liidus (2006/2134(INI)) - EMPL komisjon.

Raportöör: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007)

| 2) | parlamendiliikmed:







  2.1) | infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109) (B6-0012/2007):







  — | nõukogule:
  Andrikienė Laima Liucija, Moraes Claude, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Ludford Sarah, Willmott Glenis, Posselt Bernd, Karim Sajjad, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, Henin Jacky, Beglitis Panagiotis, Matsis Yiannakis, Vanhecke Frank, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Medina Ortega Manuel, Evans Robert, Budreikaitė Danutė, Doyle Avril, Ó Neachtain Seán, Hutchinson Alain, Mitchell Gay, Coveney Simon, Lundgren Nils, Isler Béguin Marie Anne, Newton Dunn Bill, Ford Glyn, Karatzaferis Georgios, Adamou Adamos, Cashman Michael, Belet Ivo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Pafilis Athanasios, Van Hecke Johan, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Rutowicz Leopold Józef, Guerreiro Pedro, Manolakou Diamanto, Samaras Antonis, Aylward Liam, Crowley Brian |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendiliikmed:

2.1)

infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109) (B6-0012/2007):

—

nõukogule:

Andrikienė Laima Liucija, Moraes Claude, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Ludford Sarah, Willmott Glenis, Posselt Bernd, Karim Sajjad, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, Henin Jacky, Beglitis Panagiotis, Matsis Yiannakis, Vanhecke Frank, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Medina Ortega Manuel, Evans Robert, Budreikaitė Danutė, Doyle Avril, Ó Neachtain Seán, Hutchinson Alain, Mitchell Gay, Coveney Simon, Lundgren Nils, Isler Béguin Marie Anne, Newton Dunn Bill, Ford Glyn, Karatzaferis Georgios, Adamou Adamos, Cashman Michael, Belet Ivo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Pafilis Athanasios, Van Hecke Johan, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Rutowicz Leopold Józef, Guerreiro Pedro, Manolakou Diamanto, Samaras Antonis, Aylward Liam, Crowley Brian

| — | komisjonile:
  Moraes Claude, Aylward Liam, Samaras Antonis, Tarabella Marc, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Mitchell Gay, Van Hecke Johan, Paleckis Justas Vincas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Budreikaitė Danutė, Riera Madurell Teresa, Ludford Sarah, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Willmott Glenis, Papastamkos Georgios, Coveney Simon, van Nistelrooij Lambert, Manolakou Diamanto, Mavrommatis Manolis, Lynne Elizabeth, Segelström Inger, Henin Jacky, Matsis Yiannakis, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Hasse Ferreira Joel, Medina Ortega Manuel, Hutchinson Alain, Lundgren Nils, Romeva i Rueda Raül, Newton Dunn Bill, Badia i Cutchet Maria, Holm Jens, Ford Glyn, Figueiredo Ilda, Martin David, Karatzaferis Georgios, Ortuondo Larrea Josu, Belet Ivo, Ebner Michl, Gaľa Milan, Hatzidakis Konstantinos, Dimitrov Konstantin, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Rutowicz Leopold Józef, Szejna Andrzej Jan, Březina Jan, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Toussas Georgios, Guerreiro Pedro |
| --- | --- |

—

komisjonile:

Moraes Claude, Aylward Liam, Samaras Antonis, Tarabella Marc, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Mitchell Gay, Van Hecke Johan, Paleckis Justas Vincas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Budreikaitė Danutė, Riera Madurell Teresa, Ludford Sarah, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Willmott Glenis, Papastamkos Georgios, Coveney Simon, van Nistelrooij Lambert, Manolakou Diamanto, Mavrommatis Manolis, Lynne Elizabeth, Segelström Inger, Henin Jacky, Matsis Yiannakis, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Hasse Ferreira Joel, Medina Ortega Manuel, Hutchinson Alain, Lundgren Nils, Romeva i Rueda Raül, Newton Dunn Bill, Badia i Cutchet Maria, Holm Jens, Ford Glyn, Figueiredo Ilda, Martin David, Karatzaferis Georgios, Ortuondo Larrea Josu, Belet Ivo, Ebner Michl, Gaľa Milan, Hatzidakis Konstantinos, Dimitrov Konstantin, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Rutowicz Leopold Józef, Szejna Andrzej Jan, Březina Jan, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Toussas Georgios, Guerreiro Pedro

5.   Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Vastavalt kodukorra artikli 116 lõikele 5 on kirjalikud deklaratsioonid nr 80, 81, 82, 83, 84/2006 kehtetud, kuna need ei kogunud piisavalt allkirju.

6.   Suuliselt vastatavad küsimused ja kirjalikud deklaratsioonid (esitamine)

Parlamendiliikmed on esitanud järgmised dokumendid:

| 1) | suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):







  — | (O-0002/2007) Enrique Barón Crespo INTA komisjoni nimel komisjonile: Komisjoni roheline raamat ja avalik arutelu ELi kaubanduspoliitika vahendite võimaliku reformi üle (B6-0009/2007); |
| --- | --- | --- |

1)

suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):

—

(O-0002/2007) Enrique Barón Crespo INTA komisjoni nimel komisjonile: Komisjoni roheline raamat ja avalik arutelu ELi kaubanduspoliitika vahendite võimaliku reformi üle (B6-0009/2007);

| — | (O-0125/2006) Pervenche Berès ECON komisjoni nimel nõukogule: Järelevalvealase tegevuse edasine lähendamine ELi tasandil (B6-0010/2007); |
| --- | --- |

—

(O-0125/2006) Pervenche Berès ECON komisjoni nimel nõukogule: Järelevalvealase tegevuse edasine lähendamine ELi tasandil (B6-0010/2007);

| — | (O-0001/2007) Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel komisjonile: Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (B6-0013/2007); |
| --- | --- |

—

(O-0001/2007) Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel komisjonile: Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (B6-0013/2007);

| — | (O-0004/2007) Pervenche Berès ECON komisjoni nimel komisjonile: Üks aktsia, üks hääl (B6-0014/2007); |
| --- | --- |

—

(O-0004/2007) Pervenche Berès ECON komisjoni nimel komisjonile: Üks aktsia, üks hääl (B6-0014/2007);

| — | (O-0013/2007) Marcin Libicki PETI komisjoni nimel komisjonile: Ebaseaduslik linnujaht Maltal (B6-0015/2007); |
| --- | --- |

—

(O-0013/2007) Marcin Libicki PETI komisjoni nimel komisjonile: Ebaseaduslik linnujaht Maltal (B6-0015/2007);

| — | (O-0014/2007 Giuseppe Gargani JURI komisjoni nimel komisjonile: Omandisuhete ja kontrolli vaheline tasakaal börsinimekirja kantud ELi äriühingutes (B6-0016/2007). |
| --- | --- |

—

(O-0014/2007 Giuseppe Gargani JURI komisjoni nimel komisjonile: Omandisuhete ja kontrolli vaheline tasakaal börsinimekirja kantud ELi äriühingutes (B6-0016/2007).

| 2) | kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):







  — | Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti ja Anna Záborská: Konfliktiteemandid ja Kimberley protsess (0021/2007); |
| --- | --- | --- |

2)

kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):

—

Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti ja Anna Záborská: Konfliktiteemandid ja Kimberley protsess (0021/2007);

| — | Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini ja Caroline Lucas: Novartise hagi India valitsuse vastu (0022/2007); |
| --- | --- |

—

Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini ja Caroline Lucas: Novartise hagi India valitsuse vastu (0022/2007);

| — | Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits ja Csaba Sándor Tabajdi: Triestes sloveeni lastesõime tahtlik süütamine kui sloveeni vähemuse vastu Itaalias suunatud rünnak (0023/2007); |
| --- | --- |

—

Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits ja Csaba Sándor Tabajdi: Triestes sloveeni lastesõime tahtlik süütamine kui sloveeni vähemuse vastu Itaalias suunatud rünnak (0023/2007);

| — | Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser ja Mihael Brejc: Kassettlahingumoona keelustamine (0024/2007); |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser ja Mihael Brejc: Kassettlahingumoona keelustamine (0024/2007);

| — | Andreas Mölzer: Töötajate värbamine väljastpoolt Euroopa Liitu (0025/2007); |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer: Töötajate värbamine väljastpoolt Euroopa Liitu (0025/2007);

| — | Andreas Mölzer: ELi põhiseaduse ratifitseerimine (0026/2007); |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer: ELi põhiseaduse ratifitseerimine (0026/2007);

| — | Aldo Patriciello: Huntingtoni tõbi (0027/2007); |
| --- | --- |

—

Aldo Patriciello: Huntingtoni tõbi (0027/2007);

| — | Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior ja Marco Pannella: Euroopa rahvahääletus (0028/2007); |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior ja Marco Pannella: Euroopa rahvahääletus (0028/2007);

| — | Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi, Jens Holm: Hõõglampide müügi keelustamine Euroopa Liidus (0029/2007). |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi, Jens Holm: Hõõglampide müügi keelustamine Euroopa Liidus (0029/2007).

7.   Nõukogu edastatud kokkulepete tekstid

Nõukogu on edastanud järgmise dokumendi tõestatud koopia:

| — | partnerlusleping kalandussektoris Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahel. |
| --- | --- |

—

partnerlusleping kalandussektoris Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahel.

8.   Petitsioonid

Alltoodud kuupäevadel kanti registrisse järgmised petitsioonid, mis saadeti vastavalt kodukorra artikli 191 lõikele 5 edasi vastutavale parlamendikomisjonile:

1.3.2007

(nimi salastatud) (nr 1/2007);

Ingrid Schramm-Knoch (nr 2/2007);

Roland Ruppert (nr 3/2007);

Rudolf Bähr (nr 4/2007);

Verena De Vries (nr 5/2007);

Thomas Lambert (nr 6/2007);

Jürgen Rahf (OY RAHF CONSULT AG) (nr 7/2007);

Campbell McPherson (nr 8/2007);

Kieran Buckley (The Former Irish Sugar Workers, Mallow) (nr 9/2007);

Ewaen Fred Ogieriakhi (nr 10/2007);

Butler (nr 11/2007);

Silvio Debono (nr 12/2007);

Wheeler (nr 13/2007);

Kristan Tone (ZDRUŽENJE ŽRTEV OKUPATORJ 1941-1945 KRANJ) (nr 14/2007);

Manuel Hernández Barrios (nr 15/2007);

Sofía Vílchez López (Asociación de Vecinos Copropietarios Finca „El Aljibe”) (nr 16/2007);

Manuel Gómez Costa (Asociación de Vecinos „San Miguel Arcángel” de San Miguel de Salinas) (nr 17/2007);

Isabel Fernández Sánchez (Amigos de las Cañadas (Proyecto 2000)) (nr 18/2007);

Ramiro Pinto Cañón (nr 19/2007);

Jean-Pierre Peltier (nr 20/2007);

Frans Schuursma (nr 22/2007);

Gérard Casanova (Collectif Anti Incinération de Port Saint Louis du Rhône) (53 allkirjaga) (nr 23/2007);

(nimi salastatud) (nr 24/2007);

Elpidio Mancinelli (nr 25/2007);

Monica Sepp (Comitato Cittadino „Campagna Nostra”) (3 allkirjaga) (nr 26/2007);

Andrea Pianeta (nr 27/2007);

Zbigniew Tryczyński (nr 28/2007);

Marek Czarnecki (11 allkirjaga) (nr 29/2007);

Carlos Alberto Rodrigues (nr 30/2007);

Rui Marques Ramos (Comissão de Utentes da Linha de Sintra) (15 allkirjaga) (nr 31/2007);

Marcel C. Nicolescu (nr 32/2007);

Vlasta Dykasova (nr 33/2007);

Marco Dulgerow (nr 34/2007);

Christian Waloszek (nr 35/2007);

Manfred Pecha (nr 36/2007);

(nimi salastatud) (nr 37/2007);

Bernd Martens-Parrée (nr 38/2007);

Anatoliy Byelashov (nr 39/2007);

Georg Lang (nr 40/2007);

Karl-Hermann Krog (nr 41/2007);

Jens Borowski (Fachschaft Geschichte der Universität Dortmund) (2 allkirjaga) (nr 42/2007);

Eckhard Wannewitz (nr 43/2007);

(nimi salastatud) (nr 44/2007);

Grzegorz Szczupaczynski (nr 45/2007);

Janusz Rekowski (nr 46/2007);

Wieslaw Zaborek (nr 47/2007);

Katarzyna Kaczmarek (nr 48/2007);

Michal Burdrey (nr 49/2007);

Ernst Dertmann (Pax Christi Bistumsstelle Münster) (nr 50/2007);

Marco Kühn (nr 51/2007);

Miquel Valls I Maseda (Cambra Oficial de Comerç, Industria i Navegació de Barcelona) (nr 52/2007);

Michail Galanakis (nr 53/2007);

Jones (nr 54/2007);

Lynda Pasquire (nr 55/2007);

Jesús Pons Vidal (Associació per a la protecció mediambiental de l'Atzubia - GELIBRE) (nr 56/2007);

(nimi salastatud) (nr 57/2007);

Rosa Álvarez Álvarez (El Tranqueru Asociación de vecinos de Xivares) (lisaks 7800 allkirja) (nr 58/2007);

Olegario Álvarez Suárez (Asociación de Vecinos „San Felix”) (nr 59/2007);

René Maillot (nr 60/2007);

Vincenzo Scaduti (nr 61/2007);

Michele Bertucco (Associazione Legambiente Verona) (4 allkirjaga) (nr 62/2007);

Maria das Dores Barrocas Fortunato (nr 63/2007);

Carlos de Carvalho Vidal (nr 64/2007);

Gunter Rösch (lisaks 71 allkirja) (nr 65/2007);

Jan Sammer (Czech Coordination Office, ING) (nr 66/2007);

Ioan Robu (Arhiepiscopia Romano-Cattolica Bucuresti) (lisaks 8656 allkirja) (nr 67/2007);

8.3.2007

Peter Kostelka (ÖAFV-Verband der Österreichischen Arbeiter-Fischerei-Vereine) (4 allkirjaga) (nr 68/2007);

Maria Laura Asprino (nr 69/2007);

Asociación de Vecinos de Hondón de las Nieves (nr 70/2007);

David Raya Fernández (nr 71/2007);

(nimi salastatud) (4 allkirjaga) (nr 72/2007);

Manuel Carbonell Moreno (FEDE. APA. El Zahorí) (nr 73/2007);

Oscar Manuel Torremocha Meléndez (nr 74/2007);

Pedro de Gea Lozano (Asociación de Comerciantes de Artículos Pirotécnicos de Alicante) (nr 75/2007);

(nimi salastatud) (nr 76/2007);

André Bamberski (14 allkirjaga) (nr 77/2007);

Μαυρούδης Βορίδη (nr 78/2007);

Θεόφιλος Τρουλλινός (Dimotiki Kinisi Iraklio Anthropini Poli) (2 allkirjaga) (nr 79/2007);

Iωάννης Ιορδανίδης (nr 80/2007);

Barbara Fischer (nr 81/2007);

Christopher Sansom (nr 82/2007);

Ulrich Reppenhagen (nr 83/2007);

Hannes Ruokokoski (nr 84/2007);

Andrzej Szczesniak (nr 85/2007);

Stefano Spinetti (AIGAE-Associazione Italiana Guide Ambientali Escursionistiche) (nr 86/2007);

Σπυρίδων Αρβανίτης (nr 87/2007);

Νικόλας Χριστοδούλου (nr 88/2007);

Periclis Dionyssopoulos (nr 89/2007).

9.   Assigneeringute ümberpaigutamine

Eelarvekomisjon vaatas läbi komisjoni esitatud assigneeringute ümberpaigutamise DEC 01/2007 ettepaneku (C6-0037/2007 - SEK(2007)0026).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis eelarvekomisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute täismahus ümberpaigutamiseks.

10.   Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Jagati välja komisjoni teatis parlamendi 2006. aasta novembri I ja II osaistungjärgul vastu võetud seisukohtadele ja resolutsioonidele järgneva tegevuse kohta.

11.   Parlamendi koosseis

Camiel Eurlings on teatanud enda nimetamisest Madalmaade valitsuse liikmeks.

Kuna vastavalt otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 7 lõikele 1 ei ole see amet ühitatav Euroopa Parlamendi liikme ametiga, tuleb parlamendil märkida tema ametikoha vabaksjäämist alates 22. veebruarist 2007.

Madalmaade pädevad asutused on vahepeal teatanud Johannes (Joop) Posti nimetamisest Euroopa Parlamendi liikmeks Camiel Eurlingsi asemel alates 1.3.2007.

Kuna tema mandaadi kehtivust ei ole kontrollitud ja ei ole vastu võetud otsust tema mandaadi võimaliku vaidlustamise kohta, osaleb Johannes Post vastavalt kodukorra artikli 3 lõikele 2 täieõiguslikult parlamendi ja selle organite töös, tingimusel et ta on eelnevalt esitanud deklaratsiooni, milles ta kinnitab, et ei täida ülesandeid, mis ei ole ühitatavad Euroopa Parlamendi liikme ametiga.

12.   Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

President sai fraktsiooni PPE-DE ja fraktsiooni PSE taotlused järgmiste ametissenimetamiste kohta:

| — | AFET komisjon: Georgios Papastamkose asemel Giorgos Dimitrakopoulos |
| --- | --- |

—

AFET komisjon: Georgios Papastamkose asemel Giorgos Dimitrakopoulos

| — | julgeoleku ja kaitse allkomisjon: Georgios Papastamkose asemel Giorgos Dimitrakopoulos |
| --- | --- |

—

julgeoleku ja kaitse allkomisjon: Georgios Papastamkose asemel Giorgos Dimitrakopoulos

| — | JURI komisjon: Charlotte Cederschiöldi asemel Othmar Karas |
| --- | --- |

—

JURI komisjon: Charlotte Cederschiöldi asemel Othmar Karas

| — | Delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks: Aloyzas Sakalas ei ole enam liige |
| --- | --- |

—

Delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks: Aloyzas Sakalas ei ole enam liige

| — | Delegatsioon Mercosuriga suhtlemiseks: Achille Occhetto asemel Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- |

—

Delegatsioon Mercosuriga suhtlemiseks: Achille Occhetto asemel Poul Nyrup Rasmussen

| — | Delegatsioon NATO parlamentaarse assambleega suhtlemiseks: Nicola Zingaretti asemel Achille Occhetto |
| --- | --- |

—

Delegatsioon NATO parlamentaarse assambleega suhtlemiseks: Nicola Zingaretti asemel Achille Occhetto

Ametissenimetamised loetakse kinnitatuks, kui käesoleva protokolli kinnitamiseni ei esitata ühtegi vastuväidet.

13.   Fraktsioonide koosseis

Dumitru Gheorghe Mircea Coşea ühines fraktsiooniga ITS alates 12. märtsist 2007.

14.   Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

President teatas, et vastavalt kodukorra artiklile 68 allkirjastab ta kolmapäeval koos nõukogu eesistujaga järgmise kaasotsustamismenetlusel vastu võetud akti:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (3685/12/2006 - C6-0087/2007 - 2004/0175(COD)). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (3685/12/2006 - C6-0087/2007 - 2004/0175(COD)).

15.   Tööplaan

Päevakorra järgmine punkt oli tööplaani arutamine.

Jagati välja märtsi I ja II osaistungjärgu lõplik päevakorra projekt (PE 385.050/PDOJ), mille kohta tehti järgmised muudatusettepanekud (kodukorra artikkel 132):

12.3.2007 kuni 15.3.2007 istungid

esmaspäev

| — | fraktsiooni PSE taotlus mitte lõpetada resolutsiooni ettepanekute esitamisega arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle, mis käsitleb ühenduse tegevust piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (O-0001/2007 - B6-0013/2007) (lõpliku päevakorra projekti punkt 81). |
| --- | --- |

—

fraktsiooni PSE taotlus mitte lõpetada resolutsiooni ettepanekute esitamisega arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle, mis käsitleb ühenduse tegevust piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (O-0001/2007 - B6-0013/2007) (lõpliku päevakorra projekti punkt 81).

Sõna võtsid Robert Goebbels fraktsiooni PSE nimel, kes põhjendas taotlust, Evelyne Gebhardt ja John Bowis fraktsiooni PPE-DE nimel.

Parlament lükkas taotluse elektroonilisel hääletusel tagasi (61 poolt, 135 vastu, 6 erapooletut).

teisipäev

| — | fraktsiooni PSE taotlus saata parlamendikomisjonile tagasi Kyösti Virrankoski raport biotehnoloogia kohta: Euroopa põllumajanduse tulevikuväljavaated ja väljakutsed (A6-0032/2007) (lõpliku päevakorra projekti punkt 13). |
| --- | --- |

—

fraktsiooni PSE taotlus saata parlamendikomisjonile tagasi Kyösti Virrankoski raport biotehnoloogia kohta: Euroopa põllumajanduse tulevikuväljavaated ja väljakutsed (A6-0032/2007) (lõpliku päevakorra projekti punkt 13).

Sõna võtsid Marc Tarabella fraktsiooni PSE nimel, kes põhjendas taotlust ja Kyösti Virrankoski, raportöör.

Parlament kiitis taotluse heaks.

| — | fraktsiooni PPE-DE taotlus mitte lõpetada resolutsiooni ettepanekute esitamisega arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle, mis käsitleb ebaseaduslikku linnujahti Maltal (O-0013/2007 - B6-0015/2007) (lõpliku päevakorra projekti punkt 94). |
| --- | --- |

—

fraktsiooni PPE-DE taotlus mitte lõpetada resolutsiooni ettepanekute esitamisega arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle, mis käsitleb ebaseaduslikku linnujahti Maltal (O-0013/2007 - B6-0015/2007) (lõpliku päevakorra projekti punkt 94).

Sõna võtsid Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel, kes põhjendas taotlust, David Casa ja Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel.

Parlament lükkas taotluse elektroonilisel hääletusel tagasi (89 poolt, 129 vastu, 5 erapooletut).

kolmapäev

| — | nõukogu eesistujariigi taotlus käsitleda nõukogu ja komisjoni avaldusi Berliini deklaratsiooni kohta (lõpliku päevakorra projekti punkt 35) pärast arutelu, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu aruannet ja komisjoni avaldust Euroopa Ülemkogu kohtumise kohta (8.-9. märts 2007) (lõpliku päevakorra projekti punkt 36). |
| --- | --- |

—

nõukogu eesistujariigi taotlus käsitleda nõukogu ja komisjoni avaldusi Berliini deklaratsiooni kohta (lõpliku päevakorra projekti punkt 35) pärast arutelu, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu aruannet ja komisjoni avaldust Euroopa Ülemkogu kohtumise kohta (8.-9. märts 2007) (lõpliku päevakorra projekti punkt 36).

Sõna võttis Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel.

Parlament lükkas taotluse tagasi.

neljapäev

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (kodukorra artikkel 115):

| — | fraktsiooni PPE-DE taotlus asendada punkt „Nigeeria”(lõpliku päevakorra projekti punkt 88) punktiga „Feministlike aktivistide vangistamine Iraanis”. |
| --- | --- |

—

fraktsiooni PPE-DE taotlus asendada punkt „Nigeeria”(lõpliku päevakorra projekti punkt 88) punktiga „Feministlike aktivistide vangistamine Iraanis”.

Sõna võtsid Michael Gahler fraktsiooni PPE-DE nimel, kes põhjendas taotlust, ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel.

Parlament lükkas taotluse elektroonilisel hääletusel tagasi (87 poolt, 105 vastu, 4 erapooletut).

28.3.2007 ja 29.3.2007 istungid

Muudatusettepanekuid ei tehtud.

Tööplaan kinnitati.

16.   Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Vastavalt kodukorra artiklile 144 esinesid üheminutilise sõnavõtuga järgmised parlamendiliikmed, kes soovisid juhtida parlamendi tähelepanu poliitiliselt olulistele küsimustele:

Manolis Mavrommatis, Gary Titley, Pál Schmitt, Claude Turmes, Margarita Starkevičiūtė, Eoin Ryan, Gay Mitchell, Magda Kósáné Kovács, Kinga Gál, Willy Meyer Pleite, Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc, Teresa Riera Madurell, Péter Olajos, Libor Rouček, Ioannis Gklavakis, Gerard Batten, Jim Allister ja Mirosław Mariusz Piotrowski.

ISTUNGI JUHATAJA: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU

asepresident

17.   Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused (arutelu)

Raport üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta Euroopa Liidus (2006/2134(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007)

Joel Hasse Ferreira tutvustas raportit.

Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Sõna võtsid Bernhard Rapkay (ECON komisjoni arvamuse koostaja), Roberto Musacchio (ENVI komisjoni arvamuse koostaja), Luisa Fernanda Rudi Ubeda (IMCO komisjoni arvamuse koostaja), Gabriele Stauner (JURI komisjoni arvamuse koostaja), Edit Bauer (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), Iles Braghetto fraktsiooni PPE-DE nimel, Jan Andersson fraktsiooni PSE nimel, ja Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Sõna võtsid Jean Lambert fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kyriacos Triantaphyllides fraktsiooni GUE/NGL nimel, José Albino Silva Peneda, Anne Van Lancker, Danutė Budreikaitė, Elisabeth Schroedter, Jean Louis Cottigny, Karin Jöns, Harald Ettl, Anne Ferreira, Alexandru Athanasiu, Jean-Claude Martinez ja Vladimír Špidla.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.3.2007 protokolli punkt 5.6.

18.   Ettevõtete sotsiaalne vastutus - uus partnerlus (arutelu)

Raport ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta - uus partnerlus (2006/2133(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Richard Howitt (A6-0471/2006)

Richard Howitt tutvustas raportit.

ISTUNGI JUHATAJA: Adam BIELAN

asepresident

Sõna võtsid Günter Verheugen (komisjoni asepresident) ja Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Sõna võtsid Gunnar Hökmark (ITRE komisjoni arvamuse koostaja), Marie Panayotopoulos-Cassiotou (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), Thomas Mann fraktsiooni PPE-DE nimel, Magda Kósáné Kovács fraktsiooni PSE nimel, Siiri Oviir fraktsiooni ALDE nimel, Claude Turmes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jiří Maštálka fraktsiooni GUE/NGL nimel, Roger Helmer (fraktsioonilise kuuluvuseta), José Albino Silva Peneda, Alejandro Cercas, Jean Marie Beaupuy, Jean Lambert, Jacek Protasiewicz, Maria Matsouka, Philip Bushill-Matthews, Joan Calabuig Rull, Gábor Harangozó ja Günter Verheugen.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.3.2007 protokolli punkt 8.5.

19.   Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010 (arutelu)

Raport naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste kohta 2006-2010 (2006/2132(INI)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Amalia Sartori (A6-0033/2007)

Amalia Sartori tutvustas raportit.

ISTUNGI JUHATAJA: Luisa MORGANTINI

asepresident

Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Sõna võtsid Elena Valenciano Martínez-Orozco (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), Inger Segelström (LIBE komisjoni arvamuse koostaja), Gabriele Zimmer (EMPL komisjoni arvamuse koostaja), Anna Záborská fraktsiooni PPE-DE nimel, Pia Elda Locatelli fraktsiooni PSE nimel, Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel, Sebastiano (Nello) Musumeci fraktsiooni UEN nimel, Hiltrud Breyer fraktsiooni Verts/ALE nimel, Eva-Britt Svensson fraktsiooni GUE/NGL nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, Angelika Niebler, Anna Hedh, Danutė Budreikaitė, Ilda Figueiredo, Zita Pleštinská, Marusya Ivanova Lyubcheva, Pál Schmitt, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg ja Vladimír Špidla.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.3.2007 protokolli punkt 8.6.

20.   Autoriõiguse ühine piiriülene haldamine (arutelu)

Raport komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovituse kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (2005/737/EÜ) (2006/2008(INI)) - õigusasjade komisjon.

Raportöör: Katalin Lévai (A6-0053/2007)

Katalin Lévai tutvustas raportit.

ISTUNGI JUHATAJA: Alejo VIDAL-QUADRAS

asepresident

Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Sõna võtsid Manolis Mavrommatis (CULT komisjoni arvamuse koostaja), Hans-Peter Mayer fraktsiooni PPE-DE nimel, Manuel Medina Ortega fraktsiooni PSE nimel, Toine Manders fraktsiooni ALDE nimel, Marek Aleksander Czarnecki fraktsiooni UEN nimel, Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, Daniel Strož fraktsiooni GUE/NGL nimel, Jens-Peter Bonde fraktsiooni IND/DEM nimel, Vasco Graça Moura, Diana Wallis, Jacques Toubon ja Klaus-Heiner Lehne.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.3.2007 protokolli punkt 8.7.

21.   Omandatud vara usaldusväärne hindamine ja osaluse suurendamine finantssektoris ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris vara omandamise ja osaluse suurendamise tehingute suhtes rakendatavate usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD)) - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Wolf Klinz (A6-0027/2007)

Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Wolf Klinz tutvustas raportit.

Sõna võtsid John Purvis fraktsiooni PPE-DE nimel, Joseph Muscat fraktsiooni PSE nimel, Margarita Starkevičiūtė fraktsiooni ALDE nimel, Alexander Radwan, Antolín Sánchez Presedo ja Piia-Noora Kauppi.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.3.2007 protokolli punkt 8.4.

22.   Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (arutelu)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0001/2007), mille esitas(id) Karl-Heinz Florenz komisjonile: Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (B6-0013/2007)

John Bowis (autori asendaja) esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Markos Kyprianou (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid Françoise Grossetête fraktsiooni PPE-DE nimel, Linda McAvan fraktsiooni PSE nimel, Antonyia Parvanova fraktsiooni ALDE nimel, Kartika Tamara Liotard fraktsiooni GUE/NGL nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, Irena Belohorská (fraktsioonilise kuuluvuseta), Charlotte Cederschiöld, Bernadette Vergnaud, Thomas Ulmer ja Markos Kyprianou.

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel: Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (B6-0098/2007). |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel: Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (B6-0098/2007).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 5.2.

23.   Üks aktsia, üks hääl - Omandisuhete ja kontrolli vaheline tasakaal börsinimekirja kantud ELi äriühingutes (arutelu)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0004/2007), mille esitas(id) Pervenche Berès ECON komisjoni nimel komisjonile: Üks aktsia, üks hääl (B6-0014/2007)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0014/2007), mille esitas(id) Giuseppe Gargani JURI komisjoni nimel komisjonile: Omandisuhete ja kontrolli vaheline tasakaal börsinimekirja kantud ELi äriühingutes (B6-0016/2007)

Pervenche Berès esitas suuliselt vastatava küsimuse (B6-0014/2007).

Klaus-Heiner Lehne (autori asendaja) esitas suuliselt vastatava küsimuse (B6-0016/2007).

Markos Kyprianou (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavatele küsimustele.

Sõna võtsid Manuel Medina Ortega fraktsiooni PSE nimel, Wolf Klinz fraktsiooni ALDE nimel, Ieke van den Burg, Markos Kyprianou ja Pervenche Berès.

Arutelu lõpetati.

24.   Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseis (muudatusettepanekute esitamise tähtaeg)

Parlamendi president teatas, et ta on saanud vastavalt kodukorra artiklile 188 esitatud ettepaneku võtta vastu otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide arvu ja nende arvulise koosseisu kohta (B6-0100/2007).

Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg: 13.3.2007 kell 12

Hääletus: 14.3.2007 protokolli punkt 5.2.

25.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument „Päevakord” PE 385.050/OJMA).

26.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.10.

27.   Istungjärgu lõpp

Euroopa Parlamendi 2006/2007 istungjärk on lõppenud.

Vastavalt asutamislepingu sätetele koguneb parlament uuesti homme, teisipäeval 13.3.2007 kell 09.00.

Harald Rømer

peasekretär

Edward McMillan-Scott

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chmielewski, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Husmenova, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Landsbergis, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lévai, Liberadzki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Losco, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Marinescu, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Moisuc, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posselt, Post, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vakalis, Vălean, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vigenin, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

---

2007-2008 ISTUNGJÄRK

13.-15. märts 2007 istungid

Teisipäev, 13. märts 2007

| 13.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 301/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 301/17

---

PROTOKOLL

(2007/C 301 E/02)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Hans-Gert PÖTTERING

president

1.   Istungjärgu avamine

Euroopa Parlamendi 2007-2008 istungjärk avati vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 196 esimesele lõigule ja kodukorra artikli 127 lõikele 2.

2.   Istungi algus

Istung algas kell 09.00.

Sõna võttis Ignasi Guardans Cambó, kes vaidlustas kodukorra II lisa A osa punkti 3 alusel tehtud otsuse lükata tagasi suuliselt vastatav küsimus, mille ta oli esitanud komisjoni infotunni ajaks, ning taotles kõnealuse otsuse läbivaatamist (president vastas, et tema taotlus vaadatakse läbi).

3.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud:

| 1) | nõukogu ja komisjon:







  — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennujaamamaksude kohta (KOM(2006)0820 - C6-0056/2007 - 2007/0013(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN |
| --- | --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: ENVI, ECON, IMCO, REGI |

1)

nõukogu ja komisjon:

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennujaamamaksude kohta (KOM(2006)0820 - C6-0056/2007 - 2007/0013(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

nõuandvad komisjonid: ENVI, ECON, IMCO, REGI

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 954/79 selle kohta, kuidas liikmesriigid ratifitseerivad liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni või ühinevad sellega (KOM(2006)0869 - C6-0059/2007 - 2006/0308(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: TRAN |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 954/79 selle kohta, kuidas liikmesriigid ratifitseerivad liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni või ühinevad sellega (KOM(2006)0869 - C6-0059/2007 - 2006/0308(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandev komisjon: TRAN

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse autotranspordis kasutatavatest kütustest pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega, ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (KOM(2007)0018 - C6-0061/2007 - 2007/0019(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: AGRI, ITRE, ECON, IMCO, TRAN |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse autotranspordis kasutatavatest kütustest pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega, ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (KOM(2007)0018 - C6-0061/2007 - 2007/0019(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

nõuandvad komisjonid: AGRI, ITRE, ECON, IMCO, TRAN

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (KOM(2007)0046 - C6-0062/2007 - 2007/0020(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: EMPL |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (KOM(2007)0046 - C6-0062/2007 - 2007/0020(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

nõuandev komisjon: EMPL

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus 3052/95/EÜ (KOM(2007)0036 - C6-0065/2007 - 2007/0028(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus 3052/95/EÜ (KOM(2007)0036 - C6-0065/2007 - 2007/0028(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: IMCO

nõuandvad komisjonid: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiivi 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (KOM(2006)0791 - C6-0066/2007 - 2006/0277(CNS))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AFCO |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: LIBE |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiivi 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (KOM(2006)0791 - C6-0066/2007 - 2006/0277(CNS))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AFCO

nõuandev komisjon: LIBE

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega sätestatakse toodete turustamise ühine raamistik (KOM(2007)0053 - C6-0067/2007 - 2007/0030(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega sätestatakse toodete turustamise ühine raamistik (KOM(2007)0053 - C6-0067/2007 - 2007/0030(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: IMCO

nõuandvad komisjonid: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (KOM(2007)0037 - C6-0068/2007 - 2007/0029(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (KOM(2007)0037 - C6-0068/2007 - 2007/0029(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: IMCO

nõuandvad komisjonid: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 03/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0028 - C6-0069/2007 - 2007/2029(GBD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 03/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0028 - C6-0069/2007 - 2007/2029(GBD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 02/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0027 - C6-0070/2007 - 2007/2030(GBD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 02/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0027 - C6-0070/2007 - 2007/2030(GBD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 04/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0155 - C6-0071/2007 - 2007/2031(GBD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 04/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0155 - C6-0071/2007 - 2007/2031(GBD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 05/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0156 - C6-0072/2007 - 2007/2032(GBD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 05/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0156 - C6-0072/2007 - 2007/2032(GBD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 06/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0157 - C6-0073/2007 - 2007/2033(GBD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 06/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0157 - C6-0073/2007 - 2007/2033(GBD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 07/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0158 - C6-0074/2007 - 2007/2034(GBD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 07/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0158 - C6-0074/2007 - 2007/2034(GBD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | Ettepanek: võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusi (KOM(2007)0017 - C6-0075/2007 - 2007/0012(CNS))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: INTA |

—

Ettepanek: võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusi (KOM(2007)0017 - C6-0075/2007 - 2007/0012(CNS))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AGRI

nõuandev komisjon: INTA

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2597/97 Eestis toodetud joogipiima suhtes (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2597/97 Eestis toodetud joogipiima suhtes (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AGRI

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu teise lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2006)0777 - C6-0077/2007 - 2006/0259(CNS))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: INTA |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: AFET |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu teise lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2006)0777 - C6-0077/2007 - 2006/0259(CNS))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: INTA

nõuandev komisjon: AFET

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahva ja eluruumide loenduste kohta (KOM(2007)0069 - C6-0078/2007 - 2007/0032(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: ECON, REGI |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahva ja eluruumide loenduste kohta (KOM(2007)0069 - C6-0078/2007 - 2007/0032(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: EMPL

nõuandvad komisjonid: ECON, REGI

| — | Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (06566/2007 - C6-0079/2007 - 2007/0804(CNS))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (06566/2007 - C6-0079/2007 - 2007/0804(CNS))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

| — | Nõukogu soovitus Euroopa ühenduste asutatud organite tegevuse heakskiitmise kohta 2005. eelarveaasta eelarve täitmisel (05711/2007 - C6-0080/2007 - 2006/2153(DEC))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: EMPL |

—

Nõukogu soovitus Euroopa ühenduste asutatud organite tegevuse heakskiitmise kohta 2005. eelarveaasta eelarve täitmisel (05711/2007 - C6-0080/2007 - 2006/2153(DEC))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: EMPL

| — | Nõukogu soovitus komisjoni tegevuse heakskiitmise kohta Euroopa ühenduste 2005. eelarveaasta eelarve täitmisel (05710/2007 - C6-0081/2007 - 2006/2070(DEC))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Nõukogu soovitus komisjoni tegevuse heakskiitmise kohta Euroopa ühenduste 2005. eelarveaasta eelarve täitmisel (05710/2007 - C6-0081/2007 - 2006/2070(DEC))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandvad komisjonid: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| 2) | parlamendiliikmed:







  2.1) | resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):







  — | Roberta Angelilli, Vittorio Agnoletto, Alfonso Andria, Alfredo Antoniozzi, Alessandro Battilocchio, Sergio Berlato, Mario Borghezio, Iles Braghetto, Renato Brunetta, Mogens N.J. Camre, Giorgio Carollo, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Giulietto Chiesa, Luigi Cocilovo, Giovanni Claudio Fava, Alessandro Foglietta, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mantovani, Mario Mauro, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Aldo Patriciello, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Guido Podestà, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Luca Romagnoli, Amalia Sartori, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Antonio Tajani, Salvatore Tatarella, Patrizia Toia, Inese Vaidere, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marta Vincenzi et Stefano Zappalà. Resolutsiooni ettepanek videomängu „Rule of Rose” müügi ja levitamise keelamise kohta Euroopas ning laste ja alaealiste Euroopa järelevalvekeskuse loomise kohta (B6-0023/2007)






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: FEMM, CULT |

2)

parlamendiliikmed:

2.1)

resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):

—

Roberta Angelilli, Vittorio Agnoletto, Alfonso Andria, Alfredo Antoniozzi, Alessandro Battilocchio, Sergio Berlato, Mario Borghezio, Iles Braghetto, Renato Brunetta, Mogens N.J. Camre, Giorgio Carollo, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Giulietto Chiesa, Luigi Cocilovo, Giovanni Claudio Fava, Alessandro Foglietta, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mantovani, Mario Mauro, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Aldo Patriciello, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Guido Podestà, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Luca Romagnoli, Amalia Sartori, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Antonio Tajani, Salvatore Tatarella, Patrizia Toia, Inese Vaidere, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marta Vincenzi et Stefano Zappalà. Resolutsiooni ettepanek videomängu „Rule of Rose” müügi ja levitamise keelamise kohta Euroopas ning laste ja alaealiste Euroopa järelevalvekeskuse loomise kohta (B6-0023/2007)

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandvad komisjonid: FEMM, CULT

| — | Cristiana Muscardini. Resolutsiooni ettepanek turvalisuse kohta linnades ja vabatahtliku töö kohta (B6-0074/2007)






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: CULT |

—

Cristiana Muscardini. Resolutsiooni ettepanek turvalisuse kohta linnades ja vabatahtliku töö kohta (B6-0074/2007)

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandev komisjon: CULT

| — | Adriana Poli Bortone. Resolutsiooni ettepanek koduvägivalla kohta (B6-0075/2007)






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: FEMM, EMPL |

—

Adriana Poli Bortone. Resolutsiooni ettepanek koduvägivalla kohta (B6-0075/2007)

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandvad komisjonid: FEMM, EMPL

| — | Cristiana Muscardini. Resolutsiooni ettepanek keelpillide valmistamise sektori kaitse kohta Euroopas (B6-0099/2007)






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: INTA |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: IMCO |

—

Cristiana Muscardini. Resolutsiooni ettepanek keelpillide valmistamise sektori kaitse kohta Euroopas (B6-0099/2007)

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: INTA

nõuandev komisjon: IMCO

| 2.2) | soovituste ettepanekud (kodukorra artikkel 114):







  — | Martine Roure fraktsiooni PSE nimel: ettepanek võtta vastu soovitus nõukogule rassismi- ja ksenofoobiavastast võitlust käsitlevat raamotsust puudutavate läbirääkimiste edenemise kohta (B6-0076/2007)






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

2.2)

soovituste ettepanekud (kodukorra artikkel 114):

—

Martine Roure fraktsiooni PSE nimel: ettepanek võtta vastu soovitus nõukogule rassismi- ja ksenofoobiavastast võitlust käsitlevat raamotsust puudutavate läbirääkimiste edenemise kohta (B6-0076/2007)

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

4.   Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Jagati välja komisjoni teatis parlamendi 2006. aasta detsembri osaistungjärgul vastu võetud seisukohtadele ja resolutsioonidele järgneva tegevuse kohta.

5.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

Järgmised parlamendiliikmed ja fraktsioonid esitasid vastavalt kodukorra artiklile 115 taotluse arutelu korraldamiseks alljärgnevate resolutsiooni ettepanekute üle:

| I. | GUATEMALA







  — | Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco ja Emilio Menéndez del Valle fraktsiooni PSE nimel: Guatemala (B6-0101/2007); |
| --- | --- | --- |

I.

GUATEMALA

—

Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco ja Emilio Menéndez del Valle fraktsiooni PSE nimel: Guatemala (B6-0101/2007);

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel: Guatemala (Kesk-Ameerika Parlamendi kolme liikme ja nende autojuhi mõrv) (B6-0104/2007); |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel: Guatemala (Kesk-Ameerika Parlamendi kolme liikme ja nende autojuhi mõrv) (B6-0104/2007);

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki ja Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel: Guatemala (B6-0106/2007); |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki ja Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel: Guatemala (B6-0106/2007);

| — | Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania ja Marco Rizzo fraktsiooni GUE/NGL nimel: Guatemala (B6-0107/2007); |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania ja Marco Rizzo fraktsiooni GUE/NGL nimel: Guatemala (B6-0107/2007);

| — | Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries, Arūnas Degutis ja Šarūnas Birutis fraktsiooni ALDE nimel: Guatemala (B6-0111/2007); |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries, Arūnas Degutis ja Šarūnas Birutis fraktsiooni ALDE nimel: Guatemala (B6-0111/2007);

| — | Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni ja Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf fraktsiooni Verts/ALE nimel: Kolme Salvadorist pärit Kesk-Ameerika Parlamendi liikme mõrv Guatemalas (B6-0116/2007). |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni ja Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf fraktsiooni Verts/ALE nimel: Kolme Salvadorist pärit Kesk-Ameerika Parlamendi liikme mõrv Guatemalas (B6-0116/2007).

| II. | KAMBODŽA







  — | Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella ja Harlem Désir fraktsiooni PSE nimel: Kambodža (B6-0102/2007); |
| --- | --- | --- |

II.

KAMBODŽA

—

Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella ja Harlem Désir fraktsiooni PSE nimel: Kambodža (B6-0102/2007);

| — | Charles Tannock, Bernd Posselt ja Ari Vatanen fraktsiooni PPE-DE nimel: Kambodža (B6-0103/2007); |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Bernd Posselt ja Ari Vatanen fraktsiooni PPE-DE nimel: Kambodža (B6-0103/2007);

| — | Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel: Ametiühinguvabadus Kambodžas (B6-0108/2007); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel: Ametiühinguvabadus Kambodžas (B6-0108/2007);

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Gintaras Didžiokas ja Ryszard Czarnecki fraktsiooni UEN nimel: Kambodža (B6-0110/2007); |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Gintaras Didžiokas ja Ryszard Czarnecki fraktsiooni UEN nimel: Kambodža (B6-0110/2007);

| — | Marco Pannella, Marco Cappato, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Frédérique Ries, Jules Maaten, Marios Matsakis ja Ignasi Guardans Cambó fraktsiooni ALDE nimel: Kambodža (B6-0112/2007); |
| --- | --- |

—

Marco Pannella, Marco Cappato, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Frédérique Ries, Jules Maaten, Marios Matsakis ja Ignasi Guardans Cambó fraktsiooni ALDE nimel: Kambodža (B6-0112/2007);

| — | Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel: Kambodža (B6-0117/2007). |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel: Kambodža (B6-0117/2007).

| III. | NIGEERIA







  — | Michael Gahler ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel: Nigeeria (B6-0105/2007); |
| --- | --- | --- |

III.

NIGEERIA

—

Michael Gahler ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel: Nigeeria (B6-0105/2007);

| — | Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel: Nigeeria (B6-0109/2007); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel: Nigeeria (B6-0109/2007);

| — | Marco Cappato, Sophia in 't Veld, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Johan Van Hecke, Fiona Hall ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel: Nigeeria (B6-0113/2007); |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Sophia in 't Veld, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Johan Van Hecke, Fiona Hall ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel: Nigeeria (B6-0113/2007);

| — | Pasqualina Napoletano ja Elena Valenciano Martínez-Orozco fraktsiooni PSE nimel: Homofoobilised õigusaktid Nigeerias (B6-0114/2007); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Elena Valenciano Martínez-Orozco fraktsiooni PSE nimel: Homofoobilised õigusaktid Nigeerias (B6-0114/2007);

| — | Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel: Nigeeria (B6-0115/2007). |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel: Nigeeria (B6-0115/2007).

Kõneaeg eraldatakse vastavalt kodukorra artiklile 142.

6.   2008. aasta poliitiline strateegia (arutelu)

Komisjoni avaldus: 2008. aasta poliitiline strateegia

Margot Wallström (komisjoni asepresident) esines avaldusega.

Sõna võtsid Hartmut Nassauer fraktsiooni PPE-DE nimel, Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, Silvana Koch-Mehrin fraktsiooni ALDE nimel, Rebecca Harms fraktsiooni Verts/ALE nimel, Sylvia-Yvonne Kaufmann fraktsiooni GUE/NGL nimel, John Whittaker fraktsiooni IND/DEM nimel, Frank Vanhecke fraktsiooni ITS nimel, Alessandro Battilocchio (fraktsioonilise kuuluvuseta), Salvador Garriga Polledo, Jan Andersson, István Szent-Iványi, Ryszard Czarnecki, Ingeborg Gräßle ja Catherine Guy-Quint.

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

Sõna võtsid Andrew Duff, Brian Crowley, Malcolm Harbour, Margrietus van den Berg, Sophia in 't Veld, Jan Tadeusz Masiel, Alexander Radwan, Genowefa Grabowska, Kyösti Virrankoski, John Bowis, Inés Ayala Sender, Diana Wallis, Robert Sturdy, Anne E. Jensen, Georg Jarzembowski, Alexander Stubb, Margot Wallström ja Hannes Swoboda.

Arutelu lõpetati.

7.   Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline lennuteenuste kokkulepe (arutelu)

Komisjoni avaldus: Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline lennuteenuste kokkulepe

Jacques Barrot (komisjoni asepresident) esines avaldusega.

ISTUNGI JUHATAJA: Luisa MORGANTINI

asepresident

Sõna võtsid Georg Jarzembowski fraktsiooni PPE-DE nimel, Saïd El Khadraoui fraktsiooni PSE nimel, Jeanine Hennis-Plasschaert fraktsiooni ALDE nimel, Ryszard Czarnecki fraktsiooni UEN nimel, Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jaromír Kohlíček fraktsiooni GUE/NGL nimel, Kathy Sinnott fraktsiooni IND/DEM nimel, Reinhard Rack, Brian Simpson, Paolo Costa, Timothy Kirkhope, Inés Ayala Sender, Jim Higgins, Józef Pinior, Christine De Veyrac, Antonio López-Istúriz White, Gay Mitchell ja Jacques Barrot.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Saïd El Khadraoui TRAN komisjoni nimel: Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu sõlmimine (B6-0077/2007). |
| --- | --- |

—

Saïd El Khadraoui TRAN komisjoni nimel: Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu sõlmimine (B6-0077/2007).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.3.2007 protokolli punkt 5.7.

ISTUNGI JUHATAJA: Pierre MOSCOVICI

asepresident

8.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas „Hääletuste tulemused”.

8.1.   Sekkumise finantseerimine Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Neil Parish (A6-0038/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 1)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2007)0058)

8.2.   Eestis toodetud joogipiim * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2597/97 Eestis toodetud joogipiima suhtes (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Neil Parish (A6-0051/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 2)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2007)0059)

8.3.   Määruse (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta kehtetuks tunnistamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS)) - eelarvekomisjon.

Raportöör: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 3)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2007)0060)

8.4.   Omandatud vara usaldusväärne hindamine ja osaluse suurendamine finantssektoris ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris vara omandamise ja osaluse suurendamise tehingute suhtes rakendatavate usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD)) - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Wolf Klinz (A6-0027/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 4)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2007)0061)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2007)0061)

8.5.   Ettevõtete sotsiaalne vastutus - uus partnerlus (hääletus)

Raport ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta - uus partnerlus (2006/2133(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Richard Howitt (A6-0471/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 5)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0062)

8.6.   Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010 (hääletus)

Raport naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste kohta 2006-2010 (2006/2132(INI)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Amalia Sartori (A6-0033/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 6)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0063)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Raül Romeva i Rueda esitas muudatusettepaneku 1 kohta suulise muudatusettepaneku, mis lükati tagasi, sest enam kui 40 parlamendiliiget ei pooldanud selle arvessevõtmist; |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda esitas muudatusettepaneku 1 kohta suulise muudatusettepaneku, mis lükati tagasi, sest enam kui 40 parlamendiliiget ei pooldanud selle arvessevõtmist;

| — | Amalia Sartori (raportöör) esitas lõike 30 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Amalia Sartori (raportöör) esitas lõike 30 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

8.7.   Autoriõiguse ühine piiriülene haldamine (hääletus)

Raport komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovituse kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (2005/737/EÜ) (2006/2008(INI)) - õigusasjade komisjon.

Raportöör: Katalin Lévai (A6-0053/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0064)

9.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

| — | Raport: Janusz Lewandowski - A6-0056/2007: Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Raport: Janusz Lewandowski - A6-0056/2007: Andreas Mölzer

| — | Raport: Richard Howitt - A6-0471/2006: Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Raport: Richard Howitt - A6-0471/2006: Andreas Mölzer

| — | Raport: Amalia Sartori - A6-0033/2007: Agnes Schierhuber, Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Raport: Amalia Sartori - A6-0033/2007: Agnes Schierhuber, Frank Vanhecke

10.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused on toodud veebilehel „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (Roll-call votes)” ja lisa „Nimelise hääletuse tulemused” trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

*

- *

Antonio Tajani teatas, et tema hääletusseade raporti Neil Parish - A6-0038/2007 hääletuse ajal ei töötanud.

*

- *

Hääletuste korraldust puudutavad sõnavõtud:

| — | Viidates Neil Parishi raportite (A6-0038/2007 ja A6-0051/2007) hääletustele, palus James Nicholson (kvestor) edaspidi vältida nimeliste hääletuste kavandamist hääletuste alguseks (president vastas, et need kaks nimelist hääletust olid selgelt märgitud hääletusnimekirjades, millega parlamendiliikmed võisid tutvuda). |
| --- | --- |

—

Viidates Neil Parishi raportite (A6-0038/2007 ja A6-0051/2007) hääletustele, palus James Nicholson (kvestor) edaspidi vältida nimeliste hääletuste kavandamist hääletuste alguseks (president vastas, et need kaks nimelist hääletust olid selgelt märgitud hääletusnimekirjades, millega parlamendiliikmed võisid tutvuda).

Mitmed parlamendiliikmed täpsustasid oma hääletuskavatsust seoses Neil Parishi raportite (A6-0038/2007 ja A6-0051/2007) nimeliste hääletustega (vt lisa „Nimeliste hääletuste tulemused”).

(Istung katkestati kell 12.30 ja jätkus kell 15.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

11.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Sõna võttis Richard Corbett, kes fraktsioonide koosseisu käsitlevale punktile 13 viidates esitas küsimuse fraktsiooni IND/DEM koosseisu kohta.

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

12.   Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine

Günter Gloser (nõukogu eesistuja) ja Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid Stefano Zappalà fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel, Angelika Beer fraktsiooni Verts/ALE nimel, Tobias Pflüger fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Karl von Wogau, Jan Marinus Wiersma, István Szent-Iványi, Caroline Lucas, Vittorio Agnoletto, Achille Occhetto, Jill Evans, Hubert Pirker, Ana Maria Gomes, Jana Hybášková ja Bogdan Klich.

ISTUNGI JUHATAJA: Marek SIWIEC

asepresident

Sõna võtsid Günter Gloser ja Benita Ferrero-Waldner.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Angelika Beer, Caroline Lucas, Jill Evans, Jean Lambert ja Gisela Kallenbach fraktsiooni Verts/ALE nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0078/2007); |
| --- | --- |

—

Angelika Beer, Caroline Lucas, Jill Evans, Jean Lambert ja Gisela Kallenbach fraktsiooni Verts/ALE nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0078/2007);

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0085/2007); |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0085/2007);

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0087/2007); |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0087/2007);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis ja Ryszard Czarnecki fraktsiooni UEN nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0088/2007); |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis ja Ryszard Czarnecki fraktsiooni UEN nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0088/2007);

| — | André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen, Jens Holm ja Pedro Guerreiro fraktsiooni GUE/NGL nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0093/2007); |
| --- | --- |

—

André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen, Jens Holm ja Pedro Guerreiro fraktsiooni GUE/NGL nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0093/2007);

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes ja Achille Occhetto fraktsiooni PSE nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0095/2007). |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes ja Achille Occhetto fraktsiooni PSE nimel: Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine (B6-0095/2007).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.3.2007 protokolli punkt 5.8.

13.   Lastehoid (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: lastehoid

Günter Gloser (nõukogu eesistuja) ja Vladimír Špidla (komisjoni liige) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid Marie Panayotopoulos-Cassiotou fraktsiooni PPE-DE nimel, Jan Andersson fraktsiooni PSE nimel, Hannu Takkula fraktsiooni ALDE nimel, Marcin Libicki fraktsiooni UEN nimel, Eva-Britt Svensson fraktsiooni GUE/NGL nimel, Kathy Sinnott fraktsiooni IND/DEM nimel, Irena Belohorská (fraktsioonilise kuuluvuseta), Edit Bauer, Zita Gurmai, Marios Matsakis, Marek Aleksander Czarnecki, Pier Antonio Panzeri, Edite Estrela, Günter Gloser ja Vladimír Špidla.

Arutelu lõpetati.

14.   Komisjoni teatis: Tarbijakaitsepoliitika strateegia 2007-2013 (arutelu)

Meglena Kuneva (komisjoni liige) esitas teatise.

Sõna võtsid ilma sõnavõtjate nimekirjata („catch the eye”) korra kohaselt järgmised parlamendiliikmed, kes esitasid küsimusi, millele vastas Meglena Kuneva: Zita Pleštinská, Evelyne Gebhardt, Marianne Thyssen, Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Béatrice Patrie, Alexander Stubb, Olle Schmidt, Christel Schaldemose, Martin Dimitrov, Toine Manders, Piia-Noora Kauppi, Barbara Weiler, Czesław Adam Siekierski ja Christopher Heaton-Harris.

Küsimuse arutelu lõpetati.

ISTUNGI JUHATAJA: Diana WALLIS

asepresident

15.   Infotund (küsimused komisjonile)

Parlament vaatas läbi komisjonile esitatavad küsimused (B6-0012/2007).

Esimene osa

Küsimus 44 (Claude Moraes): Autotransport ja heitmed.

Stavros Dimas (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Claude Moraes, Sarah Ludford ja Alexander Stubb.

Küsimus 45 (Liam Aylward): Noorte keskkonnakasvatus.

Stavros Dimas vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Liam Aylward ja Laima Liucija Andrikienė.

Küsimus 46 (Antonis Samaras): Ülikoolidiplomite tunnustamine.

Jacques Barrot (komisjoni asepresident) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Antonis Samaras.

Teine osa

Küsimus 47 (Marc Tarabella): Määruse (EÜ) nr 261/2004, mis käsitleb reisijate õigusi ülemüüdud lennureiside ning lendude hilinemise või tühistamise korral, kohaldamata jätmine.

Jacques Barrot vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Marc Tarabella, Reinhard Rack ja Jörg Leichtfried.

Küsimus 48 (Bernd Posselt): Euroopa magistraalvõrk.

Jacques Barrot vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Bernd Posselt, Paul Rübig ja Jörg Leichtfried.

Küsimus 49 (Dimitrios Papadimoulis): Kohtuotsus Kreeka riigi võlgade hüvitamise kohta Olympic Airwaysile (OA).

Jacques Barrot vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Dimitrios Papadimoulis ja Georgios Papastamkos.

Küsimustele 50, 52 ja 53 vastatakse kirjalikult.

Küsimus 54 (Rodi Kratsa-Tsagaropoulou): Transpordialane koostöö naaberriikidega ja eelkõige Vahemere piirkonna riikidega.

Jacques Barrot vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Rodi Kratsa-Tsagaropoulou.

Küsimusele 55 vastatakse kirjalikult.

Küsimus 56 (Danutė Budreikaitė): Uued energiaallikad.

Janez Potočnik (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Danutė Budreikaitė, Justas Vincas Paleckis ja Paul Rübig.

Küsimus 57 (Teresa Riera Madurell): Naised ja teadus.

Janez Potočnik vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Teresa Riera Madurell ja Danutė Budreikaitė.

Küsimus 58 (Sarah Ludford): Ravimite võltsimine.

Günter Verheugen (komisjoni asepresident) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Sarah Ludford.

Küsimus 59 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Meetmed ettevõtluse edendamiseks Euroopas.

Günter Verheugen vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Marie Panayotopoulos-Cassiotou ja Danutė Budreikaitė.

Küsimus 60 (Glenis Willmott): Inseneriteadus Euroopas.

Günter Verheugen vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Glenis Willmott.

Küsimus 61 (Georgios Papastamkos): Autode süsinikdioksiidi heitmed.

Günter Verheugen vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Georgios Papastamkos.

Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt stenogrammi lisa).

Komisjoni infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.35 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

asepresident

16.   Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine * (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise kohta (KOM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Bernadette Bourzai (A6-0006/2007)

Sõna võttis Mariann Fischer Boel (komisjoni liige).

Bernadette Bourzai tutvustas raportit.

Sõna võtsid Duarte Freitas fraktsiooni PPE-DE nimel, Marc Tarabella fraktsiooni PSE nimel, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jean-Claude Martinez fraktsiooni ITS nimel, Gábor Harangozó ja Mariann Fischer Boel.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.3.2007 protokolli punkt 5.4.

17.   ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine * (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta konsolideeritud meretöönormide konventsioon (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007)

Sõna võttis Jacques Barrot (komisjoni asepresident).

Mary Lou McDonald tutvustas raportit.

Sõna võtsid Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (TRAN komisjoni arvamuse koostaja), Marie Panayotopoulos-Cassiotou fraktsiooni PPE-DE nimel, Proinsias De Rossa, Robert Navarro ja Jacques Barrot.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.3.2007 protokolli punkt 5.5.

18.   Euroopa Lennundusohutusamet ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (KOM(2005)0579 - C6-0403/2005 - 2005/0228(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007)

Sõna võttis Jacques Barrot (komisjoni asepresident).

Jörg Leichtfried tutvustas raportit.

Sõna võtsid Zsolt László Becsey fraktsiooni PPE-DE nimel, Robert Evans fraktsiooni PSE nimel, Arūnas Degutis fraktsiooni ALDE nimel, Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel, Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vladimír Remek fraktsiooni GUE/NGL nimel, Georg Jarzembowski, Inés Ayala Sender ja Marios Matsakis.

ISTUNGI JUHATAJA: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU

asepresident

Sõna võtsid Jaromír Kohlíček, Luís Queiró, Silvia-Adriana Ţicău, Alojz Peterle, Christine De Veyrac ja Jacques Barrot.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.3.2007 protokolli punkt 5.3.

19.   Ebaseaduslik linnujaht Maltal (arutelu)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0013/2007), mille esitas(id) Marcin Libicki PETI komisjoni nimel komisjonile: Ebaseaduslik linnujaht Maltal (B6-0015/2007)

Marcin Libicki esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Stavros Dimas (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel, Anne Van Lancker fraktsiooni PSE nimel, David Hammerstein Mintz fraktsiooni Verts/ALE nimel, David Casa, Louis Grech, Joseph Muscat, John Attard-Montalto ja Stavros Dimas.

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | David Hammerstein Mintz fraktsiooni Verts/ALE nimel ja Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel: Rändlindude kevadjaht ja -püük Maltal (B6-0119/2007). |
| --- | --- |

—

David Hammerstein Mintz fraktsiooni Verts/ALE nimel ja Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel: Rändlindude kevadjaht ja -püük Maltal (B6-0119/2007).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 5.3.

20.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument „Päevakord” PE 385.050/OJME).

21.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.20.

Harald Rømer

peasekretär

Mechtild Rothe

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Husmenova, Hybášková, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McDonald, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marinescu, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Moisuc, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posdorf, Posselt, Post, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vaidere, Vakalis, Vălean, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vigenin, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Sekkumise finantseerimine Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust *

Raport: Neil PARISH (A6-0038/2007)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 352, 29, 11 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

NH

+

352, 29, 11

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

IND/DEM: lõpphääletus

2.   Eestis toodetud joogipiim *

Raport: Neil PARISH (A6-0051/2007)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 463, 4, 17 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

NH

+

463, 4, 17

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

3.   Määruse (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta kehtetuks tunnistamine *

Raport: Janusz LEWANDOWSKI (A6-0056/2007)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

4.   Omandatud vara usaldusväärne hindamine ja osaluse suurendamine finantssektoris ***I

Raport: Wolf KLINZ (A6-0027/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| terviktekst | 115 | ALDE, PPE-DE PSE | | + | |
| 1-114 | komisjon | | ↓ | |
| põhj 4 | 116 | SANCHEZ PRESEDO jt | | tagasi | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

terviktekst

115

ALDE, PPE-DE PSE

+

1-114

komisjon

↓

põhj 4

116

SANCHEZ PRESEDO jt

tagasi

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

5.   Ettevõtete sotsiaalne vastutus - uus partnerlus

Raport: Richard HOWITT (A6-0471/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pärast § 1 | 16 | GUE/NGL | | - | |
| 17 | GUE/NGL | | - | |
| § 4 | 6 | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 5 | 7 | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 6 | 8 | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 27 | 9 | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 29 | 4 | ALDE | | - | |
| 1 | Verts/ALE | | - | |
| § 32 | 10ÜME | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 33 | 11ÜME | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 37 | 12ÜME | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 42 | 13 | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 43 | 14ÜME | PSE + PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | | ↓ | |
| § 46 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| § 63 | 15ÜME | PSE + PPE-DE | | + | |
| pärast põhj A | 3 | ITS | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pärast § 1

16

GUE/NGL

-

17

GUE/NGL

-

§ 4

6

PSE + PPE-DE

+

§ 5

7

PSE + PPE-DE

+

§ 6

8

PSE + PPE-DE

+

§ 27

9

PSE + PPE-DE

+

§ 29

4

ALDE

-

1

Verts/ALE

-

§ 32

10ÜME

PSE + PPE-DE

+

§ 33

11ÜME

PSE + PPE-DE

+

§ 37

12ÜME

PSE + PPE-DE

+

§ 42

13

PSE + PPE-DE

+

§ 43

14ÜME

PSE + PPE-DE

+

5

ALDE

↓

§ 46

2

Verts/ALE

-

§ 63

15ÜME

PSE + PPE-DE

+

pärast põhj A

3

ITS

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

6.   Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010

Raport: Mealia SARTORI (A6-0033/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | - | 263, 351, 10 |
| § 3 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4, esimene taane | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4, teine taane | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| pärast § 4 | 1 | Verts/ALE | EH | - | 315, 325, 19 |
| § 5 | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| § 8, viies taane | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| pärast § 8 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| 7 | GUE/NGL | | - | |
| § 9 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| § 10 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 11 | 8 | GUE/NGL | | - | |
| § 16 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 17 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| § 18 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 20 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 437, 227, 18 |
| § 21 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 23, sissejuhatav osa | 3 | Verts/ALE | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 23, esimene taane | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 23, neljas taane | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 383, 268, 13 |
| 3 | - | |
| § 23, viies taane | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 23, kuues taane | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| § 24 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 26 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 27 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 28 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 30 | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 32 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 33 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 34 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 35 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 1

5

GUE/NGL

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

-

263, 351, 10

§ 3

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 4, esimene taane

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 4, teine taane

§

originaaltekst

eraldi

-

pärast § 4

1

Verts/ALE

EH

-

315, 325, 19

§ 5

§

originaaltekst

eraldi

-

§ 8, viies taane

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

pärast § 8

6

GUE/NGL

-

7

GUE/NGL

-

§ 9

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

4

+

§ 10

4

PPE-DE

+

§ 11

8

GUE/NGL

-

§ 16

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 17

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

3

+

§ 18

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 20

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

437, 227, 18

§ 21

2

Verts/ALE

+

§

originaaltekst

↓

§ 23, sissejuhatav osa

3

Verts/ALE

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 23, esimene taane

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 23, neljas taane

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

383, 268, 13

3

-

§ 23, viies taane

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 23, kuues taane

§

originaaltekst

eraldi

-

§ 24

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 26

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 27

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 28

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 30

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 32

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 33

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 34

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 35

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

§ 1

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „ei sisalda ühtki uut õigusakti ettepanekut ning selles”

2. osa: need sõnad

§ 4, esimene taane

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „(näiteks burka, niqabi või maski kandmise kohustus)”

2. osa: need sõnad

§ 18

1. osa:„palub liikmesriikidel ... puhul suurem”

2. osa:„ning nõuab ... tööandjate vastu”

§ 24

1. osa:„palub komisjonil ... direktiivi puhul;”

2. osa:„palub nõukogul ... ühitamise;”

§ 33

1. osa: kogu tekst, v.a sõna „kohustuslikku”

2. osa: see sõna

§ 35

1. osa:„kutsub Euroopa institutsioone ... võrdõiguslikkust”

2. osa:„ning seadma ... ametikohtade puhul;”

IND/DEM

§ 3

1. osa:„kutsub komisjoni üles ... järelevalve- ja hindamistsükkel;”

2. osa:„on sellega seoses veendunud ... järelevalveks hädavajalik;”

§ 23, sissejuhatav osa

1. osa: kogu tekst, v.a sõna „komisjoni” ja sõna „koostöös”

2. osa: need sõnad

§ 26

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi tööle ja andmebaasides otsuste kohta registreeritud andmete alusel”

2. osa: need sõnad

PPE-DE, IND/DEM

§ 8, viies taane

1. osa:„nõuab tungivalt, et komisjon ... organites”

2. osa: need sõnad

§ 9:

1. osa:„palub komisjonil ... õigused tervisele”

2. osa:„sealhulgas seksuaal- ning soojätkamistervisele;”

3. osa:„kinnitab veelkord ... vastase võitlusega on oluline”

4. osa:„suurendada ligipääsu ... tervishoiuteenustele;”

§ 17

1. osa:„palub komisjonil ... naiste kohta”

2. osa:„kvootide või”

3. osa:„erireservide ... (erilähenemisviis)”

§ 20

1. osa:„märgib, et liikmesriikide ... soolist võrdõiguslikkust”

2. osa:„ega naiste soojätkamisõigust;”

§ 23, neljas taane

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „ja meessoost elukaaslasi” ja sõna „kohustuslikuks”

2. osa:„ja meessoost elukaaslasi”

3. osa:„kohustuslikuks”

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: §-d 4 teine taane, 5, 23 viies ja kuues taane, 28 ja 32

IND/DEM: §-d 5, 16, 23 esimene taane, 27, 32, 33, 34 ja 35

Mitmesugust

Mealia Sartori esitas fraktsiooni PPE-DE nimel lõike 30 kohta järgmise suulise muudatusettepaneku:

30. on seisukohal, et massiteabevahendite abil positiivsete näidete levitamine naiste rollist ühiskonnas ja nende saavutustest kõigis sektorites, mida tuleks esile tuua naistest positiivse maine loomiseks ning teiste naiste ja meeste julgustamiseks soolise võrdõiguslikkuse taotlemisel ning pere- ja tööelu ühitamisel, on tõhus vahend naistega seotud negatiivsete stereotüüpide vastu võitlemiseks; palub seetõttu komisjonil näiteks programmi Media 2007 raames edendada meetmed, et tõsta näiteks kõnealuse sektori liikmete osalusel toimuvate alaliste nõuandvate foorumite kaudu teadlikkust massiteabevahendites kajastatavate stereotüüpide kohta ning edendada võrdseid võimalusi, eriti noorte meeste ja naiste teavitamiseks ning nende teadlikkuse tõstmiseks;

7.   Autoriõiguse ühine piiriülene haldamine

Raport: Katalin LÉVAI (A6-0053/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 4 | ALDE | | - | |
| § 6, viies taane | 5 | ALDE | | - | |
| § 6, viieteistkümnes taane | 6 | ALDE | | - | |
| § 6, kaheksateistkümnes taane | 7ÜME | ALDE | | - | |
| § 8 | 8 | ALDE | | - | |
| põhj D | 1ÜME | ALDE | | - | |
| põhj N | 2 | ALDE | | - | |
| põhj W | 3ÜME | ALDE | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 1

4

ALDE

-

§ 6, viies taane

5

ALDE

-

§ 6, viieteistkümnes taane

6

ALDE

-

§ 6, kaheksateistkümnes taane

7ÜME

ALDE

-

§ 8

8

ALDE

-

põhj D

1ÜME

ALDE

-

põhj N

2

ALDE

-

põhj W

3ÜME

ALDE

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Raport: Parish A6-0038/2007

resolutsioon

Poolt: 352

ALDE: Attwooll, Busk, Cappato, Ciornei, Costa, Degutis, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Remek, Seppänen, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Lundgren

ITS: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Rivera

PPE-DE: Anastase, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Braghetto, Brepoels, Březina, Brunetta, Carollo, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Martin, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Fatuzzo, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelemen, Klamt, Koch, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lechner, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Pack, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Weber Manfred, von Wogau, Wohlin, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berman, Bliznashki, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Carlotti, Chervenyakov, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dîncu, El Khadraoui, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Gebhardt, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Hänsch, Haug, Hughes, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paparizov, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sârbu, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuc, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Speroni, Tatarella

Verts/ALE: Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Staes, Ždanoka

Vastu: 29

ALDE: Silaghi

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

ITS: Le Pen Jean-Marie, Mote

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Dover, Harbour, Jackson, Tannock

PSE: Andersson, Hedh, Schaldemose, Segelström, Westlund

UEN: Camre

Erapooletuid: 11

IND/DEM: Krupa, Tomczak

ITS: Martinez

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Duchoň, Fajmon, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Poolt:
  Jan Christian Ehler, Albert Deß, Eija-Riitta Korhola, John Purvis, Antolín Sánchez Presedo, Gérard Onesta, Romano Maria La Russa, Sebastiano (Nello) Musumeci, Liam Aylward, Konrad Szymański, Christa Klaß, Avril Doyle, Anja Weisgerber, Gérard Deprez, Marcin Libicki, Michał Tomasz Kamiński, Jacek Protasiewicz, Ville Itälä, Glyn Ford, Giovanni Claudio Fava, José Albino Silva Peneda, Piia-Noora Kauppi, Etelka Barsi-Pataky, Alain Lipietz, Alexander Radwan, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer, Richard James Ashworth, Nirj Deva, David Martin, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Fernand Le Rachinel, Rosa Miguélez Ramos, Edite Estrela, Margrietus van den Berg, Richard Corbett, Jo Leinen, Michael Gahler, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Luisa Morgantini, Alexandra Dobolyi, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Carlos Carnero González, María Sornosa Martínez, Dorette Corbey, Søren Bo Søndergaard, Ieke van den Burg, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris, Lilli Gruber, Lutz Goepel, Alfredo Antoniozzi, Mario Mauro, Mario Mantovani, Amalia Sartori, Thierry Cornillet, Astrid Lulling, Lívia Járóka, Béla Glattfelder, Rainer Wieland, Maria Martens, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Bernard Poignant, Francesco Musotto, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Andreas Schwab, Christoph Konrad, Małgorzata Handzlik, Werner Langen, Evgeni Kirilov, Catherine Stihler, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski

Vastu:
  Geoffrey Van Orden, Jens-Peter Bonde, Martin Callanan, Robert Sturdy, Nils Lundgren,

Erapooletuid:
  Kathy Sinnott,

2.   Raport: Parish A6-0051/2007

resolutsioon

Poolt: 463

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cornillet, Costa, Degutis, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Silaghi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Tomczak

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Moisuc, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Martin, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sofianski, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Weber Manfred, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Carlotti, Casaca, Cashman, Chervenyakov, Chiesa, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dîncu, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Howitt, Hughes, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paparizov, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Skinner, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Speroni, Szymański, Tatarella, Zapałowski

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt Frithjof, Staes, Ždanoka

Vastu: 4

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Sumberg, Zwiefka

UEN: Masiel

Erapooletuid: 17

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Mote

PSE: Creţu Corina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Poolt:
  Timothy Kirkhope, Kathy Sinnott, Geoffrey Van Orden, Jan Christian Ehler, Eija-Riitta Korhola, Margrietus van den Berg, Avril Doyle, Anja Weisgerber, Gérard Deprez, Marcin Libicki, Michał Tomasz Kamiński, Jacek Protasiewicz, Ville Itälä, Glyn Ford, Giovanni Claudio Fava, José Albino Silva Peneda, Piia-Noora Kauppi, Etelka Barsi-Pataky, Alain Lipietz, Alexander Radwan, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer, Richard James Ashworth, Nirj Deva, David Martin, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Fernand Le Rachinel, Rosa Miguélez Ramos, Edite Estrela, Margrietus van den Berg, Richard Corbett, Jo Leinen, Michael Gahler, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Luisa Morgantini, Alexandra Dobolyi, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Carlos Carnero González, María Sornosa Martínez, Dorette Corbey, Søren Bo Søndergaard, Ieke van den Burg, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris, Lilli Gruber, Lutz Goepel, Alfredo Antoniozzi, Mario Mauro, Mario Mantovani, Amalia Sartori, Thierry Cornillet, Astrid Lulling, Lívia Járóka, Béla Glattfelder, Rainer Wieland, Maria Martens, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Bernard Poignant, Francesco Musotto, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Andreas Schwab, Christoph Konrad, Evgeni Kirilov, Małgorzata Handzlik, Catherine Stihler, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2007)0058

Sekkumise finantseerimine Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0012) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0012) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0057/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0057/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0038/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0038/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2007)0059

Eestis toodetud joogipiim *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2597/97 Eestis toodetud joogipiima suhtes (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 -2007/0021 (CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM (2007)0048) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM (2007)0048) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0076/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0076/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0051/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0051/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2007)0060

Määruse (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta kehtetuks tunnistamine *

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0448) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0448) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 37, 279 ja 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0277/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 37, 279 ja 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0277/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0056/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0056/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2007)0061

Omandatud vara usaldusväärne hindamine ja osaluse suurendamine finantssektoris ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris vara omandamise ja osaluse suurendamise tehingute suhtes rakendatavate usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0507) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0507) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 47 lõiget 2 ning artiklit 55, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0298/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 47 lõiget 2 ning artiklit 55, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0298/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0027/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0027/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2006)0166

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2007 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2007/44/EÜ) lõplikule kujule.)

P6_TA(2007)0062

Ettevõtete sotsiaalne vastutus - uus partnerlus

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta - uus partnerlus (2006/2133(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks” (KOM(2006)0136) (edaspidi „komisjoni teatis ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks” (KOM(2006)0136) (edaspidi „komisjoni teatis ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta”);

| — | võttes arvesse kaht kõige autoriteetsemat rahvusvaheliselt kokkulepitud ettevõtete käitumise standardit: Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (viimati muudetud 2001. aastal) ning Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid hargmaistele ettevõtetele (viimati muudetud 2000. aastal) ning võttes arvesse selliste rahvusvaheliste organisatsioonide nagu ÜRO Toitlustus- ja Põllumajandusorganisatsioon, Maailma Terviseorganisatsioon ja Maailmapank egiidi all kokku lepitud toimimisjuhendeid ning ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi egiidi all tehtud jõupingutusi arenguriikide ettevõtete tegevuste osas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaht kõige autoriteetsemat rahvusvaheliselt kokkulepitud ettevõtete käitumise standardit: Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (viimati muudetud 2001. aastal) ning Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid hargmaistele ettevõtetele (viimati muudetud 2000. aastal) ning võttes arvesse selliste rahvusvaheliste organisatsioonide nagu ÜRO Toitlustus- ja Põllumajandusorganisatsioon, Maailma Terviseorganisatsioon ja Maailmapank egiidi all kokku lepitud toimimisjuhendeid ning ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi egiidi all tehtud jõupingutusi arenguriikide ettevõtete tegevuste osas;

| — | võttes arvesse ILO 1998. aasta töö põhimõtete ja õiguste deklaratsiooni ning ILO konventsioone, mis kehtestavad üldised põhilised tööalased standardid sunniviisilise töö kaotamise kohta (konventsioonid C29 (1930) ja C105 (1957)), ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta (konventsioonid C87 (1948) ja C98 (1949)), lapsele sobimatu töö keelustamise kohta (konventsioonid C138 (1973) ja C182 (1999)) ja mittediskrimineerimise kohta töö saamisel (konventsioonid C100 (1951) ja C111 (1958)); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO 1998. aasta töö põhimõtete ja õiguste deklaratsiooni ning ILO konventsioone, mis kehtestavad üldised põhilised tööalased standardid sunniviisilise töö kaotamise kohta (konventsioonid C29 (1930) ja C105 (1957)), ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta (konventsioonid C87 (1948) ja C98 (1949)), lapsele sobimatu töö keelustamise kohta (konventsioonid C138 (1973) ja C182 (1999)) ja mittediskrimineerimise kohta töö saamisel (konventsioonid C100 (1951) ja C111 (1958));

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle üleskutset, et iga inimene ja iga ühiskondlik organ täidaks oma osa inimõiguste üldise täitmise tagamisel, 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja 1994. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni projekti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle üleskutset, et iga inimene ja iga ühiskondlik organ täidaks oma osa inimõiguste üldise täitmise tagamisel, 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja 1994. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni projekti;

| — | võttes arvesse OECD 1997. aasta altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 1997. aasta altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni;

| — | võttes arvesse globaalse aruandluse algatuse (Global Reporting Initiative) 2006. aasta G3 säästva arengu aruandluse suuniseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse globaalse aruandluse algatuse (Global Reporting Initiative) 2006. aasta G3 säästva arengu aruandluse suuniseid;

| — | võttes arvesse 2000. aasta juulis käivitatud ÜRO globaalset kokkulepet (Global Compact); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta juulis käivitatud ÜRO globaalset kokkulepet (Global Compact);

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2006. aasta teadaannet, et globaalne kokkulepe ja globaalse aruandluse algatus on moodustanud „strateegilise liidu”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2006. aasta teadaannet, et globaalne kokkulepe ja globaalse aruandluse algatus on moodustanud „strateegilise liidu”;

| — | võttes arvesse ÜRO 2003. aasta norme hargmaiste ettevõtete ja teiste äriühingute vastutuse standardite kohta inimõiguste küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2003. aasta norme hargmaiste ettevõtete ja teiste äriühingute vastutuse standardite kohta inimõiguste küsimuses;

| — | võttes arvesse 2002. aasta Johannesburgi ÜRO säästva arengu tippkohtumise tulemusi, eriti üleskutset valitsustevaheliste algatuste kohta ühisvastutuse küsimuses ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta lõppjäreldusi tippkohtumise järelkaja kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta Johannesburgi ÜRO säästva arengu tippkohtumise tulemusi, eriti üleskutset valitsustevaheliste algatuste kohta ühisvastutuse küsimuses ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta lõppjäreldusi tippkohtumise järelkaja kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 10. augusti 2005. aasta aruannet „Üleilmsete partnerluste suunas - tõhusam koostöö ÜRO ja kõigi asjaomaste, eelkõige erasektori, partnerite vahel”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 10. augusti 2005. aasta aruannet „Üleilmsete partnerluste suunas - tõhusam koostöö ÜRO ja kõigi asjaomaste, eelkõige erasektori, partnerite vahel”;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja määramist 22. veebruari 2006. aasta vahearuande juurde inimõiguste ja hargmaiste ettevõtete ning teiste äriühingute küsimuses ning Johannesburgis 27. ja 28. märtsil 2006 ning Bangkokis 26. ja 27. juunil 2006 peetud piirkondlikke konsultatsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja määramist 22. veebruari 2006. aasta vahearuande juurde inimõiguste ja hargmaiste ettevõtete ning teiste äriühingute küsimuses ning Johannesburgis 27. ja 28. märtsil 2006 ning Bangkokis 26. ja 27. juunil 2006 peetud piirkondlikke konsultatsioone;

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 1999. aasta resolutsiooni „Euroopa toimimisjuhendi suunas - ELi standardid arenguriikides tegutsevatele Euroopa ettevõtetele” (1), milles soovitatakse luua Euroopa toimimisjuhendi mudel, mida toetaks Euroopa järelevalve platvorm; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 1999. aasta resolutsiooni „Euroopa toimimisjuhendi suunas - ELi standardid arenguriikides tegutsevatele Euroopa ettevõtetele” (1), milles soovitatakse luua Euroopa toimimisjuhendi mudel, mida toetaks Euroopa järelevalve platvorm;

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (2), mis asendas 1968. aasta Brüsseli konventsiooni, välja arvatud Taani ja teiste liikmesriikide omavaheliste suhete osas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (2), mis asendas 1968. aasta Brüsseli konventsiooni, välja arvatud Taani ja teiste liikmesriikide omavaheliste suhete osas;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrust (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrust (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2001. aasta resolutsiooni (4) ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva rohelise raamatu järelkontrolli kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2001. aasta resolutsiooni (4) ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva rohelise raamatu järelkontrolli kohta;

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2002. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva komisjoni rohelise raamatu kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2002. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva komisjoni rohelise raamatu kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 13. mai 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Ettevõtete sotsiaalne vastutus - ettevõtluse panus jätkusuutlikusse arengusse” kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. mai 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Ettevõtete sotsiaalne vastutus - ettevõtluse panus jätkusuutlikusse arengusse” kohta (6);

| — | võttes arvesse komisjoni 30. mai 2001. aasta soovitust 2001/453/EÜ keskkonnaalaste aspektide tunnistamise, hindamise ja avaldamise kohta ühingute aastaaruannetes (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2001. aasta soovitust 2001/453/EÜ keskkonnaalaste aspektide tunnistamise, hindamise ja avaldamise kohta ühingute aastaaruannetes (7);

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele pealkirjaga „Peamiste töönormide edendamine ja sotsiaalse juhtimise parandamine üleilmastumise kontekstis” (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele pealkirjaga „Peamiste töönormide edendamine ja sotsiaalse juhtimise parandamine üleilmastumise kontekstis” (8);

| — | võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 2003. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 2003. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (9);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Juhtimine ja areng” (KOM(2003)0615); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Juhtimine ja areng” (KOM(2003)0615);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/51/EÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/51/EÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (10);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (11);

| — | võttes arvesse multilateraalse Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse foorumi 29. juuni 2004. aasta lõpparuannet, eriti seitsmendat soovitust, mis toetab ettevõtete sotsiaalse vastutuse jaoks õigusliku raamistiku loomist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse multilateraalse Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse foorumi 29. juuni 2004. aasta lõpparuannet, eriti seitsmendat soovitust, mis toetab ettevõtete sotsiaalse vastutuse jaoks õigusliku raamistiku loomist;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Globaliseerumise sotsiaalne mõõde - ELi poliitiline panus hüvede loomiseks kõigile” (KOM(2004)0383); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Globaliseerumise sotsiaalne mõõde - ELi poliitiline panus hüvede loomiseks kõigile” (KOM(2004)0383);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (12);

| — | võttes arvesse 22. ja 23. märtsi 2005. aasta kevadist Euroopa Ülemkogu, millel käivitati uuesti Lissaboni strateegia, pöörates tähelepanu ELi institutsioonide, liikmesriikide ja kodanikuühiskonna vahelisele partnerlusele „Koostöö, majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. ja 23. märtsi 2005. aasta kevadist Euroopa Ülemkogu, millel käivitati uuesti Lissaboni strateegia, pöörates tähelepanu ELi institutsioonide, liikmesriikide ja kodanikuühiskonna vahelisele partnerlusele „Koostöö, majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel”;

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni laste, eriti laste töö ärakasutamise kohta arengumaades (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni laste, eriti laste töö ärakasutamise kohta arengumaades (13);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist säästva arengu strateegia läbivaatamisest: tegevusprogramm (KOM(2005)0658) ja Euroopa Ülemkogu poolt 15. ja 16. juunil 2006 vastu võetud ELi uuendatud säästva arengu strateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist säästva arengu strateegia läbivaatamisest: tegevusprogramm (KOM(2005)0658) ja Euroopa Ülemkogu poolt 15. ja 16. juunil 2006 vastu võetud ELi uuendatud säästva arengu strateegiat;

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (14);

| — | võttes arvesse esimest korda nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) (15) rakendatud ja alates 1. jaanuarist 2006 kehtivat uut üldist soodustuste režiimi (GSP+), millega võimaldatakse tollimaksuvaba juurdepääs või tollitariifide vähendamine suuremale hulgale kaupadele ja mis sisaldab ka uut soodustust eriliste kaubanduslike, finants- või arenguvajadustega silmitsi seisvatele haavatavatele riikidele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimest korda nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) (15) rakendatud ja alates 1. jaanuarist 2006 kehtivat uut üldist soodustuste režiimi (GSP+), millega võimaldatakse tollimaksuvaba juurdepääs või tollitariifide vähendamine suuremale hulgale kaupadele ja mis sisaldab ka uut soodustust eriliste kaubanduslike, finants- või arenguvajadustega silmitsi seisvatele haavatavatele riikidele;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks - ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249) (edaspidi „komisjoni teatis inimväärse töö kohta”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks - ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249) (edaspidi „komisjoni teatis inimväärse töö kohta”);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja äriühingute juhtimise parandamine Euroopa Liidus - plaan liikuda edasi” (KOM(2003)0284) (edaspidi „ühingujuhtimise tegevuskava”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja äriühingute juhtimise parandamine Euroopa Liidus - plaan liikuda edasi” (KOM(2003)0284) (edaspidi „ühingujuhtimise tegevuskava”);

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Euroopa läbipaistvuse algatus” (KOM(2006)0194); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Euroopa läbipaistvuse algatus” (KOM(2006)0194);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni poolt 5. oktoobril 2006. aastal korraldatud kuulamist „Ettevõtete sotsiaalne vastutus - kas on olemas Euroopa lähenemine?”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni poolt 5. oktoobril 2006. aastal korraldatud kuulamist „Ettevõtete sotsiaalne vastutus - kas on olemas Euroopa lähenemine?”;

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni õiglase kaubanduse ja arengu kohta (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni õiglase kaubanduse ja arengu kohta (16);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0471/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0471/2006),

| A. | arvestades, et ettevõtteid ei tuleks pidada ametiasutuste asendajateks kui ametiasutused ei suuda kontrollida sotsiaal- ja keskkonnanormide järgimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ettevõtteid ei tuleks pidada ametiasutuste asendajateks kui ametiasutused ei suuda kontrollida sotsiaal- ja keskkonnanormide järgimist;

| 1. | on veendunud, et sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutustunde tõstmine koos korporatiivse vastutavuse printsiibiga on Euroopa sotsiaalmudeli, Euroopa säästva arengu strateegia ja majandusliku üleilmastumise sotsiaalsetele väljakutsetele vastamise keskne element; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutustunde tõstmine koos korporatiivse vastutavuse printsiibiga on Euroopa sotsiaalmudeli, Euroopa säästva arengu strateegia ja majandusliku üleilmastumise sotsiaalsetele väljakutsetele vastamise keskne element;

| 2. | tervitab asjaolu, et komisjoni teatis ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta annab uue tõuke ettevõtete sotsiaalse vastutuse alasele arutelule ELis, kuid märgib mõnede põhiliste sidusrühmade muret läbipaistvuse ja tasakaalu puudumise pärast enne vastu võtmist peetud konsultatsioonides; |
| --- | --- |

2.

tervitab asjaolu, et komisjoni teatis ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta annab uue tõuke ettevõtete sotsiaalse vastutuse alasele arutelule ELis, kuid märgib mõnede põhiliste sidusrühmade muret läbipaistvuse ja tasakaalu puudumise pärast enne vastu võtmist peetud konsultatsioonides;

| 3. | tunnistab, et erinevate sidusrühmade vahel jätkub arutelu ettevõtete sotsiaalse vastutuse asjakohase määratluse üle ning et mõiste „rohkem kui vastavus” võib mõnedel ettevõtetel lubada väita, et nad on võtnud sotsiaalse vastutuse, kuid samas rikuvad need ettevõtted kohalikke või rahvusvahelisi seadusi; usub, et ELi abi kolmandate riikide valitsustele sotsiaal- ja keskkonnanõuete rakendamisel vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele koos tõhusate järelevalvesüsteemidega on vajalik täiendus Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamiseks üle maailma; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et erinevate sidusrühmade vahel jätkub arutelu ettevõtete sotsiaalse vastutuse asjakohase määratluse üle ning et mõiste „rohkem kui vastavus” võib mõnedel ettevõtetel lubada väita, et nad on võtnud sotsiaalse vastutuse, kuid samas rikuvad need ettevõtted kohalikke või rahvusvahelisi seadusi; usub, et ELi abi kolmandate riikide valitsustele sotsiaal- ja keskkonnanõuete rakendamisel vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele koos tõhusate järelevalvesüsteemidega on vajalik täiendus Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamiseks üle maailma;

| 4. | tunnustab komisjoni määratlust, mille kohaselt on ettevõtete sotsiaalne vastutus keskkonna- ja sotsiaalkaalutluste vabatahtlik integreerimine äritegevusse väljaspool õiguslikke nõudeid ning lepingujärgseid kohustusi; usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitikat tuleks edendada objektiivsete näitajate alusel ning see ei peaks asendama kohase regulatsiooni puudumist asjassepuutuvas valdkonnas ega kujutama endast asendustegevust selliste õigusaktide kehtestamisel; |
| --- | --- |

4.

tunnustab komisjoni määratlust, mille kohaselt on ettevõtete sotsiaalne vastutus keskkonna- ja sotsiaalkaalutluste vabatahtlik integreerimine äritegevusse väljaspool õiguslikke nõudeid ning lepingujärgseid kohustusi; usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitikat tuleks edendada objektiivsete näitajate alusel ning see ei peaks asendama kohase regulatsiooni puudumist asjassepuutuvas valdkonnas ega kujutama endast asendustegevust selliste õigusaktide kehtestamisel;

| 5. | märgib, et ettevõtete vabatahtlike sotsiaalse vastutuse algatuste mitmekesisust võib vaadelda kui takistust ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitika kohaldamisel ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse usaldusväärsemate tegevuste või ettevõtete sotsiaalse vastutuse ambitsioonikama poliitika taotlemisel, kuigi võib väita, et selline mitmekesisus inspireerib äriühinguid täiendavalt; kutsub komisjoni üles edendama ettevõtete vabatahtlikest sotsiaalse vastutuse algatustest tulenevate heade tavade levitamist; usub, et komisjon peaks kaaluma ka selliste kriteeriumide loendi koostamist, mida sotsiaalset vastutust rakendavad ettevõtted peaksid järgima; |
| --- | --- |

5.

märgib, et ettevõtete vabatahtlike sotsiaalse vastutuse algatuste mitmekesisust võib vaadelda kui takistust ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitika kohaldamisel ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse usaldusväärsemate tegevuste või ettevõtete sotsiaalse vastutuse ambitsioonikama poliitika taotlemisel, kuigi võib väita, et selline mitmekesisus inspireerib äriühinguid täiendavalt; kutsub komisjoni üles edendama ettevõtete vabatahtlikest sotsiaalse vastutuse algatustest tulenevate heade tavade levitamist; usub, et komisjon peaks kaaluma ka selliste kriteeriumide loendi koostamist, mida sotsiaalset vastutust rakendavad ettevõtted peaksid järgima;

| 6. | usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse vabatahtlike algatuste usaldusväärsus sõltub ka olemasolevate rahvusvaheliselt kokkulepitud normide ja põhimõtete elluviimise kohustuse täitmisest ning multilateraalsel foorumil soovitatud üldisest lähenemisest, aga ka sõltumatu järelevalve ja kontrolli rakendamisest; |
| --- | --- |

6.

usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse vabatahtlike algatuste usaldusväärsus sõltub ka olemasolevate rahvusvaheliselt kokkulepitud normide ja põhimõtete elluviimise kohustuse täitmisest ning multilateraalsel foorumil soovitatud üldisest lähenemisest, aga ka sõltumatu järelevalve ja kontrolli rakendamisest;

| 7. | usub, et ELi arutelu ettevõtete sotsiaalse vastutuse üle on jõudnud punkti, kus rõhuasetus tuleb protsessilt viia tulemustele, mis võimaldab ettevõtetel anda mõõdetava ja läbipaistva panuse sotsiaalse tõrjutusega võitlemisse ning keskkonna halvenemise vältimisse nii Euroopas kui kogu maailmas; |
| --- | --- |

7.

usub, et ELi arutelu ettevõtete sotsiaalse vastutuse üle on jõudnud punkti, kus rõhuasetus tuleb protsessilt viia tulemustele, mis võimaldab ettevõtetel anda mõõdetava ja läbipaistva panuse sotsiaalse tõrjutusega võitlemisse ning keskkonna halvenemise vältimisse nii Euroopas kui kogu maailmas;

| 8. | tunnustab, et paljud ettevõtted teevad juba praegu ulatuslikke ja üha tugevamaid pingutusi oma sotsiaalsete kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

8.

tunnustab, et paljud ettevõtted teevad juba praegu ulatuslikke ja üha tugevamaid pingutusi oma sotsiaalsete kohustuste täitmisel;

| 9. | märgib, et Euroopa turud ja ettevõtted on erinevates arenguetappides; arvab seetõttu, et meetod „kõigile ühe mõõduga”, millega püütakse juurutada ühtainust ettevõtete käitumismudelit, ei ole asjakohane ega vii ettevõtete poolse kaalutletud sotsiaalse vastutuse võtmiseni; arvab lisaks, et rõhk tuleb asetada kodanikuühiskonna arengule ning eelkõige tarbijate teadlikkusele vastutustundlikust tootmisest, edendamaks ettevõtete püsivat vastutustundlikkust, mis on väga oluline asjaomases riiklikus või piirkondlikus kontekstis; |
| --- | --- |

9.

märgib, et Euroopa turud ja ettevõtted on erinevates arenguetappides; arvab seetõttu, et meetod „kõigile ühe mõõduga”, millega püütakse juurutada ühtainust ettevõtete käitumismudelit, ei ole asjakohane ega vii ettevõtete poolse kaalutletud sotsiaalse vastutuse võtmiseni; arvab lisaks, et rõhk tuleb asetada kodanikuühiskonna arengule ning eelkõige tarbijate teadlikkusele vastutustundlikust tootmisest, edendamaks ettevõtete püsivat vastutustundlikkust, mis on väga oluline asjaomases riiklikus või piirkondlikus kontekstis;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et ettevõtete sotsiaalne vastutus võiks toimida ka tööstuse muutuste ja ümberkorraldamise juhtimise täiendava vahendina nii, et sellesse lisatakse uusi valdkondi, nagu elukestev õpe, töökorraldus, võrdsed võimalused, sotsiaalne kaasatus, säästev areng ja eetika; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et ettevõtete sotsiaalne vastutus võiks toimida ka tööstuse muutuste ja ümberkorraldamise juhtimise täiendava vahendina nii, et sellesse lisatakse uusi valdkondi, nagu elukestev õpe, töökorraldus, võrdsed võimalused, sotsiaalne kaasatus, säästev areng ja eetika;

Ettevõtete sotsiaalse vastuse alane arutelu ELis

| 11. | märgib komisjoni otsust asutada koostöös mitmete ärivõrgustikega Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse liit (edaspidi „liit”); soovitab komisjonil endal liidu liikmelisuse ja tegevustega kursis olemiseks määrata üks kontaktpunkt ning leppida kokku kindlad eesmärgid, ajakavad ja strateegiline kava liidu tööst teavitamiseks; julgustab selles algatuses osalema kõiki Euroopa ettevõtteid ja Euroopas tegutsevaid kolmandate riikide ettevõtteid, nii suuri kui väikeseid, ning liidu laiendamist muude sidusrühmade osalemise kaudu; |
| --- | --- |

11.

märgib komisjoni otsust asutada koostöös mitmete ärivõrgustikega Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse liit (edaspidi „liit”); soovitab komisjonil endal liidu liikmelisuse ja tegevustega kursis olemiseks määrata üks kontaktpunkt ning leppida kokku kindlad eesmärgid, ajakavad ja strateegiline kava liidu tööst teavitamiseks; julgustab selles algatuses osalema kõiki Euroopa ettevõtteid ja Euroopas tegutsevaid kolmandate riikide ettevõtteid, nii suuri kui väikeseid, ning liidu laiendamist muude sidusrühmade osalemise kaudu;

| 12. | usub, et sotsiaaldialoog on ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatuste edendamisel olnud tulemuslik vahend ja et Euroopa töönõukogud on ettevõtete sotsiaalse vastutusega seotud heade tavade väljatöötamisel samuti asendamatut rolli mänginud; |
| --- | --- |

12.

usub, et sotsiaaldialoog on ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatuste edendamisel olnud tulemuslik vahend ja et Euroopa töönõukogud on ettevõtete sotsiaalse vastutusega seotud heade tavade väljatöötamisel samuti asendamatut rolli mänginud;

| 13. | soovitab, et liidu edu põhinäitajateks võiksid olla ettevõtete sotsiaalse vastutuse tavade laiem rakendamine ELi ettevõtetes, heade tavade uute mudelite väljatöötamine ettevõtete sotsiaalse vastutuse erinevate valdkondade tegelike liidrite ja ettevõtete ametiühinguorganite poolt, ettevõtete sotsiaalset vastutust toetavate konkreetsete ELi tegevuste ja õigusloome väljaselgitamine ja edendamine ning nende algatuste mõju hindamine keskkonna ning inim- ja sotsiaalsete õiguste seisukohast; soovitab samuti, et Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse egiidi all moodustatud „laborite” töö lõpuleviimiseks kehtestataks kaheaastane lõplik tähtaeg; |
| --- | --- |

13.

soovitab, et liidu edu põhinäitajateks võiksid olla ettevõtete sotsiaalse vastutuse tavade laiem rakendamine ELi ettevõtetes, heade tavade uute mudelite väljatöötamine ettevõtete sotsiaalse vastutuse erinevate valdkondade tegelike liidrite ja ettevõtete ametiühinguorganite poolt, ettevõtete sotsiaalset vastutust toetavate konkreetsete ELi tegevuste ja õigusloome väljaselgitamine ja edendamine ning nende algatuste mõju hindamine keskkonna ning inim- ja sotsiaalsete õiguste seisukohast; soovitab samuti, et Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse egiidi all moodustatud „laborite” töö lõpuleviimiseks kehtestataks kaheaastane lõplik tähtaeg;

| 14. | märgib, et multilateraalse ELi foorumi kokkukutsumine lisati komisjoni teatisesse ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta hilises staadiumis ning et tõelise arutelu jaoks, mis avaldaks tegelikku mõju ELi poliitikale ja programmidele ettevõtete sotsiaalse vastutuse stimuleerimiseks ja kohaldamiseks ELi äriühingutes, tuleb võtta meetmeid erinevate sidusrühmade usaldusväärsuse ärateenimiseks; usub, et multilateraalse foorumi kahest varasemast tegutsemisaastast on mõndagi õppida, mis olid positiivsed „ei ole kuulsust, ei ole piinlikkust” reegli ja eriti sõltumatute raportööride kasutamise poolest; juhib siiski tähelepanu vajadusele edusammude järele konsensuse leidmisel; samuti õhutab komisjoni esindajaid arutelus aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

14.

märgib, et multilateraalse ELi foorumi kokkukutsumine lisati komisjoni teatisesse ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta hilises staadiumis ning et tõelise arutelu jaoks, mis avaldaks tegelikku mõju ELi poliitikale ja programmidele ettevõtete sotsiaalse vastutuse stimuleerimiseks ja kohaldamiseks ELi äriühingutes, tuleb võtta meetmeid erinevate sidusrühmade usaldusväärsuse ärateenimiseks; usub, et multilateraalse foorumi kahest varasemast tegutsemisaastast on mõndagi õppida, mis olid positiivsed „ei ole kuulsust, ei ole piinlikkust” reegli ja eriti sõltumatute raportööride kasutamise poolest; juhib siiski tähelepanu vajadusele edusammude järele konsensuse leidmisel; samuti õhutab komisjoni esindajaid arutelus aktiivselt osalema;

| 15. | palub komisjonil kutsuda nende erinevate riiklike ja piirkondlike valitsuste ning kohalike omavalitsuste esindajaid, kes on kohustunud ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamiseks kasutama riigihankemenetlusi ja muid avaliku korra vahendeid, moodustama omaenda „laborit” liidu egiidi all ning integreerima oma saavutusi selle edaspidisesse töösse; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil kutsuda nende erinevate riiklike ja piirkondlike valitsuste ning kohalike omavalitsuste esindajaid, kes on kohustunud ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamiseks kasutama riigihankemenetlusi ja muid avaliku korra vahendeid, moodustama omaenda „laborit” liidu egiidi all ning integreerima oma saavutusi selle edaspidisesse töösse;

| 16. | toetab komisjoni pingutusi laiendada multilateraalse foorumi liikmeskonda ning kaasata investoreid, haridussektorit ja ametiasutusi, nõudes samas, et säilitataks võimalus pidada järjepidevat dialoogi ühiste eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

16.

toetab komisjoni pingutusi laiendada multilateraalse foorumi liikmeskonda ning kaasata investoreid, haridussektorit ja ametiasutusi, nõudes samas, et säilitataks võimalus pidada järjepidevat dialoogi ühiste eesmärkide saavutamiseks;

| 17. | kutsub komisjoni üles julgustama ettevõtete sotsiaalse vastutuse edusammude kontrollimise raames naiste suuremat osalemist soolise võrdõiguslikkuse valdkonna multilateraalsel foorumitel ning teabe ja heade tavade vahetamisel; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles julgustama ettevõtete sotsiaalse vastutuse edusammude kontrollimise raames naiste suuremat osalemist soolise võrdõiguslikkuse valdkonna multilateraalsel foorumitel ning teabe ja heade tavade vahetamisel;

| 18. | toetab üleskutseid ettevõtete ja teiste lobistide kohustuslikuks avalikustamiseks ning ELi poliitikaloomes tasakaalustatud juurdepääsu loomiseks ärirühmitustele ja muudele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

18.

toetab üleskutseid ettevõtete ja teiste lobistide kohustuslikuks avalikustamiseks ning ELi poliitikaloomes tasakaalustatud juurdepääsu loomiseks ärirühmitustele ja muudele sidusrühmadele;

Ettevõtete sotsiaalse vastutuse ja konkurentsivõime vaheline seos

| 19. | tervitab komisjoni teatise ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta eesmärki seostada ettevõtete sotsiaalne vastutus Lissaboni strateegia majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkidega, eelkõige kuna arvab, et ettevõtete tõsine lähenemine ettevõtete sotsiaalsele vastutusele võib suurendada nii töökohtade arvu kui ka parandada töötingimusi ja tagada töötajate õiguste järgimine ning edendada tehnoloogilise innovatsiooni teadus- ja arendustegevust; toetab vastutustundliku konkurentsi põhimõtet komisjoni innovatsiooni ja konkurentsivõime programmi lahutamatu osana; kutsub Euroopa ettevõtteid üles hõlmama oma aruannetes ka viise, kuidas nad aitavad kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

19.

tervitab komisjoni teatise ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta eesmärki seostada ettevõtete sotsiaalne vastutus Lissaboni strateegia majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkidega, eelkõige kuna arvab, et ettevõtete tõsine lähenemine ettevõtete sotsiaalsele vastutusele võib suurendada nii töökohtade arvu kui ka parandada töötingimusi ja tagada töötajate õiguste järgimine ning edendada tehnoloogilise innovatsiooni teadus- ja arendustegevust; toetab vastutustundliku konkurentsi põhimõtet komisjoni innovatsiooni ja konkurentsivõime programmi lahutamatu osana; kutsub Euroopa ettevõtteid üles hõlmama oma aruannetes ka viise, kuidas nad aitavad kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele;

| 20. | tunnistab, et tõhusad konkurentsieeskirjad on vastutustundliku äritegevuse tagamisel oluline tegur nii Euroopas kui väljaspool seda, eeskätt võimaldades kohalike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võrdset kohtlemist; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et tõhusad konkurentsieeskirjad on vastutustundliku äritegevuse tagamisel oluline tegur nii Euroopas kui väljaspool seda, eeskätt võimaldades kohalike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võrdset kohtlemist;

| 21. | kordab, et vastutustundlike ja mittediskrimineerivate ehk naiste ja puuetega inimeste tööhõivet edendavate värbamistavade juurutamine ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames aitab kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

21.

kordab, et vastutustundlike ja mittediskrimineerivate ehk naiste ja puuetega inimeste tööhõivet edendavate värbamistavade juurutamine ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames aitab kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele;

| 22. | märgib vasturääkivust ühelt poolt järjest paremat paindlikkust ja väiksemaid kulusid püüdlevate ettevõtete konkureerivate hankestrateegiate vahel ja teiselt poolt vabatahtlikult võetud ettevõtte sotsiaalse vastutuse kohustuse vahel vältida sunniviisilisi töötavasid ja edendada pikaajalisi suhteid tarnijatega; tervitab sellealast edasist dialoogi; |
| --- | --- |

22.

märgib vasturääkivust ühelt poolt järjest paremat paindlikkust ja väiksemaid kulusid püüdlevate ettevõtete konkureerivate hankestrateegiate vahel ja teiselt poolt vabatahtlikult võetud ettevõtte sotsiaalse vastutuse kohustuse vahel vältida sunniviisilisi töötavasid ja edendada pikaajalisi suhteid tarnijatega; tervitab sellealast edasist dialoogi;

| 23. | soovitab sellega seoses laiendada vastutustundlikena tuntud Euroopa ettevõtete hindamist ja järelevalvet nende tegevusele väljaspool Euroopa Liitu ja nende väljaspool Euroopa Liitu tegutsevate töövõtjate tegevusele, tagamaks seega ettevõtete sotsiaalse vastutuse kasu ka kolmandatele riikidele ning eeskätt arengumaadele, vastavalt eelkõige ILO ametiühingute moodustamise vabadust ning laste tööjõu ja sunniviisilise töö keelustamist, aga ka konkreetselt naisi, sisserändajaid, põlisrahvaid ja vähemusgruppe käsitlevatele konventsioonidele; |
| --- | --- |

23.

soovitab sellega seoses laiendada vastutustundlikena tuntud Euroopa ettevõtete hindamist ja järelevalvet nende tegevusele väljaspool Euroopa Liitu ja nende väljaspool Euroopa Liitu tegutsevate töövõtjate tegevusele, tagamaks seega ettevõtete sotsiaalse vastutuse kasu ka kolmandatele riikidele ning eeskätt arengumaadele, vastavalt eelkõige ILO ametiühingute moodustamise vabadust ning laste tööjõu ja sunniviisilise töö keelustamist, aga ka konkreetselt naisi, sisserändajaid, põlisrahvaid ja vähemusgruppe käsitlevatele konventsioonidele;

| 24. | tunnistab, et ettevõtete sotsiaalne vastutus kujutab endast olulist ettevõtluse käimalükkajat, ning nõuab sotsiaalpoliitika - töötajate õiguste järgimine, õiglaste palkade poliitika, mittediskrimineerimine ja elukestev õpe jne - ning keskkonnaküsimuste, eelkõige säästva arengu jõulise edendamise integreerimist nii uute toodete ja protsesside toetamise osas ELi innovatsiooni- ja kaubanduspoliitika kaudu kui sektoripõhiste, allpiirkondlike ja linnapõhiste konkurentsistrateegiate väljatöötamisel; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et ettevõtete sotsiaalne vastutus kujutab endast olulist ettevõtluse käimalükkajat, ning nõuab sotsiaalpoliitika - töötajate õiguste järgimine, õiglaste palkade poliitika, mittediskrimineerimine ja elukestev õpe jne - ning keskkonnaküsimuste, eelkõige säästva arengu jõulise edendamise integreerimist nii uute toodete ja protsesside toetamise osas ELi innovatsiooni- ja kaubanduspoliitika kaudu kui sektoripõhiste, allpiirkondlike ja linnapõhiste konkurentsistrateegiate väljatöötamisel;

| 25. | rõhutab, et ettevõtted, kes käituvad sotsiaalselt vastutustundlikult, annavad olulise panuse eelkõige naiste ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste, sealhulgas puuetega inimeste ebavõrdse olukorra leevendamisse tööturul, eriti mis puudutab juurdepääsu tööhõivele, sotsiaaltoetusi, koolitust, kutsealast arengut ning õiglast palgapoliitikat; rõhutab, et ettevõtted peaksid viima oma töölevõtupoliitika vastavusse nõukogu 9. veebruari 1976. aasta direktiiviga 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (17); |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et ettevõtted, kes käituvad sotsiaalselt vastutustundlikult, annavad olulise panuse eelkõige naiste ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste, sealhulgas puuetega inimeste ebavõrdse olukorra leevendamisse tööturul, eriti mis puudutab juurdepääsu tööhõivele, sotsiaaltoetusi, koolitust, kutsealast arengut ning õiglast palgapoliitikat; rõhutab, et ettevõtted peaksid viima oma töölevõtupoliitika vastavusse nõukogu 9. veebruari 1976. aasta direktiiviga 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (17);

Ettevõtete sotsiaalse vastutuse vahendid

| 26. | tervitab suuremate ettevõtete viimaste aastate suundumust avaldada vabatahtlikult sotsiaal- ja keskkonnaalaseid aruandeid; märgib, et kõnealuste aruannete arv on alates 1993. aastast pidevalt suurenenud, kuid on tänaseks jäänud enam-vähem püsima ning et vaid vähesed järgivad rahvusvaheliselt aktsepteeritud standardeid ja põhimõtteid, näitavad ettevõtte kogu tarneahelat või kasutavad sõltumatut järelevalvet ja kontrolli; |
| --- | --- |

26.

tervitab suuremate ettevõtete viimaste aastate suundumust avaldada vabatahtlikult sotsiaal- ja keskkonnaalaseid aruandeid; märgib, et kõnealuste aruannete arv on alates 1993. aastast pidevalt suurenenud, kuid on tänaseks jäänud enam-vähem püsima ning et vaid vähesed järgivad rahvusvaheliselt aktsepteeritud standardeid ja põhimõtteid, näitavad ettevõtte kogu tarneahelat või kasutavad sõltumatut järelevalvet ja kontrolli;

| 27. | tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi palvet esitada ettepanek nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljanda direktiivi 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (neljas äriõiguse direktiiv), (18) muutmiseks, nii et see hõlmaks lisaks finantsaruandluse nõuetele ka sotsiaal- ja keskkonnaaruandlust; peab oluliseks suurendada teadlikkust sotsiaal- ja keskkonnaaruandlust puudutavatest sätetest komisjoni soovituses 2001/453/EÜ keskkonnaküsimuste avalikustamise kohta, direktiivis 2003/51/EÜ raamatupidamisaruannete ajakohastamise kohta ja direktiivis 2003/71/EÜ (19) prospektide kohta, toetab nende õigeaegset ülevõtmist kõigis liikmesriikides liikmesriikides ning nõuab uuringuid nende tõhusa rakendamise kohta, et nimetatud teadlikkust edendada; |
| --- | --- |

27.

tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi palvet esitada ettepanek nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljanda direktiivi 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (neljas äriõiguse direktiiv), (18) muutmiseks, nii et see hõlmaks lisaks finantsaruandluse nõuetele ka sotsiaal- ja keskkonnaaruandlust; peab oluliseks suurendada teadlikkust sotsiaal- ja keskkonnaaruandlust puudutavatest sätetest komisjoni soovituses 2001/453/EÜ keskkonnaküsimuste avalikustamise kohta, direktiivis 2003/51/EÜ raamatupidamisaruannete ajakohastamise kohta ja direktiivis 2003/71/EÜ (19) prospektide kohta, toetab nende õigeaegset ülevõtmist kõigis liikmesriikides liikmesriikides ning nõuab uuringuid nende tõhusa rakendamise kohta, et nimetatud teadlikkust edendada;

| 28. | tunnistab, et praegused piirangud ettevõtete sotsiaalse vastutuse vallas on seotud ettevõtete käitumise mõõtmisega, sotsiaalse auditi ja sertifitseerimisega, eelkõige seoses kulude, võrreldavuse ja sõltumatusega, ning usub, et on vaja töötada välja selle valdkonna konkreetseid kvalifikatsioone hõlmav ametialane raamistik; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et praegused piirangud ettevõtete sotsiaalse vastutuse vallas on seotud ettevõtete käitumise mõõtmisega, sotsiaalse auditi ja sertifitseerimisega, eelkõige seoses kulude, võrreldavuse ja sõltumatusega, ning usub, et on vaja töötada välja selle valdkonna konkreetseid kvalifikatsioone hõlmav ametialane raamistik;

| 29. | soovitab komisjonil laiendada rohkem kui 1000 töötajaga ettevõtete direktorite kohustusi nii, et need hõlmaksid ka direktorite endi kohustust minimeerida ettevõtete tegevuste nii ühiskonna- kui keskkonnakahjulikku mõju; |
| --- | --- |

29.

soovitab komisjonil laiendada rohkem kui 1000 töötajaga ettevõtete direktorite kohustusi nii, et need hõlmaksid ka direktorite endi kohustust minimeerida ettevõtete tegevuste nii ühiskonna- kui keskkonnakahjulikku mõju;

| 30. | kordab oma toetust ELi keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemile, eelkõige selle väliskontrolli nõudele ja liikmesriikide kohustusele seda süsteemi edendada, ning usub, et on piisavalt ruumi töötada sarnased süsteemid välja ka seoses töötajate, sotsiaalsete ja inimõigustega; |
| --- | --- |

30.

kordab oma toetust ELi keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemile, eelkõige selle väliskontrolli nõudele ja liikmesriikide kohustusele seda süsteemi edendada, ning usub, et on piisavalt ruumi töötada sarnased süsteemid välja ka seoses töötajate, sotsiaalsete ja inimõigustega;

| 31. | toetab Rahvusvahelise Sotsiaalse ja Keskkondliku Akrediteerimise ja Märgistuse Liidu tegevusnormistikku kui parimat näidet olemasolevate märgistusalgatuste koostöö edendamisest, andes eelise uute sotsiaalmärgistuste loomisele riiklikul või Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

31.

toetab Rahvusvahelise Sotsiaalse ja Keskkondliku Akrediteerimise ja Märgistuse Liidu tegevusnormistikku kui parimat näidet olemasolevate märgistusalgatuste koostöö edendamisest, andes eelise uute sotsiaalmärgistuste loomisele riiklikul või Euroopa tasandil;

| 32. | kutsub komisjoni üles juurutama süsteemi, mille abil saavad ohvrid, sealhulgas kolmandate riikide kodanikud, otsida liikmesriikide kohtutest abi seoses Euroopa ettevõtetega; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles juurutama süsteemi, mille abil saavad ohvrid, sealhulgas kolmandate riikide kodanikud, otsida liikmesriikide kohtutest abi seoses Euroopa ettevõtetega;

| 33. | võtab teadmiseks sotsiaalselt vastutustundliku investeeringu küsimuse väljajätmise komisjoni teatisest ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta; toetab täielikult investorite kui sidusrühma osalemist ettevõtete sotsiaalse vastutuse arutelus ELi tasandil, seahulgas multilateraalse foorumi raames; toetab tööstusharu nõudmist läbipaistvusele mitte ettekirjutusele investeerimisfondide jaoks ELi „investeerimispõhimõtete deklaratsiooni” juurutamise läbi; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks sotsiaalselt vastutustundliku investeeringu küsimuse väljajätmise komisjoni teatisest ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta; toetab täielikult investorite kui sidusrühma osalemist ettevõtete sotsiaalse vastutuse arutelus ELi tasandil, seahulgas multilateraalse foorumi raames; toetab tööstusharu nõudmist läbipaistvusele mitte ettekirjutusele investeerimisfondide jaoks ELi „investeerimispõhimõtete deklaratsiooni” juurutamise läbi;

| 34. | pöörab tähelepanu asjaolule, et stiimulite loomisel vastutustundliku tootmise ja vastutustundlike äritavade jaoks mängivad olulist rolli tarbijad; usub siiski, et praegune olukord ei võimalda tarbijatel saada täit selgust erinevate riiklike tootestandardite ja tootemärgistussüsteemide asjus ning see kõik halvendab olemasolevat sotsiaalset tootemärgistust; juhib tähelepanu asjaolule, et samal ajal tekitab paljude erinevate riiklike nõuete ja standardite vaheldumisi järgimine ettevõtetele märkimisväärseid kulusid; samuti juhib tähelepanu, et sotsiaalse tootemärgistuse järelevalvesüsteemide loomine on eelkõige väikestele riikidele kulukas; |
| --- | --- |

34.

pöörab tähelepanu asjaolule, et stiimulite loomisel vastutustundliku tootmise ja vastutustundlike äritavade jaoks mängivad olulist rolli tarbijad; usub siiski, et praegune olukord ei võimalda tarbijatel saada täit selgust erinevate riiklike tootestandardite ja tootemärgistussüsteemide asjus ning see kõik halvendab olemasolevat sotsiaalset tootemärgistust; juhib tähelepanu asjaolule, et samal ajal tekitab paljude erinevate riiklike nõuete ja standardite vaheldumisi järgimine ettevõtetele märkimisväärseid kulusid; samuti juhib tähelepanu, et sotsiaalse tootemärgistuse järelevalvesüsteemide loomine on eelkõige väikestele riikidele kulukas;

| 35. | toetab Eurostati pingutusi näitajate väljatöötamisel ettevõtete sotsiaalse vastutuse tulemuste mõõtmiseks ELi säästva arengu strateegia kontekstis ning komisjoni plaani töötada välja uued näitajad, eesmärgiga mõõta teadlikkust ELi ökomärgistusega toodetest ja nende toodete tarbimist ning Euroopa Ühenduse keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) liikmeks registreeritud ettevõtete toodete osatähtsust; |
| --- | --- |

35.

toetab Eurostati pingutusi näitajate väljatöötamisel ettevõtete sotsiaalse vastutuse tulemuste mõõtmiseks ELi säästva arengu strateegia kontekstis ning komisjoni plaani töötada välja uued näitajad, eesmärgiga mõõta teadlikkust ELi ökomärgistusega toodetest ja nende toodete tarbimist ning Euroopa Ühenduse keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) liikmeks registreeritud ettevõtete toodete osatähtsust;

| 36. | tuletab meelde eelnevat arutelu, milles käsitleti ettevõtete sotsiaalse vastutuse ELi ombudsmani määramist, kes saaks korraldada sõltumatuid uuringuid ettevõtete sotsiaalse vastutuse küsimuses kas ettevõtete või mis tahes sidusrühma nõudmisel; palub tulevikus edasisi arutelusid samal teemal ja sarnaste ettepanekute üle; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde eelnevat arutelu, milles käsitleti ettevõtete sotsiaalse vastutuse ELi ombudsmani määramist, kes saaks korraldada sõltumatuid uuringuid ettevõtete sotsiaalse vastutuse küsimuses kas ettevõtete või mis tahes sidusrühma nõudmisel; palub tulevikus edasisi arutelusid samal teemal ja sarnaste ettepanekute üle;

Parem reguleerimine ja ettevõtete sotsiaalne vastutus

| 37. | usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitikat saab edendada olemasolevate õigusvahendite parema teatavakstegemise ja rakendamise kaudu; kutsub komisjoni üles korraldama ja edendama teavitamiskampaaniaid ning teostama konkreetseid teadusuuringuid otsese välisvastutuse kohaldamise rakendamise kohta kooskõlas Brüsseli konventsiooniga ning direktiivi 84/450/EMÜ (20) (eksitava reklaami kohta) ja direktiivi 2005/29/EÜ (ebaausate kaubandustavade kohta) kohaldamise osas ettevõtete vabatahtlikes sotsiaalse vastutuse toimimisjuhendites; |
| --- | --- |

37.

usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitikat saab edendada olemasolevate õigusvahendite parema teatavakstegemise ja rakendamise kaudu; kutsub komisjoni üles korraldama ja edendama teavitamiskampaaniaid ning teostama konkreetseid teadusuuringuid otsese välisvastutuse kohaldamise rakendamise kohta kooskõlas Brüsseli konventsiooniga ning direktiivi 84/450/EMÜ (20) (eksitava reklaami kohta) ja direktiivi 2005/29/EÜ (ebaausate kaubandustavade kohta) kohaldamise osas ettevõtete vabatahtlikes sotsiaalse vastutuse toimimisjuhendites;

| 38. | kordab, et ettevõtteid tuleb lihtsas ja hõlpsasti arusaadavas keeles julgustada ettevõtete sotsiaalset vastutuset edendama; |
| --- | --- |

38.

kordab, et ettevõtteid tuleb lihtsas ja hõlpsasti arusaadavas keeles julgustada ettevõtete sotsiaalset vastutuset edendama;

| 39. | kinnitab veel kord, et komisjonil ning liikmesriikide riiklikel ja piirkondlikel valitsustel ning kohalikel omavalitsustel tuleb teha suuri jõupingutusi, et kasutada 2004. aastal riigihankedirektiivide läbivaatamisega loodud võimalusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse toetamiseks, edendades kriteeriumeid võimalike tarnijate seas ning tunnustades samal ajal vajadust vältida täiendava halduskoormuse panemist väikestele ettevõtetele, mis võiks kallutada neid pakkumist mitte esitama, ning diskvalifitseerida vajadusel ettevõtteid, sealhulgas korruptsioonijuhtudel; kutsub komisjoni, Euroopa Investeerimispanka ning Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengupanka üles kohaldama kõigile erasektori ettevõtetele eraldatud toetuste ja laenude puhul rangeid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kriteeriume, mis on tagatud selgete kaebemehhanismidega; tuginedes näitele, kuidas riigihanked on Madalmaades seostatud ILO põhikonventsioonidega ja OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning järgivad neid ja mitmes Itaalia provintsis seostatud ettevõtete sotsiaalse vastutuse standardiga SA8000 ja järgivad seda; tuletab meelde, et liikmesriigid peavad astuma samme mis tahes ekspordikrediidi garantiide vastavuse tagamiseks rangeimatele keskkonna- ja sotsiaalsetele kriteeriumidele ning et neid ei kasutata ELi kokkulepitud poliitikaeesmärkide, näiteks energia- või relvastuspoliitika eesmärkidega vastuollu sattuvate projektide puhul; |
| --- | --- |

39.

kinnitab veel kord, et komisjonil ning liikmesriikide riiklikel ja piirkondlikel valitsustel ning kohalikel omavalitsustel tuleb teha suuri jõupingutusi, et kasutada 2004. aastal riigihankedirektiivide läbivaatamisega loodud võimalusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse toetamiseks, edendades kriteeriumeid võimalike tarnijate seas ning tunnustades samal ajal vajadust vältida täiendava halduskoormuse panemist väikestele ettevõtetele, mis võiks kallutada neid pakkumist mitte esitama, ning diskvalifitseerida vajadusel ettevõtteid, sealhulgas korruptsioonijuhtudel; kutsub komisjoni, Euroopa Investeerimispanka ning Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengupanka üles kohaldama kõigile erasektori ettevõtetele eraldatud toetuste ja laenude puhul rangeid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kriteeriume, mis on tagatud selgete kaebemehhanismidega; tuginedes näitele, kuidas riigihanked on Madalmaades seostatud ILO põhikonventsioonidega ja OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning järgivad neid ja mitmes Itaalia provintsis seostatud ettevõtete sotsiaalse vastutuse standardiga SA8000 ja järgivad seda; tuletab meelde, et liikmesriigid peavad astuma samme mis tahes ekspordikrediidi garantiide vastavuse tagamiseks rangeimatele keskkonna- ja sotsiaalsetele kriteeriumidele ning et neid ei kasutata ELi kokkulepitud poliitikaeesmärkide, näiteks energia- või relvastuspoliitika eesmärkidega vastuollu sattuvate projektide puhul;

Ettevõtete sotsiaalse vastutuse süvalaiendamine ELi poliitikatesse ja programmidesse

| 40. | tervitab komisjoni teatises ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta korratud komisjoni kohustust toetada ja edendada ettevõtete sotsiaalset vastutust kõigis komisjoni tegevusvaldkondades ning nõuab suuremaid pingutusi nende kohustuste täitmisel konkreetsete tegude näol kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

40.

tervitab komisjoni teatises ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta korratud komisjoni kohustust toetada ja edendada ettevõtete sotsiaalset vastutust kõigis komisjoni tegevusvaldkondades ning nõuab suuremaid pingutusi nende kohustuste täitmisel konkreetsete tegude näol kõigis valdkondades;

| 41. | usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse arutelu ei tohi eraldada ühisvastutuse küsimustest ning et komisjoni üldjuhtimise tegevuskavasse peaks täielikult lisama ettevõtluse sotsiaalse ja keskkonnamõju, sidusrühmade suhete, vähemusosaluse õiguste kaitse ja ettevõtte juhatuse kohustuste küsimuste kõnealused aspektid; juhib tähelepanu asjaolule, et need küsimused peaksid moodustama osa ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemalisest arutelust; palub, et komisjon kaaluks neid väljatoodud punkte ning teeks konkreetseid ettepanekuid nendega tegelemiseks; |
| --- | --- |

41.

usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse arutelu ei tohi eraldada ühisvastutuse küsimustest ning et komisjoni üldjuhtimise tegevuskavasse peaks täielikult lisama ettevõtluse sotsiaalse ja keskkonnamõju, sidusrühmade suhete, vähemusosaluse õiguste kaitse ja ettevõtte juhatuse kohustuste küsimuste kõnealused aspektid; juhib tähelepanu asjaolule, et need küsimused peaksid moodustama osa ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemalisest arutelust; palub, et komisjon kaaluks neid väljatoodud punkte ning teeks konkreetseid ettepanekuid nendega tegelemiseks;

| 42. | tervitab komisjonipoolset ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatuste otsest rahalist toetamist, eriti innovatsiooni julgustamiseks, sidusrühmade kaasamise võimaldamiseks ja võimalike ohvrite rühmade abistamiseks seoses väidetavate pettustega, sealhulgas surmajuhtumitega ettevõttes; julgustab eelkõige komisjoni töötama välja süsteeme, millega tagada Euroopa ettevõtetest mõjutatud kogukondadele õigus õiglasele ja juurdepääsetavale kohtumenetlusele; rõhutab ELi eelarverea B3-4000 (punkt 04 03 03 01) olulisust katseprojektidele, näiteks töövõtjate kogukonda kaasavatele projektidele, komisjoni konkurentsivõime- ja innovatsiooniprogrammi raames ettevõtete sotsiaalset vastutust toetavatele hüpoteekfondidele ning 3 %-le sotsiaal- ja humanitaarteadustest, mis eraldatakse teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammis ettevõtluse uurimisele ühiskonnas; nõuab komisjonilt märksa suuremaid pingutusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse toetamisel oma välisabiprogrammide kaudu seoses kolmandates riikides tegutsevate Euroopa ettevõtetega; |
| --- | --- |

42.

tervitab komisjonipoolset ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatuste otsest rahalist toetamist, eriti innovatsiooni julgustamiseks, sidusrühmade kaasamise võimaldamiseks ja võimalike ohvrite rühmade abistamiseks seoses väidetavate pettustega, sealhulgas surmajuhtumitega ettevõttes; julgustab eelkõige komisjoni töötama välja süsteeme, millega tagada Euroopa ettevõtetest mõjutatud kogukondadele õigus õiglasele ja juurdepääsetavale kohtumenetlusele; rõhutab ELi eelarverea B3-4000 (punkt 04 03 03 01) olulisust katseprojektidele, näiteks töövõtjate kogukonda kaasavatele projektidele, komisjoni konkurentsivõime- ja innovatsiooniprogrammi raames ettevõtete sotsiaalset vastutust toetavatele hüpoteekfondidele ning 3 %-le sotsiaal- ja humanitaarteadustest, mis eraldatakse teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammis ettevõtluse uurimisele ühiskonnas; nõuab komisjonilt märksa suuremaid pingutusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse toetamisel oma välisabiprogrammide kaudu seoses kolmandates riikides tegutsevate Euroopa ettevõtetega;

| 43. | tervitab kohustust muuta haridus üheks kaheksast prioriteetsest meetmest, nõuab ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhjalikumat integreerimist programmi Socrates, suurema valiku ettevõtete sotsiaalse vastutuse materjalide kättesaadavaks tegemist tulevases Euroopa õppealases uurimiskeskuses (European Teaching Resource Centre) ning ettevõtete sotsiaalsele vastutusele ja säästvale arengule keskenduvate majanduskoolide ja -ülikoolide Euroopa kataloogi loomist Internetis; |
| --- | --- |

43.

tervitab kohustust muuta haridus üheks kaheksast prioriteetsest meetmest, nõuab ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhjalikumat integreerimist programmi Socrates, suurema valiku ettevõtete sotsiaalse vastutuse materjalide kättesaadavaks tegemist tulevases Euroopa õppealases uurimiskeskuses (European Teaching Resource Centre) ning ettevõtete sotsiaalsele vastutusele ja säästvale arengule keskenduvate majanduskoolide ja -ülikoolide Euroopa kataloogi loomist Internetis;

| 44. | julgustab ELi ja liikmesriikide tasandi algatusi vastutustundliku juhtimise ja tootmise õppe täiustamiseks Euroopa majanduskoolides; |
| --- | --- |

44.

julgustab ELi ja liikmesriikide tasandi algatusi vastutustundliku juhtimise ja tootmise õppe täiustamiseks Euroopa majanduskoolides;

| 45. | juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalne ja keskkonnaalane vastutus kehtib valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide kohta samavõrd kui ettevõtete kohta, ja kutsub komisjoni üles täitma kohustust avaldada iga-aastane aruanne enda otseste tegevuste sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta, aga ka töötama välja poliitikat, kuidas julgustada ELi institutsioonide töötajaid vabatahtlikult kogukonda kaasama; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalne ja keskkonnaalane vastutus kehtib valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide kohta samavõrd kui ettevõtete kohta, ja kutsub komisjoni üles täitma kohustust avaldada iga-aastane aruanne enda otseste tegevuste sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta, aga ka töötama välja poliitikat, kuidas julgustada ELi institutsioonide töötajaid vabatahtlikult kogukonda kaasama;

| 46. | on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames võiksid ettevõtted olla patrooniks kultuuri- ja üldharidustegevusele, mis annaks lisaväärtust Euroopa poliitikale kultuuri ja elukestva õppe valdkonnas; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames võiksid ettevõtted olla patrooniks kultuuri- ja üldharidustegevusele, mis annaks lisaväärtust Euroopa poliitikale kultuuri ja elukestva õppe valdkonnas;

| 47. | kutsub komisjoni üles kaasama ettevõtete sotsiaalset vastutust paremini ka kaubanduspoliitikasse, tagades samal ajal, et järgitakse WTO eeskirju ja ei looda põhjendamata kaubandustõkkeid, eesmärgiga lisada vastavad sätted kõigi kahepoolsete, piirkondlike ja mitmepoolsete lepingute siduvatesse artiklitesse kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud ettevõtete sotsiaalse vastutuse standarditega, nagu näiteks OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele, ILO kolmepoolse deklaratsiooniga ja Rio de Janeiro põhimõtetega, samuti regulatiivse võimu teostamisega inimõiguste, sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse küsimustes; tervitab komisjoni teatises inimväärse töö kohta nendele eesmärkidele osutatud toetust; kordab oma üleskutset komisjoni delegatsioonidele kolmandates riikides propageerida OECD suuniseid ja toimida nende kontaktpunktidena; palub komisjonil ja liikmesriikidel muuta OECD riiklikud kontaktpunktid tõhusamaks, eelkõige seoses teatud õigusrikkumise ja säästva arengu põhimõtete rikkumise juhtudega Euroopa ettevõtetes kõigi nende toimingute ja kõigi nendega seotud tootmisahelate puhul üle kogu maailma; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles kaasama ettevõtete sotsiaalset vastutust paremini ka kaubanduspoliitikasse, tagades samal ajal, et järgitakse WTO eeskirju ja ei looda põhjendamata kaubandustõkkeid, eesmärgiga lisada vastavad sätted kõigi kahepoolsete, piirkondlike ja mitmepoolsete lepingute siduvatesse artiklitesse kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud ettevõtete sotsiaalse vastutuse standarditega, nagu näiteks OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele, ILO kolmepoolse deklaratsiooniga ja Rio de Janeiro põhimõtetega, samuti regulatiivse võimu teostamisega inimõiguste, sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse küsimustes; tervitab komisjoni teatises inimväärse töö kohta nendele eesmärkidele osutatud toetust; kordab oma üleskutset komisjoni delegatsioonidele kolmandates riikides propageerida OECD suuniseid ja toimida nende kontaktpunktidena; palub komisjonil ja liikmesriikidel muuta OECD riiklikud kontaktpunktid tõhusamaks, eelkõige seoses teatud õigusrikkumise ja säästva arengu põhimõtete rikkumise juhtudega Euroopa ettevõtetes kõigi nende toimingute ja kõigi nendega seotud tootmisahelate puhul üle kogu maailma;

| 48. | võtab teadmiseks rahvusvahelise õiglase kaubanduse liikumise panuse vastutustundlikesse äritavadesse kuuekümne aasta jooksul, tõestades seega, et kõnealused tavad on teostatavad ja jätkusuutlikud kogu tarneahelas; kutsub komisjoni üles võtma õiglase kaubanduse liikumise kogemusi arvesse ning uurima süsteemselt, kuidas kasutada neid kogemusi seoses ettevõtete sotsiaalse vastutusega; |
| --- | --- |

48.

võtab teadmiseks rahvusvahelise õiglase kaubanduse liikumise panuse vastutustundlikesse äritavadesse kuuekümne aasta jooksul, tõestades seega, et kõnealused tavad on teostatavad ja jätkusuutlikud kogu tarneahelas; kutsub komisjoni üles võtma õiglase kaubanduse liikumise kogemusi arvesse ning uurima süsteemselt, kuidas kasutada neid kogemusi seoses ettevõtete sotsiaalse vastutusega;

| 49. | palub komisjonil tagada, et ELis asutatud hargmaised ettevõtted, millel on tootmisüksused kolmandates riikides, eriti üldiste soodustuste süsteemis GSP+ osalevates riikides, järgivad ILO standardeid, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid pakte ning rahvusvahelisi kokkuleppeid, võimaldades seega saavutada kogu maailmas kooskõla ja tasakaalu majanduskasvu ning kõrgete sotsiaal- ja keskkonnanormide vahel; |
| --- | --- |

49.

palub komisjonil tagada, et ELis asutatud hargmaised ettevõtted, millel on tootmisüksused kolmandates riikides, eriti üldiste soodustuste süsteemis GSP+ osalevates riikides, järgivad ILO standardeid, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid pakte ning rahvusvahelisi kokkuleppeid, võimaldades seega saavutada kogu maailmas kooskõla ja tasakaalu majanduskasvu ning kõrgete sotsiaal- ja keskkonnanormide vahel;

| 50. | tervitab arengupoliitika Euroopa konsensusega võetud kohustust ettevõtete sotsiaalse vastutuse kui prioriteettegevuse toetamise kohta; nõuab, et komisjoni arengu peadirektoraat esitaks konkreetseid ettepanekuid kuritarvitustega ja eeskirjade eiramisega võitlemiseks tarneahelate juhtimise ja alltöövõtupraktikate puhul arengumaades, töötades nii riiklike ettevõtete kui ka ELi ettevõtete ülemeretoimingute ja nende arengumaades asuvate sidusrühmadega, et võidelda vaesusega ja luua võrdväärsed kasvutingimused; |
| --- | --- |

50.

tervitab arengupoliitika Euroopa konsensusega võetud kohustust ettevõtete sotsiaalse vastutuse kui prioriteettegevuse toetamise kohta; nõuab, et komisjoni arengu peadirektoraat esitaks konkreetseid ettepanekuid kuritarvitustega ja eeskirjade eiramisega võitlemiseks tarneahelate juhtimise ja alltöövõtupraktikate puhul arengumaades, töötades nii riiklike ettevõtete kui ka ELi ettevõtete ülemeretoimingute ja nende arengumaades asuvate sidusrühmadega, et võidelda vaesusega ja luua võrdväärsed kasvutingimused;

| 51. | soovitab komisjonil kaasata väikeettevõtteid osalema ettevõtete sotsiaalses vastutuses koostöö kaudu vahendusisikutega, pakkudes kooperatiividele/sotsiaal-majanduslikele ettevõtetele konkreetset toetust nende erialaliitude kaudu, kasutab Euroopa infokeskuste võrgustikku ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatuste otseseks propageerimiseks ning kaalub ettevõtete sotsiaalse vastutuse saadiku määramist sarnaselt komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate saadiku määramisega; |
| --- | --- |

51.

soovitab komisjonil kaasata väikeettevõtteid osalema ettevõtete sotsiaalses vastutuses koostöö kaudu vahendusisikutega, pakkudes kooperatiividele/sotsiaal-majanduslikele ettevõtetele konkreetset toetust nende erialaliitude kaudu, kasutab Euroopa infokeskuste võrgustikku ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatuste otseseks propageerimiseks ning kaalub ettevõtete sotsiaalse vastutuse saadiku määramist sarnaselt komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate saadiku määramisega;

| 52. | soovitab komisjonil korraldada põhjalik üle-euroopaline uuring viiside kohta, kuidas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad saaksid osaleda ettevõtete sotsiaalses vastutuses ja kuidas stimuleerida neid vabatahtlikult järgima ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtteid, ning et see võtaks asjakohaselt õppust kõnealuses valdkonnas omandatud kogemustest ja headest tavadest; |
| --- | --- |

52.

soovitab komisjonil korraldada põhjalik üle-euroopaline uuring viiside kohta, kuidas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad saaksid osaleda ettevõtete sotsiaalses vastutuses ja kuidas stimuleerida neid vabatahtlikult järgima ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtteid, ning et see võtaks asjakohaselt õppust kõnealuses valdkonnas omandatud kogemustest ja headest tavadest;

| 53. | tervitab komisjoni teatises ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta võetud kohustust töötajate ja nende ametiühingute osaluse suurendamiseks ettevõtete sotsiaalses vastutuses ning kordab oma üleskutset komisjonile ja sotsiaalpartneritele tugineda tulemuslikele läbirääkimistele praeguseks 50 rahvusvahelise raamkokkuleppe ja 30 Euroopa raamkokkuleppe üle, milles käsitletakse nii üksikute ettevõtete kui sektorite põhilisi töönorme kui ühist lähenemist ettevõtete sotsiaalse vastutuse arendamisele Euroopas ja maailmas; viitab Euroopa töönõukogudele, mis on eriti kohased ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamiseks ning eelkõige töötajate põhiõiguste täiustamiseks hargmaistes ettevõtetes; |
| --- | --- |

53.

tervitab komisjoni teatises ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta võetud kohustust töötajate ja nende ametiühingute osaluse suurendamiseks ettevõtete sotsiaalses vastutuses ning kordab oma üleskutset komisjonile ja sotsiaalpartneritele tugineda tulemuslikele läbirääkimistele praeguseks 50 rahvusvahelise raamkokkuleppe ja 30 Euroopa raamkokkuleppe üle, milles käsitletakse nii üksikute ettevõtete kui sektorite põhilisi töönorme kui ühist lähenemist ettevõtete sotsiaalse vastutuse arendamisele Euroopas ja maailmas; viitab Euroopa töönõukogudele, mis on eriti kohased ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamiseks ning eelkõige töötajate põhiõiguste täiustamiseks hargmaistes ettevõtetes;

| 54. | rõhutab sotsiaalpartnerite rolli olulisust naiste tööhõive edendamises ning võitluses diskrimineerimise vastu; julgustab sotsiaalpartnereid tegema ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames algatusi, et soodustada naiste suuremat osalust ettevõtete juhatustes, töönõukogudes ja sotsiaalse dialoogi organites; |
| --- | --- |

54.

rõhutab sotsiaalpartnerite rolli olulisust naiste tööhõive edendamises ning võitluses diskrimineerimise vastu; julgustab sotsiaalpartnereid tegema ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames algatusi, et soodustada naiste suuremat osalust ettevõtete juhatustes, töönõukogudes ja sotsiaalse dialoogi organites;

| 55. | soovitab ettevõtete sotsiaalse vastutuse teadusuuringud suunata tulevikus kaugemale lihtsalt ettevõtete sotsiaalse vastutuse „äriplaanist” ning pöörata tähelepanu konkurentsivõime ja säästva arengu vahelisele seosele makrotasandil (EL ja liikmesriigid), kesktasandil (tööstussektorid ja tarneahelad) ja mikrotasandil (väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) ning nendevahelistele seostele, samuti ettevõtete praeguste sotsiaalse vastutuse algatuste mõjule ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtete võimalikele rikkumistele; toetab sellega seoses ühiskonna ettevõtluse Euroopa akadeemia (European Academy of Business in Society) juhtrolli; kutsub komisjoni üles avaldama kord aastas usaldusväärse dokumendi „Ettevõtete sotsiaalse vastutuse hetkeseis”, mille on koostanud sõltumatud eksperdid ja teadlased ning kuhu on kogutud olemasolev teave, mis kirjeldab uusi suundumusi ja annab soovitusi tulevasteks tegevusteks; |
| --- | --- |

55.

soovitab ettevõtete sotsiaalse vastutuse teadusuuringud suunata tulevikus kaugemale lihtsalt ettevõtete sotsiaalse vastutuse „äriplaanist” ning pöörata tähelepanu konkurentsivõime ja säästva arengu vahelisele seosele makrotasandil (EL ja liikmesriigid), kesktasandil (tööstussektorid ja tarneahelad) ja mikrotasandil (väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) ning nendevahelistele seostele, samuti ettevõtete praeguste sotsiaalse vastutuse algatuste mõjule ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtete võimalikele rikkumistele; toetab sellega seoses ühiskonna ettevõtluse Euroopa akadeemia (European Academy of Business in Society) juhtrolli; kutsub komisjoni üles avaldama kord aastas usaldusväärse dokumendi „Ettevõtete sotsiaalse vastutuse hetkeseis”, mille on koostanud sõltumatud eksperdid ja teadlased ning kuhu on kogutud olemasolev teave, mis kirjeldab uusi suundumusi ja annab soovitusi tulevasteks tegevusteks;

Euroopa panus üleilmsesse ettevõtete sotsiaalsesse vastutusse

| 56. | usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitikal on võimalik suurim mõju ettevõtete üleilmsetele tarneahelatele, andes ettevõtetele võimaluse aidata vastutustundliku investeerimise kaudu kaasa vaesusevastasele võitlusele arengumaades, inimväärsete töötingimuste edendamisele, õiglase kaubanduse ja heade valitsemistavade põhimõtte toetamisele, samuti rahvusvaheliste standardite, sealhulgas töönormide rikkumise juhtude vähendamisele nõrga või olematu reguleeriva süsteemiga riikides asuvates ettevõtetes; |
| --- | --- |

56.

usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitikal on võimalik suurim mõju ettevõtete üleilmsetele tarneahelatele, andes ettevõtetele võimaluse aidata vastutustundliku investeerimise kaudu kaasa vaesusevastasele võitlusele arengumaades, inimväärsete töötingimuste edendamisele, õiglase kaubanduse ja heade valitsemistavade põhimõtte toetamisele, samuti rahvusvaheliste standardite, sealhulgas töönormide rikkumise juhtude vähendamisele nõrga või olematu reguleeriva süsteemiga riikides asuvates ettevõtetes;

| 57. | kutsub komisjoni üles alustama konkreetseid uuringuid ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitikate mõju kohta ning tegema ettepanekuid ettevõtete vastutustundlike investeeringute ja nende vastutuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni üles alustama konkreetseid uuringuid ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitikate mõju kohta ning tegema ettepanekuid ettevõtete vastutustundlike investeeringute ja nende vastutuse suurendamiseks;

| 58. | tunnistab, et paljud rahvusvahelised ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatused on pikkade traditsioonidega ja saavutanud uue küpsuse, sealhulgas globaalse aruandluse algatuse G3 säästva arengu aruandluse suuniseid, 200 ettevõtte eemaldamine ÜRO globaalse kokkuleppe poolt ning ÜRO peasekretäri ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja määramine; |
| --- | --- |

58.

tunnistab, et paljud rahvusvahelised ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatused on pikkade traditsioonidega ja saavutanud uue küpsuse, sealhulgas globaalse aruandluse algatuse G3 säästva arengu aruandluse suuniseid, 200 ettevõtte eemaldamine ÜRO globaalse kokkuleppe poolt ning ÜRO peasekretäri ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja määramine;

| 59. | avaldab pettumust, et komisjon ei ole oma teatises ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta andnud suuremat prioriteeti üleilmsete algatuste propageerimisele ja kutsub liikmesriikide ja sidusrühmadega koostööd tegevat komisjoni üles koostama ettevõtete sotsiaalse vastutuse üleilmse tasandi algatuste strateegiline visioon ja arendamise ettepanekud ning tegema suuri jõupingutusi ELi ettevõtete suuremaks osalemiseks kõnealustes algatustes; |
| --- | --- |

59.

avaldab pettumust, et komisjon ei ole oma teatises ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta andnud suuremat prioriteeti üleilmsete algatuste propageerimisele ja kutsub liikmesriikide ja sidusrühmadega koostööd tegevat komisjoni üles koostama ettevõtete sotsiaalse vastutuse üleilmse tasandi algatuste strateegiline visioon ja arendamise ettepanekud ning tegema suuri jõupingutusi ELi ettevõtete suuremaks osalemiseks kõnealustes algatustes;

| 60. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama ja edendama austust ILO põhiliste normide vastu ettevõtete sotsiaalse vastutuse osana ettevõtjate tegevusvaldkondades; |
| --- | --- |

60.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama ja edendama austust ILO põhiliste normide vastu ettevõtete sotsiaalse vastutuse osana ettevõtjate tegevusvaldkondades;

| 61. | usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheline mõõde peaks kiirendama suuniste väljatöötamist ettevõtete sotsiaalse vastutusega seotud tegevuspõhimõtete edendamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

61.

usub, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheline mõõde peaks kiirendama suuniste väljatöötamist ettevõtete sotsiaalse vastutusega seotud tegevuspõhimõtete edendamiseks kogu maailmas;

| 62. | kutsub komisjoni koos teiste asjaomaste partneritega üles märkima 2007. aastat suure rahvusvahelise algatusega, et tähistada säästva arengu tippkohtumisel saavutatud ühisvastutuse valitsustevaheliste algatuste kohustuse kokkuleppe viiendat aastapäeva; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni koos teiste asjaomaste partneritega üles märkima 2007. aastat suure rahvusvahelise algatusega, et tähistada säästva arengu tippkohtumisel saavutatud ühisvastutuse valitsustevaheliste algatuste kohustuse kokkuleppe viiendat aastapäeva;

| 63. | kutsub komisjoni üles tuginema edule, mida Atlandi-ülene ettevõtlusalane dialoog 1990ndatel avaldas ettevõtete sotsiaalsele vastutusele, ning kordama samalaadset ettevõtmist ELi ja Jaapani vahel; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni üles tuginema edule, mida Atlandi-ülene ettevõtlusalane dialoog 1990ndatel avaldas ettevõtete sotsiaalsele vastutusele, ning kordama samalaadset ettevõtmist ELi ja Jaapani vahel;

| 64. | julgustab rahvusvaheliste algatuste edasist väljatöötamist, et muuta ettevõtete poolt kolmandates riikides saadud tulud täiesti läbipaistvaks, et täielikult järgida inimõigusi konfliktipiirkondades tehtavate toimingute puhul ning loobuda propageerimast muuhulgas „võõrustajariigi lepinguid”, mida ettevõtted koostavad tagamõttega eirata või vältida kõnealuste riikide õigusnorme; |
| --- | --- |

64.

julgustab rahvusvaheliste algatuste edasist väljatöötamist, et muuta ettevõtete poolt kolmandates riikides saadud tulud täiesti läbipaistvaks, et täielikult järgida inimõigusi konfliktipiirkondades tehtavate toimingute puhul ning loobuda propageerimast muuhulgas „võõrustajariigi lepinguid”, mida ettevõtted koostavad tagamõttega eirata või vältida kõnealuste riikide õigusnorme;

| 65. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma oma panus OECD suuniste toetamisse ja tugevdamisse, vaadates eelkõige läbi Euroopa riiklike kontaktpunktide tulemuslikkuse ning nende rolli tõhususe sidusrühmade vahendamisel konfliktide lahendamise puhul; nõuab Euroopa riiklike kontaktpunktide mudeli väljatöötamist koos institutsioonilise sisseseadmise, nähtavuse, kõigile sidusrühmadele juurdepääsetavuse ning kaebuste käsitlemiste heade tavadega; nõuab investeeringu määratluse laiemat tõlgendamist OECD suuniste kohaldamisel, et tagada tarneahelaga seotud küsimuste käsitlemine rakendamistoimingute puhul; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma oma panus OECD suuniste toetamisse ja tugevdamisse, vaadates eelkõige läbi Euroopa riiklike kontaktpunktide tulemuslikkuse ning nende rolli tõhususe sidusrühmade vahendamisel konfliktide lahendamise puhul; nõuab Euroopa riiklike kontaktpunktide mudeli väljatöötamist koos institutsioonilise sisseseadmise, nähtavuse, kõigile sidusrühmadele juurdepääsetavuse ning kaebuste käsitlemiste heade tavadega; nõuab investeeringu määratluse laiemat tõlgendamist OECD suuniste kohaldamisel, et tagada tarneahelaga seotud küsimuste käsitlemine rakendamistoimingute puhul;

| 66. | nõuab globaalse aruandluse algatuse arendamise toetamist, kutsudes juhtivaid ELi ettevõtteid osalema uutes sektoripõhistes lähenemistes sellistes valdkondades nagu ehitus, keemiatööstus ja põllumajandus; hoogustama uurimusi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemise teemal, võimaldama abistavat tööd eeskätt Kesk- ja Ida-Euroopas ning töötama välja järjepidevusindekseid seoses tekkivate turgude väärtpaberibörsidega; |
| --- | --- |

66.

nõuab globaalse aruandluse algatuse arendamise toetamist, kutsudes juhtivaid ELi ettevõtteid osalema uutes sektoripõhistes lähenemistes sellistes valdkondades nagu ehitus, keemiatööstus ja põllumajandus; hoogustama uurimusi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemise teemal, võimaldama abistavat tööd eeskätt Kesk- ja Ida-Euroopas ning töötama välja järjepidevusindekseid seoses tekkivate turgude väärtpaberibörsidega;

| 67. | kutsub komisjoni üles kaasama tulevastesse arengumaadega sõlmitavatesse koostöölepetesse ka peatükid uurimise ja järelevalve ning sotsiaal-, humanitaar- ja keskkonnaprobleemide leevendamise kohta seoses ELis asutatud ettevõtete kolmandates riikides tehtavate toimingute ja nende tarneahelatega; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles kaasama tulevastesse arengumaadega sõlmitavatesse koostöölepetesse ka peatükid uurimise ja järelevalve ning sotsiaal-, humanitaar- ja keskkonnaprobleemide leevendamise kohta seoses ELis asutatud ettevõtete kolmandates riikides tehtavate toimingute ja nende tarneahelatega;

| 68. | tervitab põhimõtteliselt Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni plaani luua sotsiaalse vastutuse standard ning kutsub Euroopa esindajaid üles tagama mis tahes tulemuse vastavuse rahvusvahelistele standarditele ja kokkulepetele ning võimaldab kindlustada välise hindamise ja sertifitseerimise paralleelmeetodid; |
| --- | --- |

68.

tervitab põhimõtteliselt Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni plaani luua sotsiaalse vastutuse standard ning kutsub Euroopa esindajaid üles tagama mis tahes tulemuse vastavuse rahvusvahelistele standarditele ja kokkulepetele ning võimaldab kindlustada välise hindamise ja sertifitseerimise paralleelmeetodid;

*

- *

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning kõigile resolutsioonis nimetatud institutsioonidele ja organisatsioonidele. |
| --- | --- |

69.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning kõigile resolutsioonis nimetatud institutsioonidele ja organisatsioonidele.

---

(1)  EÜT C 104, 14.4.1999, lk 180.

(2)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

(3)  EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1.

(4)  EÜT C 86, 10.4.2002, lk 3.

(5)  ELT C 187 E, 7.8.2003, lk 180.

(6)  ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 73.

(7)  EÜT L 156, 13.6.2001, lk 33.

(8)  ELT C 271 E, 12.11.2003, lk 598.

(9)  ELT C 39, 18.2.2003, lk 3.

(10)  ELT L 178, 17.7.2003, lk 16.

(11)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(12)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

(13)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 84.

(14)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(15)  ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0320.

(17)  EÜT L 39, 14.2.1976, lk 40. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2002/73/EÜ (EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15).

(18)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/46/EÜ (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1).

(19)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

(20)  EÜT L 250, 19.9.1984, lk 17.

P6_TA(2007)0063

Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta (2006/2132(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010” (KOM(2006)0092); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010” (KOM(2006)0092);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse strateegiaga seotud tegevusprogramm (2001-2005) (1) ja Euroopa Parlamendi 15. novembri 2000. aasta seisukohta (2) sama küsimuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse strateegiaga seotud tegevusprogramm (2001-2005) (1) ja Euroopa Parlamendi 15. novembri 2000. aasta seisukohta (2) sama küsimuse kohta;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni humanitaarõiguste ja eelkõige naiste õiguste alaseid õigusakte ja eriti konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta ning teisi naistevastase vägivalla alaseid ÜRO õigusakte, nagu 14.-25 juunil 1993. aastal Viinis toimunud inimõiguste maailmakonverentsil vastu võetud Viini deklaratsiooni ja tegevusprogrammi, ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 1993. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (3), 19. veebruari 2004. aasta resolutsiooni naistevastase koduvägivalla kaotamise kohta (4), 20. detsembri 2004. aasta resolutsiooni naistevastaste aukuritegude kaotamise kohta (5), 2. veebruari 1998. aasta resolutsiooni kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse meetmete kohta naistevastase vägivalla kaotamiseks (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni humanitaarõiguste ja eelkõige naiste õiguste alaseid õigusakte ja eriti konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta ning teisi naistevastase vägivalla alaseid ÜRO õigusakte, nagu 14.-25 juunil 1993. aastal Viinis toimunud inimõiguste maailmakonverentsil vastu võetud Viini deklaratsiooni ja tegevusprogrammi, ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 1993. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (3), 19. veebruari 2004. aasta resolutsiooni naistevastase koduvägivalla kaotamise kohta (4), 20. detsembri 2004. aasta resolutsiooni naistevastaste aukuritegude kaotamise kohta (5), 2. veebruari 1998. aasta resolutsiooni kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse meetmete kohta naistevastase vägivalla kaotamiseks (6);

| — | võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal korraldatud neljandal ülemaailmsel naisteteemalisel konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta (7) ja 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta (Peking+10) (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal korraldatud neljandal ülemaailmsel naisteteemalisel konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta (7) ja 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta (Peking+10) (8);

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 6. juuli 2006. aasta aruannet kõikide naistevastaste vägivallavormide kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 6. juuli 2006. aasta aruannet kõikide naistevastaste vägivallavormide kohta (9);

| — | võttes arvesse 2005. aasta märtsi lõplikku aruannet ÜRO Peaassamblee naiste staatuse komisjoni 49. istungjärgu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta märtsi lõplikku aruannet ÜRO Peaassamblee naiste staatuse komisjoni 49. istungjärgu kohta;

| — | võttes arvesse, et 25. novembril 2005 jõustus inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika naiste õiguste protokoll, tuntud ka kui Maputo protokoll, mis muu hulgas keelab kõik suguelundite moonutamise vormid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 25. novembril 2005 jõustus inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika naiste õiguste protokoll, tuntud ka kui Maputo protokoll, mis muu hulgas keelab kõik suguelundite moonutamise vormid;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta (10), mille nähakse ette naiste suurem osalemine relvastatud konfliktide ennetamisel ja rahu ülesehitamisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta (10), mille nähakse ette naiste suurem osalemine relvastatud konfliktide ennetamisel ja rahu ülesehitamisel;

| — | võttes arvesse komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse nõuandekomitee 2003. aasta mai aruannet soolise mõõtme eelarvesse kaasamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse nõuandekomitee 2003. aasta mai aruannet soolise mõõtme eelarvesse kaasamise kohta;

| — | võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissaboni erakorralise Euroopa Ülemkogu, 23. ja 24. märtsil 2001. aastal Stockholmis, 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas ning 20. ja 21. märtsil 2003. aastal ja 25. ja 26. märtsil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujate järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissaboni erakorralise Euroopa Ülemkogu, 23. ja 24. märtsil 2001. aastal Stockholmis, 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas ning 20. ja 21. märtsil 2003. aastal ja 25. ja 26. märtsil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujate järeldusi;

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsust 2005/600/EÜ liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsust 2005/600/EÜ liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (11);

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Lissaboni strateegia tuleviku kohta sooküsimuste vaatenurgast (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Lissaboni strateegia tuleviku kohta sooküsimuste vaatenurgast (12);

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni töö-, pere- ja eraelu ühitamise kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni töö-, pere- ja eraelu ühitamise kohta (13);

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2004. aasta resolutsiooni tööaja korralduse kohta (direktiivi 93/104/EÜ muutmine) (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2004. aasta resolutsiooni tööaja korralduse kohta (direktiivi 93/104/EÜ muutmine) (14);

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2006. aasta resolutsiooni naistevastase vägivallaga võitlemise praeguse olukorra ja kavandatavate meetmete kohta (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2006. aasta resolutsiooni naistevastase vägivallaga võitlemise praeguse olukorra ja kavandatavate meetmete kohta (15);

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni seksuaalse kuritarvitamise suhtes kaitsetute naiste ja lastega kaubitsemise ennetusstrateegiate kohta (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni seksuaalse kuritarvitamise suhtes kaitsetute naiste ja lastega kaubitsemise ennetusstrateegiate kohta (16);

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni naissoost sisserändajate rolli ja koha kohta ELis (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni naissoost sisserändajate rolli ja koha kohta ELis (17);

| — | võttes arvesse 4. veebruaril 2005. aastal Luksemburgis soolise võrdõiguslikkuse poliitika eest vastutavate ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. veebruaril 2005. aastal Luksemburgis soolise võrdõiguslikkuse poliitika eest vastutavate ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.-24. märtsi 2006. aasta Brüsseli kohtumisel vastu võetud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse Euroopa pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.-24. märtsi 2006. aasta Brüsseli kohtumisel vastu võetud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse Euroopa pakti;

| — | võttes arvesse Rahvaste Ühenduse poolt vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse 2005.-2015. aastate tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvaste Ühenduse poolt vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse 2005.-2015. aastate tegevuskava;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A6-0033/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A6-0033/2007),

| A. | arvestades, et ÜRO inimõiguste maailmakoverentsil 25. juunil 1993. aastal vastu võetud Viini deklaratsioonis sätestatakse, et naiste ja tütarlaste inimõigused on üldiste inimõiguste võõrandamatu, lahutamatu ja jagamatu osa, ning arvestades, et naiste ja meeste vaheline võrdõiguslikkus on Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud Euroopa Liidu põhiõigus ja põhimõte; arvestades, et vaatamata märkimisväärsele edule kõnealuses valdkonnas püsib naiste ja meeste vahel palju ebavõrdsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO inimõiguste maailmakoverentsil 25. juunil 1993. aastal vastu võetud Viini deklaratsioonis sätestatakse, et naiste ja tütarlaste inimõigused on üldiste inimõiguste võõrandamatu, lahutamatu ja jagamatu osa, ning arvestades, et naiste ja meeste vaheline võrdõiguslikkus on Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud Euroopa Liidu põhiõigus ja põhimõte; arvestades, et vaatamata märkimisväärsele edule kõnealuses valdkonnas püsib naiste ja meeste vahel palju ebavõrdsust;

| B. | arvestades, et naistevastane vägivald on kõige levinum inimõiguste rikkumine, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke ega sotsiaalseid piire, ning et riikide, ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil tehtud jõupingutustele vaatamata on vägivalla ohvriks langenud naiste arv murettekitav (18); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naistevastane vägivald on kõige levinum inimõiguste rikkumine, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke ega sotsiaalseid piire, ning et riikide, ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil tehtud jõupingutustele vaatamata on vägivalla ohvriks langenud naiste arv murettekitav (18);

| C. | arvestades, et mõiste „naistevastane vägivald” tähendab igasugust naiste vastu suunatud vägivallaakti, mille tulemuseks on või võib tõenäoliselt olla füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline vägivald naiste vastu, sealhulgas nendega ähvardamine, ning sundimine ja omavoliline vabadusevõtmine avalikus või eraelus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõiste „naistevastane vägivald” tähendab igasugust naiste vastu suunatud vägivallaakti, mille tulemuseks on või võib tõenäoliselt olla füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline vägivald naiste vastu, sealhulgas nendega ähvardamine, ning sundimine ja omavoliline vabadusevõtmine avalikus või eraelus;

| D. | arvestades, et pideva soolise diskrimineerimise ning ebavõrdsuse tõttu koolituses, isikuteenustes, töökohtadele juurdepääsul, perekondlikes kohustustes, õiguses pensionile ning õiguskaitses lahkumineku või abielulahutuse korral, eelkõige majanduslikus sõltuvuses naiste puhul ohustab vaesus üha rohkem naisi, sealhulgas töötavaid naisi (19), ning eelkõige eakaid, üksikvanematest naisi, teismelisi emasid ja pereettevõtetes töötavaid naisi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pideva soolise diskrimineerimise ning ebavõrdsuse tõttu koolituses, isikuteenustes, töökohtadele juurdepääsul, perekondlikes kohustustes, õiguses pensionile ning õiguskaitses lahkumineku või abielulahutuse korral, eelkõige majanduslikus sõltuvuses naiste puhul ohustab vaesus üha rohkem naisi, sealhulgas töötavaid naisi (19), ning eelkõige eakaid, üksikvanematest naisi, teismelisi emasid ja pereettevõtetes töötavaid naisi;

| E. | arvestades, et ELi ja tema liikmesriikide kõik kultuurilised ning sotsiaalsed põhimõtted ja väärtused, näiteks inimõiguste austamine, inimese väärikus, võrdõiguslikkus, dialoog, solidaarsus ja osalemine kujutavad endast kõikide ELi kodanike ja elanike pärandit ning nende väärtuste tagamine on ELi prioriteet ning emantsipeerumisele ja integreerimisele kaasaaitamise tegur, eelkõige keeleliste, kultuuriliste või usuliste barjääride tõttu eraldatuses asuvate naiste ja tütarlaste puhul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi ja tema liikmesriikide kõik kultuurilised ning sotsiaalsed põhimõtted ja väärtused, näiteks inimõiguste austamine, inimese väärikus, võrdõiguslikkus, dialoog, solidaarsus ja osalemine kujutavad endast kõikide ELi kodanike ja elanike pärandit ning nende väärtuste tagamine on ELi prioriteet ning emantsipeerumisele ja integreerimisele kaasaaitamise tegur, eelkõige keeleliste, kultuuriliste või usuliste barjääride tõttu eraldatuses asuvate naiste ja tütarlaste puhul;

| F. | arvestades, et tuleks pöörata rohkem tähelepanu soolise mõõtme kaasamisele eelarvetesse, et tagada võrdsete võimaluste poliitika tõhus juhtimine, ning arvestades, et sellealased teadmised ja kogemused Euroopa, riiklikul või piirkondlikul tasandil võimaldaksid seda mõõdet juba praegu ühenduse eelarve ja programmide koostamisel, rakendamisel ning hindamisel rakendada (20); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuleks pöörata rohkem tähelepanu soolise mõõtme kaasamisele eelarvetesse, et tagada võrdsete võimaluste poliitika tõhus juhtimine, ning arvestades, et sellealased teadmised ja kogemused Euroopa, riiklikul või piirkondlikul tasandil võimaldaksid seda mõõdet juba praegu ühenduse eelarve ja programmide koostamisel, rakendamisel ning hindamisel rakendada (20);

| G. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 3 lõikes 2 ning artiklites 13 ja 152 kirjeldatakse ühenduse rolli soolise võrdõiguslikkuse kehtestamisel inimeste tervise kaitse poliitikas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 3 lõikes 2 ning artiklites 13 ja 152 kirjeldatakse ühenduse rolli soolise võrdõiguslikkuse kehtestamisel inimeste tervise kaitse poliitikas;

| H. | arvestades, et Lissaboni eesmärkide saavutamiseks naiste tööhõive osas on vaja edasisi meetmeid avatud koordineerimismeetodi raames, mis põhinevad riiklikul või piirkondlikul tasandil eksisteerivatel headel tavadel, ning arvestades eelkõige koolitus- ja tööhõivepoliitika, töö ja isikliku elu tasakaalustamise poliitika, teenuste ning naiste otsustusprotsessis osalemise edendamise vastastikust sõltuvust; arvestades, et seoses sellega tuleks teha erilisi jõupingutusi tagamaks sotsiaalmajanduslik ühtekuuluvus, kaotada sooline digitaallõhe ja edendada naiste rolli teaduses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Lissaboni eesmärkide saavutamiseks naiste tööhõive osas on vaja edasisi meetmeid avatud koordineerimismeetodi raames, mis põhinevad riiklikul või piirkondlikul tasandil eksisteerivatel headel tavadel, ning arvestades eelkõige koolitus- ja tööhõivepoliitika, töö ja isikliku elu tasakaalustamise poliitika, teenuste ning naiste otsustusprotsessis osalemise edendamise vastastikust sõltuvust; arvestades, et seoses sellega tuleks teha erilisi jõupingutusi tagamaks sotsiaalmajanduslik ühtekuuluvus, kaotada sooline digitaallõhe ja edendada naiste rolli teaduses;

| I. | arvestades, et vaatamata ühenduse õigusaktidele ja siseriiklikele sätetele võrdse tasu kohta, püsib meeste ja naiste vahel endiselt suur palgaerinevus; naised teenivad ELis keskmiselt 15 % vähem kui mehed ning palgaerinevus väheneb palju aeglasemalt kui sugudevaheline lahknevus tööhõivemäärades; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaatamata ühenduse õigusaktidele ja siseriiklikele sätetele võrdse tasu kohta, püsib meeste ja naiste vahel endiselt suur palgaerinevus; naised teenivad ELis keskmiselt 15 % vähem kui mehed ning palgaerinevus väheneb palju aeglasemalt kui sugudevaheline lahknevus tööhõivemäärades;

| J. | arvestades, et naistel on tihti õigus väiksemale pensionile kui meestel, kas madalama palga või suurematest perekondlikest kohustustest tingitud lühema ja katkenud ametialase karjääri tõttu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naistel on tihti õigus väiksemale pensionile kui meestel, kas madalama palga või suurematest perekondlikest kohustustest tingitud lühema ja katkenud ametialase karjääri tõttu;

| K. | arvestades, et pere- ja tööelu ühitamise poliitika peab olema suunatud nii naistele kui ka meestele, ning et selles poliitikas tuleb juhinduda terviklikust lähenemisviisist, milles võetakse arvesse naiste diskrimineerimist ja tunnustatakse uute põlvkondade väärtust kogu ühiskonna jaoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pere- ja tööelu ühitamise poliitika peab olema suunatud nii naistele kui ka meestele, ning et selles poliitikas tuleb juhinduda terviklikust lähenemisviisist, milles võetakse arvesse naiste diskrimineerimist ja tunnustatakse uute põlvkondade väärtust kogu ühiskonna jaoks;

| L. | arvestades, et naised moodustavad 52 % Euroopa rahvastikust, kuid see osakaal ei kajastu võimupositsioonides, nendele juurdepääsu ega nendes osalemise tasemes; arvestades, et ühiskonna esindatus tervikuna on element, mis tugevdab juhtimist ja poliitika vastavust elanikkonna ootustele; arvestades ühtlasi, et riiklikul tasandil on olemas erinevaid lahendusi (seadused, lepingud või eraalgatused) naiste esindatuse tagamiseks otsuseid tegevates ametikohtades; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naised moodustavad 52 % Euroopa rahvastikust, kuid see osakaal ei kajastu võimupositsioonides, nendele juurdepääsu ega nendes osalemise tasemes; arvestades, et ühiskonna esindatus tervikuna on element, mis tugevdab juhtimist ja poliitika vastavust elanikkonna ootustele; arvestades ühtlasi, et riiklikul tasandil on olemas erinevaid lahendusi (seadused, lepingud või eraalgatused) naiste esindatuse tagamiseks otsuseid tegevates ametikohtades;

| M. | arvestades, et komisjoni teatises (KOM(2005)0229) esitatud strateegilise raamistiku „i2010” (Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest 2010) eesmärk on muu hulgas elukvaliteedi parandamine tänu kõikide osalemisele infoühiskonnas, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjoni teatises (KOM(2005)0229) esitatud strateegilise raamistiku „i2010” (Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest 2010) eesmärk on muu hulgas elukvaliteedi parandamine tänu kõikide osalemisele infoühiskonnas,

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni otsuse jätkata võrdsete võimaluste strateegiat mitmeaastases perspektiivis, kuna see võimaldab püüelda pikaajalise strateegia suunas, et edendada võrdõiguslikkust ELi tasandil, aga juhib tähelepanu asjaolule, et juhistes ei täpsustata komisjoni ja liikmesriikide kohustusi seoses rakendamise ja kodanike teavitamisega, ega ei täpsustata vahendeid, mis eraldatakse soovituste rakendamiseks; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni otsuse jätkata võrdsete võimaluste strateegiat mitmeaastases perspektiivis, kuna see võimaldab püüelda pikaajalise strateegia suunas, et edendada võrdõiguslikkust ELi tasandil, aga juhib tähelepanu asjaolule, et juhistes ei täpsustata komisjoni ja liikmesriikide kohustusi seoses rakendamise ja kodanike teavitamisega, ega ei täpsustata vahendeid, mis eraldatakse soovituste rakendamiseks;

| 2. | tunnustab kahetahulist lähenemisviisi võrdõiguslikkuse edendamises, mille abil tuleks kõikides poliitikavaldkondades rakendada süvalaiendamisega samal ajal erimeetmeid võrdõiguslikkuse edendamiseks; |
| --- | --- |

2.

tunnustab kahetahulist lähenemisviisi võrdõiguslikkuse edendamises, mille abil tuleks kõikides poliitikavaldkondades rakendada süvalaiendamisega samal ajal erimeetmeid võrdõiguslikkuse edendamiseks;

| 3. | kutsub komisjoni üles koostama soolise võrdõiguslikkuse, sealhulgas seonduvate riiklike poliitikavaldkondade edendamise poliitika ja programmide hindamise üldraamistiku; nõuab eelkõige soolise võrdõiguslikkuse alase ühenduse raamstrateegia 2001-2005 (21) põhjalikku hindamist ning võrdseid võimalusi käsitlevate direktiivide, eelkõige direktiivide 86/613/EMÜ (22), 89/391/EMÜ (23), 92/85/EMÜ (24) ja 2003/41/EÜ (25) rakendamise analüüsimist, et koostada nimetatud juhiste jaoks usaldusväärseid andmeid ja statistikat kasutades ühtne programmide väljatöötamis-, rakendus-, järelevalve- ja hindamistsükkel; on sellega seoses veendunud, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi kiire loomine on juhiste alal tehtavate edusammude pidevaks järelevalveks hädavajalik; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles koostama soolise võrdõiguslikkuse, sealhulgas seonduvate riiklike poliitikavaldkondade edendamise poliitika ja programmide hindamise üldraamistiku; nõuab eelkõige soolise võrdõiguslikkuse alase ühenduse raamstrateegia 2001-2005 (21) põhjalikku hindamist ning võrdseid võimalusi käsitlevate direktiivide, eelkõige direktiivide 86/613/EMÜ (22), 89/391/EMÜ (23), 92/85/EMÜ (24) ja 2003/41/EÜ (25) rakendamise analüüsimist, et koostada nimetatud juhiste jaoks usaldusväärseid andmeid ja statistikat kasutades ühtne programmide väljatöötamis-, rakendus-, järelevalve- ja hindamistsükkel; on sellega seoses veendunud, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi kiire loomine on juhiste alal tehtavate edusammude pidevaks järelevalveks hädavajalik;

| 4. | palub komisjonil suhtuda soolise võrdõiguslikkuse poliitikasse mitte üksnes kui ELi prioriteeti, vaid ka ja eelkõige kui inimese õiguste austamise põhinõudesse; on seisukohal, et nimetatud lähenemisviis peaks väljenduma jõupingutustes naiste ja laste õiguskaitset tagavate Euroopa ning siseriiklike meetmete kooskõlastamiseks ja tugevdamiseks, eelkõige:






  — | naiste orjastamise, au või traditsiooni nimel sooritatud kuritegude, vägivalla, inimkaubanduse, naissuguelundite moonutamise, sundabielude, polügaamia või isiku identiteedi ohustamise korral (näiteks burka, niqabi või maski kandmise kohustus), milles seatakse eesmärgiks nulltolerants; |
| --- | --- | --- |

4.

palub komisjonil suhtuda soolise võrdõiguslikkuse poliitikasse mitte üksnes kui ELi prioriteeti, vaid ka ja eelkõige kui inimese õiguste austamise põhinõudesse; on seisukohal, et nimetatud lähenemisviis peaks väljenduma jõupingutustes naiste ja laste õiguskaitset tagavate Euroopa ning siseriiklike meetmete kooskõlastamiseks ja tugevdamiseks, eelkõige:

—

naiste orjastamise, au või traditsiooni nimel sooritatud kuritegude, vägivalla, inimkaubanduse, naissuguelundite moonutamise, sundabielude, polügaamia või isiku identiteedi ohustamise korral (näiteks burka, niqabi või maski kandmise kohustus), milles seatakse eesmärgiks nulltolerants;

ja kutsub komisjoni üles

| — | viima läbi teadusuuringuid soolise vägivalla põhjuste uurimiseks, töötades välja näitajaid ohvrite arvu kohta ja esitlema naistevastase vägivallaga võitlemist käsitleva direktiivi ettepaneku tingimusel, et õiguslik alus on kindlaksmääratud; |
| --- | --- |

—

viima läbi teadusuuringuid soolise vägivalla põhjuste uurimiseks, töötades välja näitajaid ohvrite arvu kohta ja esitlema naistevastase vägivallaga võitlemist käsitleva direktiivi ettepaneku tingimusel, et õiguslik alus on kindlaksmääratud;

| — | koguma võimalikult kiiresti võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid inimkaubanduse kohta, et ohvrite arvu vähendada, ning teostama uurimuse prostitutsiooni käsitlevate õigusaktide ja seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil toimuva inimkaubanduse põhjusliku seose kohta ning levitama parimaid tavasid, sealhulgas meetmed, mis võetakse seoses nimetatud tegevuse nõudluse poolega |
| --- | --- |

—

koguma võimalikult kiiresti võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid inimkaubanduse kohta, et ohvrite arvu vähendada, ning teostama uurimuse prostitutsiooni käsitlevate õigusaktide ja seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil toimuva inimkaubanduse põhjusliku seose kohta ning levitama parimaid tavasid, sealhulgas meetmed, mis võetakse seoses nimetatud tegevuse nõudluse poolega

ja kutsub liikmesriike üles

| — | viima sisse tervishoiutöötajate poolt naiste suguelundite moonutamise juhtumite kohustuslik registreerimine ja tühistama suguelundite moonutamist teostavate arstide tegutsemisload; |
| --- | --- |

—

viima sisse tervishoiutöötajate poolt naiste suguelundite moonutamise juhtumite kohustuslik registreerimine ja tühistama suguelundite moonutamist teostavate arstide tegutsemisload;

| 5. | kutsub üles liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, ratifitseerima viivitamatult rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni täiendava naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli (üks Palermo protokollidest) ning Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni ning rakendada nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kes on olnud seotud ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitamisega, kuid teevad pädevate asutustega koostööd (26); |
| --- | --- |

5.

kutsub üles liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, ratifitseerima viivitamatult rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni täiendava naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli (üks Palermo protokollidest) ning Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni ning rakendada nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kes on olnud seotud ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitamisega, kuid teevad pädevate asutustega koostööd (26);

| 6. | leiab, et naiste õiguste austamine on samaväärselt teiste inimõigustega põhinõue kandidaatriikide liitumisläbirääkimiste raames; palub seega komisjonil teostada järelevalvet nendes riikides aset leidnud diskrimineerimise ja vägivallategude juhtusid käsitlevate andmete üle, kus ohvriks on naised ning edastada need andmed Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning soodustada aktiivselt liitumisläbirääkimisi pidavate riikide osalemist ühenduse programmides PROGRESS ja DAPHNE; |
| --- | --- |

6.

leiab, et naiste õiguste austamine on samaväärselt teiste inimõigustega põhinõue kandidaatriikide liitumisläbirääkimiste raames; palub seega komisjonil teostada järelevalvet nendes riikides aset leidnud diskrimineerimise ja vägivallategude juhtusid käsitlevate andmete üle, kus ohvriks on naised ning edastada need andmed Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning soodustada aktiivselt liitumisläbirääkimisi pidavate riikide osalemist ühenduse programmides PROGRESS ja DAPHNE;

| 7. | rõhutab, et naiste õiguste austamine peab olema ELi naabrus-, välis- ja arengupoliitika peamine tingimus; antud kontekstis






  — | soovitab kõnealuse poliitika raames, et EL võtaks suuremad kohustused kolmandate riikidega peetava poliitilise dialoogi osas ja arenguga seotud rahalise toetuse andmise osas eesmärgiga edendada soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- | --- |

7.

rõhutab, et naiste õiguste austamine peab olema ELi naabrus-, välis- ja arengupoliitika peamine tingimus; antud kontekstis

—

soovitab kõnealuse poliitika raames, et EL võtaks suuremad kohustused kolmandate riikidega peetava poliitilise dialoogi osas ja arenguga seotud rahalise toetuse andmise osas eesmärgiga edendada soolist võrdõiguslikkust;

| — | rõhutab vaesuse feminiseerumise eripära ja on kindlal seisukohal, et aastatuhande arengueesmärkide täitmine sõltub soolise võrdõiguslikkuse edendamisest kõigis vanuserühmades; |
| --- | --- |

—

rõhutab vaesuse feminiseerumise eripära ja on kindlal seisukohal, et aastatuhande arengueesmärkide täitmine sõltub soolise võrdõiguslikkuse edendamisest kõigis vanuserühmades;

| — | palub pöörata erilist tähelepanu aastatuhande arengueesmärkidele 2 ja 3 ning edendada tütarlaste haridust kõigil tasanditel ja tagada võrdne juurdepääs koolitusprogrammidele, edendades naisettevõtlust, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, et vähendada vaesust, parandada tervist ja heaolu ning edendada tõelist ja jätkuvat arengut; |
| --- | --- |

—

palub pöörata erilist tähelepanu aastatuhande arengueesmärkidele 2 ja 3 ning edendada tütarlaste haridust kõigil tasanditel ja tagada võrdne juurdepääs koolitusprogrammidele, edendades naisettevõtlust, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, et vähendada vaesust, parandada tervist ja heaolu ning edendada tõelist ja jätkuvat arengut;

| — | nõuab meetmete võtmist, et vältida naiste marginaliseerumist seoses arenguprogrammidega, tagades neile võrdsed võimalused tööturule pääsemiseks, alalise ja parema töökoha leidmiseks ning tootmisvahendite, nagu maa, laenu ja tehnoloogia omandamiseks; |
| --- | --- |

—

nõuab meetmete võtmist, et vältida naiste marginaliseerumist seoses arenguprogrammidega, tagades neile võrdsed võimalused tööturule pääsemiseks, alalise ja parema töökoha leidmiseks ning tootmisvahendite, nagu maa, laenu ja tehnoloogia omandamiseks;

| — | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid nende arengualase koostöötegevuse raames sobivaid meetmeid, soodustamaks naiste paremat esindatust, pidades silmas seda, et neil oleksid samasugused võimalused kui meestel, ning soodustades nende osavõttu ametialastes ühingutes ning poliitilise kavandamisega seotud ja otsuseid tegevates organites; |
| --- | --- |

—

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid nende arengualase koostöötegevuse raames sobivaid meetmeid, soodustamaks naiste paremat esindatust, pidades silmas seda, et neil oleksid samasugused võimalused kui meestel, ning soodustades nende osavõttu ametialastes ühingutes ning poliitilise kavandamisega seotud ja otsuseid tegevates organites;

| — | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma oma arenguprogrammides ennetusmeetmeid seksuaalvägivalla ning seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil toimuva inimkaubanduse vastu võitlemiseks, piirama naistevastast vägivalda ja seda ära hoidma ning tagama meditsiinilist, sotsiaalset, õigusalast ja psühholoogilist abi konfliktide tõttu ümber asunud ning teistele sisserännanud naistele; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma oma arenguprogrammides ennetusmeetmeid seksuaalvägivalla ning seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil toimuva inimkaubanduse vastu võitlemiseks, piirama naistevastast vägivalda ja seda ära hoidma ning tagama meditsiinilist, sotsiaalset, õigusalast ja psühholoogilist abi konfliktide tõttu ümber asunud ning teistele sisserännanud naistele;

| — | kutsub komisjoni üles teostama kolmandatele riikidele mõeldud arenguabikulutuste ja -programmide kvalitatiivset ja kvantitatiivset hindamist; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles teostama kolmandatele riikidele mõeldud arenguabikulutuste ja -programmide kvalitatiivset ja kvantitatiivset hindamist;

| 8. | palub komisjonil võtta meetmeid, tagamaks naistele nende õigused tervisele, sealhulgas seksuaal- ning soojätkamistervisele; kinnitab veelkord, et eelkõige seoses HIVi ja AIDSi vastase võitlusega on oluline suurendada ligipääsu seksuaal- ja soojätkamistervise alasele teabele ning tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil võtta meetmeid, tagamaks naistele nende õigused tervisele, sealhulgas seksuaal- ning soojätkamistervisele; kinnitab veelkord, et eelkõige seoses HIVi ja AIDSi vastase võitlusega on oluline suurendada ligipääsu seksuaal- ja soojätkamistervise alasele teabele ning tervishoiuteenustele;

| 9. | tunnistab, et tütarlapsed on vägivallast ja diskrimineerimisest eriti ohustatud, ning nõuab, et tütarlaste kaitsmiseks igasuguste vägivallavormide, sealhulgas vägistamise, seksuaalse ärakasutamise ning sunniviisilise relvajõududesse värbamise eest tehtaks suuremaid pingutusi ning toetataks poliitikat ja programme, mille eesmärk on tütarlaste õiguste kaitse nii konfliktiolukorras kui konfliktijärgses olukorras; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et tütarlapsed on vägivallast ja diskrimineerimisest eriti ohustatud, ning nõuab, et tütarlaste kaitsmiseks igasuguste vägivallavormide, sealhulgas vägistamise, seksuaalse ärakasutamise ning sunniviisilise relvajõududesse värbamise eest tehtaks suuremaid pingutusi ning toetataks poliitikat ja programme, mille eesmärk on tütarlaste õiguste kaitse nii konfliktiolukorras kui konfliktijärgses olukorras;

| 10. | palub komisjonil kinni pidada oma kohustusest esitada teatis Euroopa nägemuse kohta soolisest võrdõiguslikkusest arengukoostöös; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil kinni pidada oma kohustusest esitada teatis Euroopa nägemuse kohta soolisest võrdõiguslikkusest arengukoostöös;

| 11. | palub komisjonil tagada ELi ja ÜRO võrdsete võimaluste poliitika ja tütarlaste õiguste kooskõlastamise; kinnitab veelkord vajadust edendada tihedat koostööd Euroopa ja rahvusvaheliste, piirkondlike ja/või kahepoolsete institutsioonidega, sealhulgas ÜRO organitega, et ühtlustada sooalaseid lähenemisviise arengu- ja humanitaarabialase koostöö valdkonnas, eelkõige tugevdades sidet Pekingi tegevusplatvormi, Kairo tegevuskava, naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ja selle vabatahtliku protokolli, ning aastatuhande arengueesmärkide vahel; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil tagada ELi ja ÜRO võrdsete võimaluste poliitika ja tütarlaste õiguste kooskõlastamise; kinnitab veelkord vajadust edendada tihedat koostööd Euroopa ja rahvusvaheliste, piirkondlike ja/või kahepoolsete institutsioonidega, sealhulgas ÜRO organitega, et ühtlustada sooalaseid lähenemisviise arengu- ja humanitaarabialase koostöö valdkonnas, eelkõige tugevdades sidet Pekingi tegevusplatvormi, Kairo tegevuskava, naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ja selle vabatahtliku protokolli, ning aastatuhande arengueesmärkide vahel;

| 12. | kutsub komisjoni üles tagama, et Aafrika-suunaline poliitika ja Aafrika riikide riiklikud arengustrateegiad edendaks Maputo protokolli ratifitseerimist ja rakendamist kõigis Aafrika riikides, pöörates erilist tähelepanu artiklile 5, millega mõistetakse hukka ja keelatakse igasugune suguelundite moonutamine; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles tagama, et Aafrika-suunaline poliitika ja Aafrika riikide riiklikud arengustrateegiad edendaks Maputo protokolli ratifitseerimist ja rakendamist kõigis Aafrika riikides, pöörates erilist tähelepanu artiklile 5, millega mõistetakse hukka ja keelatakse igasugune suguelundite moonutamine;

| 13. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on võtnud kohustuse edendada ÜRO Julgeolekunõukogu ülalmainitud resolutsiooni 1325 rakendamist ning koostada juhised soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks kriisijuhtimisalases koolitustegevuses; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon on võtnud kohustuse edendada ÜRO Julgeolekunõukogu ülalmainitud resolutsiooni 1325 rakendamist ning koostada juhised soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks kriisijuhtimisalases koolitustegevuses;

| 14. | palub liikmesriikidel ja komisjonil vastu võtta konkreetsed algatused sisserändajate hulka kuuluvate naiste emantsipeerumise ning naiste majandusliku ja sotsiaalse integreerimise edendamiseks, eelkõige kolmandate riikide kodanike integreerimise, keeleõppe tugimeetmete, vastuvõtvas riigis kehtivatest ühenduse õigustikust, rahvusvahelistest lepingutest, põhimõtetest ja õigusaktidest tulenevate õiguste ja kohustuste (näiteks polügaamiakeeld perekonna taasühinemise raames) ühise raamprogrammi ja ELi põhiväärtuste raames, luues võrdsete võimaluste, soolise mittediskrimineerimise ja soolisest perspektiivist sekkumise alase spetsiifilise koolituspoliitika, töökohtadele juurdepääsemisel ja töökohas toimuva diskrimineerimise vastu võitlemise programmide kaudu, toetades sisserändajatest naiste äriplaane, mis edendavad nende päritolumaade kultuurilise rikkuse säilitamist ja levitamist ning luues ja toetades avalikku foorumit, kus sisserändajatest naised on aktiivselt esindatud; |
| --- | --- |

14.

palub liikmesriikidel ja komisjonil vastu võtta konkreetsed algatused sisserändajate hulka kuuluvate naiste emantsipeerumise ning naiste majandusliku ja sotsiaalse integreerimise edendamiseks, eelkõige kolmandate riikide kodanike integreerimise, keeleõppe tugimeetmete, vastuvõtvas riigis kehtivatest ühenduse õigustikust, rahvusvahelistest lepingutest, põhimõtetest ja õigusaktidest tulenevate õiguste ja kohustuste (näiteks polügaamiakeeld perekonna taasühinemise raames) ühise raamprogrammi ja ELi põhiväärtuste raames, luues võrdsete võimaluste, soolise mittediskrimineerimise ja soolisest perspektiivist sekkumise alase spetsiifilise koolituspoliitika, töökohtadele juurdepääsemisel ja töökohas toimuva diskrimineerimise vastu võitlemise programmide kaudu, toetades sisserändajatest naiste äriplaane, mis edendavad nende päritolumaade kultuurilise rikkuse säilitamist ja levitamist ning luues ja toetades avalikku foorumit, kus sisserändajatest naised on aktiivselt esindatud;

| 15. | teeb liikmesriikidele ja komisjonile ülesandeks näha ette rahastamine programmidele, mille eesmärgiks on levitada päritolumaades teavet ELi asuda soovivatele sisserändajatele kehtivate nõuete, aga samuti ebaseadusliku sisserändega seotud ohtude kohta; |
| --- | --- |

15.

teeb liikmesriikidele ja komisjonile ülesandeks näha ette rahastamine programmidele, mille eesmärgiks on levitada päritolumaades teavet ELi asuda soovivatele sisserändajatele kehtivate nõuete, aga samuti ebaseadusliku sisserändega seotud ohtude kohta;

| 16. | palub komisjonil algatada esimesed katseprojektid soolise mõõtme kaasamise kohta ELi üldeelarvesse ja ühenduse programmidesse, eelkõige struktuurifondidesse, ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendasse raamprogrammi (2007-2013), tervise- ja tarbijakaitsealasesse ühenduse tegevusprogrammi (2007-2013) ja rahvatervisealasesse ühenduse tegevusprogrammi (2003-2008); on seisukohal, et need katseprojektid peaksid käsitlema ELi üldeelarve mõju soolisele võrdõiguslikkusele (läbiv lähenemisviis) ning erireservide tõhusust naistele või naiste ettepanekul tehtud projektidele ja sisaldama naistel programmides osalemisel esinevate raskuste analüüsi (erilähenemisviis); |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil algatada esimesed katseprojektid soolise mõõtme kaasamise kohta ELi üldeelarvesse ja ühenduse programmidesse, eelkõige struktuurifondidesse, ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendasse raamprogrammi (2007-2013), tervise- ja tarbijakaitsealasesse ühenduse tegevusprogrammi (2007-2013) ja rahvatervisealasesse ühenduse tegevusprogrammi (2003-2008); on seisukohal, et need katseprojektid peaksid käsitlema ELi üldeelarve mõju soolisele võrdõiguslikkusele (läbiv lähenemisviis) ning erireservide tõhusust naistele või naiste ettepanekul tehtud projektidele ja sisaldama naistel programmides osalemisel esinevate raskuste analüüsi (erilähenemisviis);

| 17. | palub liikmesriikidel lisada riiklikesse tööhõive- ja sotsiaalse integratsiooni tegevuskavadesse meetmed naiste juurdepääsu soodustamiseks tööturule võrdse väärikuse ja võrdse tasu alusel võrdse töö eest ning naisettevõtluse soodustamiseks, või olemasolevaid meetmeid tõhustada, ning tuvastada ja toetada uusi tööhõivevõimalusi sotsiaal- ja tervishoiusektoris ning isiku- ja perekonnateenuste sektoris, kus peamine tööjõud on naised, rõhutades nende tööde majanduslikku ja sotsiaalset väärtust ning nähes ette õigusliku raamistiku, mis võimaldab tagada teenuste kvaliteedi, töötajate sotsiaalsete õiguste ja väärikuse tunnustamise, aidates samas vähendada vaesumisohtu; on arvamusel, et naiste ebasoodsa positsiooni tõttu sotsiaal- ja majandusvaldkonnas, mida iseloomustavad kõrgem töötuse määr ja madalam töötasu kui meestel, on ärakasutamise oht naiste puhul suurem; |
| --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel lisada riiklikesse tööhõive- ja sotsiaalse integratsiooni tegevuskavadesse meetmed naiste juurdepääsu soodustamiseks tööturule võrdse väärikuse ja võrdse tasu alusel võrdse töö eest ning naisettevõtluse soodustamiseks, või olemasolevaid meetmeid tõhustada, ning tuvastada ja toetada uusi tööhõivevõimalusi sotsiaal- ja tervishoiusektoris ning isiku- ja perekonnateenuste sektoris, kus peamine tööjõud on naised, rõhutades nende tööde majanduslikku ja sotsiaalset väärtust ning nähes ette õigusliku raamistiku, mis võimaldab tagada teenuste kvaliteedi, töötajate sotsiaalsete õiguste ja väärikuse tunnustamise, aidates samas vähendada vaesumisohtu; on arvamusel, et naiste ebasoodsa positsiooni tõttu sotsiaal- ja majandusvaldkonnas, mida iseloomustavad kõrgem töötuse määr ja madalam töötasu kui meestel, on ärakasutamise oht naiste puhul suurem;

| 18. | palub liikmesriikidel rakendada konkreetsed strateegiad naisettevõtluse tugevdamiseks (kasutades näiteks info- ja sidetehnoloogia pakutavaid võimalusi) ning meetmeid, mis võimaldavad naisettevõtjaile hõlpsamat juurdepääsu pangalaenudele ja -teenustele, eelkõige väikerahastamise ning naiste ettevõtlusvõrgustike toetusmeetmete osas; |
| --- | --- |

18.

palub liikmesriikidel rakendada konkreetsed strateegiad naisettevõtluse tugevdamiseks (kasutades näiteks info- ja sidetehnoloogia pakutavaid võimalusi) ning meetmeid, mis võimaldavad naisettevõtjaile hõlpsamat juurdepääsu pangalaenudele ja -teenustele, eelkõige väikerahastamise ning naiste ettevõtlusvõrgustike toetusmeetmete osas;

| 19. | märgib, et liikmesriikide ja ELi ees seisvad väljakutsed soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas suurenevad, mis tuleneb maailmamajanduse tihenenud konkurentsist ning sellest tingitud nõudlusest üha paindlikuma ja mobiilsema tööjõu järele; rõhutab, et naised on jätkuvalt sotsiaalse, tööalase ja muude diskrimineerimisvormide ohvrid ning et need nõuded mõjutavad tõenäoliselt naisi tugevamalt kui mehi; on seisukohal, et kõnealusel olukorral ei tohiks lubada kahjustada soolist võrdõiguslikkust ega naiste soojätkamisõigust; |
| --- | --- |

19.

märgib, et liikmesriikide ja ELi ees seisvad väljakutsed soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas suurenevad, mis tuleneb maailmamajanduse tihenenud konkurentsist ning sellest tingitud nõudlusest üha paindlikuma ja mobiilsema tööjõu järele; rõhutab, et naised on jätkuvalt sotsiaalse, tööalase ja muude diskrimineerimisvormide ohvrid ning et need nõuded mõjutavad tõenäoliselt naisi tugevamalt kui mehi; on seisukohal, et kõnealusel olukorral ei tohiks lubada kahjustada soolist võrdõiguslikkust ega naiste soojätkamisõigust;

| 20. | palub liikmesriikidel nimetada Lissaboni strateegia elluviimise raames riiklik soolise võrdõiguslikkuse eest vastutav isik, kelle ülesanne on osaleda erinevate siseriiklike kavade koostamises ja läbivaatamises ning kontrollida nende rakendamist, et soodustada soolise mõõtme integreerimist nende kavade põhimõtetesse ja neis seatud eesmärkidesse; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikidel nimetada Lissaboni strateegia elluviimise raames riiklik soolise võrdõiguslikkuse eest vastutav isik, kelle ülesanne on osaleda erinevate siseriiklike kavade koostamises ja läbivaatamises ning kontrollida nende rakendamist, et soodustada soolise mõõtme integreerimist nende kavade põhimõtetesse ja neis seatud eesmärkidesse;

| 21. | kahetseb asjaolu, et meeste ja naiste palgaerinevus on endiselt kuni 15 %; palub komisjonil esmajärjekorras läbi vaadata direktiiv 75/117/EMÜ (27), eelkõige tööinspektsioonidega ja diskrimineerimise korral kättesaadavate õiguskaitsevahenditega seotud aspektides; kutsub ka komisjoni üles tagama, et nimetatud direktiivi kohaldatakse nii, et naised ei kannataks diskrimineerimise all laste kasvatamisest tuleneva lühema tööelu kogemuse pärast; |
| --- | --- |

21.

kahetseb asjaolu, et meeste ja naiste palgaerinevus on endiselt kuni 15 %; palub komisjonil esmajärjekorras läbi vaadata direktiiv 75/117/EMÜ (27), eelkõige tööinspektsioonidega ja diskrimineerimise korral kättesaadavate õiguskaitsevahenditega seotud aspektides; kutsub ka komisjoni üles tagama, et nimetatud direktiivi kohaldatakse nii, et naised ei kannataks diskrimineerimise all laste kasvatamisest tuleneva lühema tööelu kogemuse pärast;

| 22. | palub komisjonil julgustada koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega pere- ja tööelu ühitamise poliitika loomist






  — | tagades, et emaduse ja isaduse kulusid kannaks ühiskond tervikuna, et kaotada diskrimineeriv käitumine töökohal ning aidata tõsta sündimust ja lihtsustada naiste värbamist; |
| --- | --- | --- |

22.

palub komisjonil julgustada koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega pere- ja tööelu ühitamise poliitika loomist

—

tagades, et emaduse ja isaduse kulusid kannaks ühiskond tervikuna, et kaotada diskrimineeriv käitumine töökohal ning aidata tõsta sündimust ja lihtsustada naiste värbamist;

| — | viies läbi teadlikkuse tõstmise kampaania ja juurutades katseprojekte, mis hõlbustavad naiste ja meeste tasakaalustatud osalemist töö- ja pereelus; |
| --- | --- |

—

viies läbi teadlikkuse tõstmise kampaania ja juurutades katseprojekte, mis hõlbustavad naiste ja meeste tasakaalustatud osalemist töö- ja pereelus;

| — | parandades Barcelona eesmärkide raamistikus abivajavatele inimestele (lapsed, puuetega või krooniliste haigustega inimesed ja vanurid) mõeldud hoolekande- ja abiteenuste kättesaadavust ning nende teenuste paindlikkust, kehtestades hoolekande ja abi minimaalsed nõuded, hõlmates öösiti lahti olevaid struktuure, et vastata töö- ja pereelu nõuetele; |
| --- | --- |

—

parandades Barcelona eesmärkide raamistikus abivajavatele inimestele (lapsed, puuetega või krooniliste haigustega inimesed ja vanurid) mõeldud hoolekande- ja abiteenuste kättesaadavust ning nende teenuste paindlikkust, kehtestades hoolekande ja abi minimaalsed nõuded, hõlmates öösiti lahti olevaid struktuure, et vastata töö- ja pereelu nõuetele;

| — | julgustades aktiivselt isasid kasutama olemasolevaid paindliku tööaja võimalusi ning osalema majapidamistöödes ja pereülesannetes, näiteks kehtestades esialgsel kujul isapuhkus ja alustades nõukogu direktiivi 96/34/EÜ (28) kavandatud läbivaatamist; |
| --- | --- |

—

julgustades aktiivselt isasid kasutama olemasolevaid paindliku tööaja võimalusi ning osalema majapidamistöödes ja pereülesannetes, näiteks kehtestades esialgsel kujul isapuhkus ja alustades nõukogu direktiivi 96/34/EÜ (28) kavandatud läbivaatamist;

| — | määratledes alternatiivsed meetodid naistele pensionide tagamiseks, kui nende ametialane karjäär ei võimalda piisavat pensioni, kuna see oli seoses suurenevate perekondlike kohustustega liiga lühike või katkendlik; |
| --- | --- |

—

määratledes alternatiivsed meetodid naistele pensionide tagamiseks, kui nende ametialane karjäär ei võimalda piisavat pensioni, kuna see oli seoses suurenevate perekondlike kohustustega liiga lühike või katkendlik;

| 23. | palub komisjonil tagada, et soolist mõju võetakse nõuetekohaselt arvesse EÜ õigusaktide, näiteks direktiivi 93/104/EÜ läbivaatamisel või väljatöötamisel ja et komisjon tegutseb asjakohaselt seal, kus negatiivne sooline mõju on tõenäoline, nagu nimetatud direktiivi puhul; palub nõukogul kaotada võimalus mitte kohaldada kõnealust direktiivi, sest see kahjustab rohkem naisi kui mehi ning teeb raskemaks töö- ja pereelu ühitamise; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil tagada, et soolist mõju võetakse nõuetekohaselt arvesse EÜ õigusaktide, näiteks direktiivi 93/104/EÜ läbivaatamisel või väljatöötamisel ja et komisjon tegutseb asjakohaselt seal, kus negatiivne sooline mõju on tõenäoline, nagu nimetatud direktiivi puhul; palub nõukogul kaotada võimalus mitte kohaldada kõnealust direktiivi, sest see kahjustab rohkem naisi kui mehi ning teeb raskemaks töö- ja pereelu ühitamise;

| 24. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse Soome eesistumise ajal organiseeritud meeste ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse alase konverentsi tulemusi ning meeste rolli soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse Soome eesistumise ajal organiseeritud meeste ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse alase konverentsi tulemusi ning meeste rolli soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel;

| 25. | palub komisjonil Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi tööde ja andmebaasides otsuste kohta registreeritud andmete alusel (29) hinnata heade tavade olemasolu rahvusvahelisel, riiklikul või piirkondlikul tasandil, mis võimaldaks naistel osaleda otsustusprotsessides ning edendada nende otsuste levitamist ja vastuvõtmist, eelkõige toetades otsustusprotsessides osalevate naiste võrgustikku; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi tööde ja andmebaasides otsuste kohta registreeritud andmete alusel (29) hinnata heade tavade olemasolu rahvusvahelisel, riiklikul või piirkondlikul tasandil, mis võimaldaks naistel osaleda otsustusprotsessides ning edendada nende otsuste levitamist ja vastuvõtmist, eelkõige toetades otsustusprotsessides osalevate naiste võrgustikku;

| 26. | kutsub liikmesriike üles kehtestama ja rakendama selgeid sihte ja ajakavasid suurendamaks naiste osalust igasugustes otsuste langetamise vormides ja tagamaks, et naised oleks poliitilises elus arvukamalt esindatud; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles kehtestama ja rakendama selgeid sihte ja ajakavasid suurendamaks naiste osalust igasugustes otsuste langetamise vormides ja tagamaks, et naised oleks poliitilises elus arvukamalt esindatud;

| 27. | peab oluliseks edendada naiste ametialast karjääri teadus- ja uurimistöö valdkonnas; nimetatud eesmärgiks on vaja poliitikat ja vahendeid, mis koos tagavad kõnealustes ametites soolise tasakaalu ja tipptaseme; |
| --- | --- |

27.

peab oluliseks edendada naiste ametialast karjääri teadus- ja uurimistöö valdkonnas; nimetatud eesmärgiks on vaja poliitikat ja vahendeid, mis koos tagavad kõnealustes ametites soolise tasakaalu ja tipptaseme;

| 28. | on seisukohal, et naiste esindatust teadusalastes ametites tuleb soodustada lepinguliste lahenduste, näiteks õppetoetuste ja osalise tööajaga töötamise võimaluste pakkumise kaudu, mis aitaksid ühitada pereja tööelu; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et naiste esindatust teadusalastes ametites tuleb soodustada lepinguliste lahenduste, näiteks õppetoetuste ja osalise tööajaga töötamise võimaluste pakkumise kaudu, mis aitaksid ühitada pereja tööelu;

| 29. | on seisukohal, et massiteabevahendite abil positiivsete näidete levitamine naiste rollist ühiskonnas ja nende saavutustest kõigis sektorites, mida tuleks esile tuua naistest positiivse maine loomiseks ning teiste naiste ja meeste julgustamiseks soolise võrdõiguslikkuse taotlemisel ning pere- ja tööelu ühitamisel, on tõhus vahend naistega seotud negatiivsete stereotüüpide vastu võitlemiseks; palub seetõttu komisjonil näiteks programmi Media 2007 raames edendada algatusi, et tõsta näiteks kõnealuse sektori liikmete osalusel toimuvate alaliste nõuandvate foorumite kaudu teadlikkust massiteabevahendites kajastatavate stereotüüpide kohta ning edendada võrdseid võimalusi, eriti noorte meeste ja naiste teavitamiseks ning nende teadlikkuse tõstmiseks; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et massiteabevahendite abil positiivsete näidete levitamine naiste rollist ühiskonnas ja nende saavutustest kõigis sektorites, mida tuleks esile tuua naistest positiivse maine loomiseks ning teiste naiste ja meeste julgustamiseks soolise võrdõiguslikkuse taotlemisel ning pere- ja tööelu ühitamisel, on tõhus vahend naistega seotud negatiivsete stereotüüpide vastu võitlemiseks; palub seetõttu komisjonil näiteks programmi Media 2007 raames edendada algatusi, et tõsta näiteks kõnealuse sektori liikmete osalusel toimuvate alaliste nõuandvate foorumite kaudu teadlikkust massiteabevahendites kajastatavate stereotüüpide kohta ning edendada võrdseid võimalusi, eriti noorte meeste ja naiste teavitamiseks ning nende teadlikkuse tõstmiseks;

| 30. | julgustab liikmesriike võtma meetmeid eelkõige tööturul sooliste stereotüüpide kõrvaldamiseks ning edendama meeste esindatust valdavalt naiste poolt hõivatud sektorites ja ametites, näiteks algkoolides ja hooldusasutustes; |
| --- | --- |

30.

julgustab liikmesriike võtma meetmeid eelkõige tööturul sooliste stereotüüpide kõrvaldamiseks ning edendama meeste esindatust valdavalt naiste poolt hõivatud sektorites ja ametites, näiteks algkoolides ja hooldusasutustes;

| 31. | kutsub komisjoni üles viima juhistesse sisse transseksuaalide õigused ja probleemid, arvestades Euroopa Ühenduste Kohtu hiljutisi lahendeid; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles viima juhistesse sisse transseksuaalide õigused ja probleemid, arvestades Euroopa Ühenduste Kohtu hiljutisi lahendeid;

| 32. | kutsub komisjoni üles kehtestama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse alase teadlikkuse suurendamise koolitust kõigile volinikele, kõrgema astme ametnikele ja kogu ELi ametnike juhtimiskoolituses; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles kehtestama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse alase teadlikkuse suurendamise koolitust kõigile volinikele, kõrgema astme ametnikele ja kogu ELi ametnike juhtimiskoolituses;

| 33. | palub komisjonil edendada kõikides ELi ametlikes dokumentides ja kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse tehtaval suulisel tõlkel sellist terminoloogiat, mis on sootundlik ja suudab kajastada kõiki asjaomaseid kultuure; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil edendada kõikides ELi ametlikes dokumentides ja kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse tehtaval suulisel tõlkel sellist terminoloogiat, mis on sootundlik ja suudab kajastada kõiki asjaomaseid kultuure;

| 34. | kutsub Euroopa institutsioone ja asutusi üles edendama haldustasandil soolist võrdõiguslikkust ning seadma eesmärgiks naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse värbamisel ja ametikohale määramisel, eriti kõrgete ametikohtade puhul; |
| --- | --- |

34.

kutsub Euroopa institutsioone ja asutusi üles edendama haldustasandil soolist võrdõiguslikkust ning seadma eesmärgiks naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse värbamisel ja ametikohale määramisel, eriti kõrgete ametikohtade puhul;

| 35. | kutsub komisjoni üles pühendama ELis naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitlevas aastaaruandes eraldi peatükki naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistele ja andma peatükis aru juhiste valdkonnas tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles pühendama ELis naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitlevas aastaaruandes eraldi peatükki naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistele ja andma peatükis aru juhiste valdkonnas tehtud edusammudest;

| 36. | palub komisjonil teavitada regulaarselt Euroopa Parlamendi pädevat komisjoni või pädevaid komisjone juhiste alal tehtud edusammude järelevalvest, muu hulgas avalike riik riigi haaval koostatud aruannete abil; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil teavitada regulaarselt Euroopa Parlamendi pädevat komisjoni või pädevaid komisjone juhiste alal tehtud edusammude järelevalvest, muu hulgas avalike riik riigi haaval koostatud aruannete abil;

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning võrdsete võimaluste alal pädevatele kohalikele, piirkondlikele ja riiklikele täitev- ja valitud organitele. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning võrdsete võimaluste alal pädevatele kohalikele, piirkondlikele ja riiklikele täitev- ja valitud organitele.

---

(1)  EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22.

(2)  EÜT C 223, 8.8.2001, lk 149.

(3)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/48/104.

(4)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/58/147.

(5)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/59/165.

(6)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/52/86.

(7)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 258.

(8)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 247.

(9)  A/61/122/Add.1.

(10)  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1325(2000).

(11)  ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.

(12)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 323.

(13)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 492.

(14)  ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 566.

(15)  ELT C 288 E, 25.11.2006, lk 66.

(16)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 75.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0437.

(18)  ÜRO Naiste Arengu Fondi (UNIFEM) andmetel on vähemalt iga kolmas naine kannatanud oma elus ühte vägivallavormi.

(19)  Pidades silmas ka asjaolu, et 85% ühe vanemaga perekondade puhul on toitja naine.

(20)  Vt muu hulgas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), UNIFEMi, Maailmapanga, Rahvaste Ühenduse sekretariaadi võrdsete võimaluste alaseid töid ning Euroopa Nõukogu, Põhjamaade Ministrite Nõukogu või Madalmaade tööhõive- ja sotsiaalministeeriumi teostatud uuringuid ja projekte.

(21)  Nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001-2005) (EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22).

(22)  Nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/613/EMÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega (EÜT L 359, 19.12.1986, lk 56).

(23)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate tööohutust ja töötervishoidu parandavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

(24)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud või rinnaga toitvate töötajate tööohutust ja töötervishoidu parandavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1).

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 235, 23.9.2003, lk 10).

(26)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 19.

(27)  Nõukogu 10. veebruari 1975. aasta direktiiv 75/117/EMÜ meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta liikmesriikides (EÜT L 45, 19.12.1975, lk 19).

(28)  Nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiv 96/34/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta (ELT L 145, 19.6.1996, lk 4).

(29)  Komisjoni tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadi juhitav projekt, milles eesmärgiks on koguda andmeid ja analüüsida naiste osalust otsuste tegemise protsessis (poliitilised institutsioonid, avalik teenistus, juhtimis- ja tööorganisatsioonid ning juhtivad valitsusvälised organisatsioonid).

url: http://ec.europa.eu/employment_social/women_men_stats/index_en.htm.

P6_TA(2007)0064

Autoriõiguse ühine piiriülene haldamine

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovituse 2005/737/EÜ kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (2006/2008(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovitust 2005/737/EÜ, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (1) (edaspidi „soovitus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovitust 2005/737/EÜ, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (1) (edaspidi „soovitus”);

| — | võttes arvesse võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ja artiklit 151; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ja artiklit 151;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit II-77 ja artiklit II-82; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit II-77 ja artiklit II-82;

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit III-181; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit III-181;

| — | võttes arvesse muusikateoste esitamisele kohaldatavaid rahvusvahelisi kokkuleppeid, täpsemalt 26. oktoobri 1961. aasta esitajate, fonogrammitootjate ja ringhäälinguorganisatsioonide kaitse Rooma konventsiooni, kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooni, 20. detsembri 1996. aasta WIPO autoriõiguse lepingut, 20. detsembri 1996. aasta WIPO esituse ja fonogrammide lepingut ning WTO 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muusikateoste esitamisele kohaldatavaid rahvusvahelisi kokkuleppeid, täpsemalt 26. oktoobri 1961. aasta esitajate, fonogrammitootjate ja ringhäälinguorganisatsioonide kaitse Rooma konventsiooni, kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooni, 20. detsembri 1996. aasta WIPO autoriõiguse lepingut, 20. detsembri 1996. aasta WIPO esituse ja fonogrammide lepingut ning WTO 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS);

| — | võttes arvesse muusikateoste esitamisele kohaldatavat EÜ õigusaktide kogumit („ühenduse õigustikku”) autoriõiguse ja sellega seotud õiguste valdkonnas, täpsemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/115/EÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (2), nõukogu 27. septembri 1993. aasta direktiivi 93/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja ühtlustamise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muusikateoste esitamisele kohaldatavat EÜ õigusaktide kogumit („ühenduse õigustikku”) autoriõiguse ja sellega seotud õiguste valdkonnas, täpsemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/115/EÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (2), nõukogu 27. septembri 1993. aasta direktiivi 93/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja ühtlustamise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (5);

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kohta infoühiskonnas (KOM(1995)0382); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kohta infoühiskonnas (KOM(1995)0382);

| — | võttes arvesse oma 15. mai 2003. aasta resolutsiooni audiovisuaalsete teoste esitajate kaitse kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. mai 2003. aasta resolutsiooni audiovisuaalsete teoste esitajate kaitse kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni autoriõiguse ja sellega seotud õiguste vallas ühise haldusteenuse pakkujate ühenduse raamistiku kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni autoriõiguse ja sellega seotud õiguste vallas ühise haldusteenuse pakkujate ühenduse raamistiku kohta (7);

| — | võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2004. aasta teatist, mis käsitleb autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamist siseturul (KOM(2004)0261); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2004. aasta teatist, mis käsitleb autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamist siseturul (KOM(2004)0261);

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2006. aasta resolutsiooni ühenduse Lissaboni kava rakendamise kohta: rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni - investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2006. aasta resolutsiooni ühenduse Lissaboni kava rakendamise kohta: rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni - investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis (8);

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta internetis (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta internetis (9);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A6-0053/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A6-0053/2007),

| A. | arvestades, et komisjon ei suutnud enne soovituse vastuvõtmist viia läbi laialdast ja põhjalikku konsulteerimisprotsessi huvitatud osapoolte ja Euroopa Parlamendiga; arvestades, et kõigi õiguste valdajate kategooriatega tuleb enne igasugust valdkonda reguleerivate meetmete võtmist konsulteerida, tagamaks huvide õiglane ja tasakaalustatud esindatus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon ei suutnud enne soovituse vastuvõtmist viia läbi laialdast ja põhjalikku konsulteerimisprotsessi huvitatud osapoolte ja Euroopa Parlamendiga; arvestades, et kõigi õiguste valdajate kategooriatega tuleb enne igasugust valdkonda reguleerivate meetmete võtmist konsulteerida, tagamaks huvide õiglane ja tasakaalustatud esindatus;

| B. | arvestades, et komisjonipoolne tegevusetus Euroopa Parlamendi ametlikuks kaasamiseks on vastuvõetamatu, eriti arvestades Euroopa Parlamendi eespool mainitud 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni, ning arvestades, et soovitus läheb selgelt kaugemale olemasolevate õigusnormide tõlgendamisest või täiendamisest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjonipoolne tegevusetus Euroopa Parlamendi ametlikuks kaasamiseks on vastuvõetamatu, eriti arvestades Euroopa Parlamendi eespool mainitud 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni, ning arvestades, et soovitus läheb selgelt kaugemale olemasolevate õigusnormide tõlgendamisest või täiendamisest;

| C. | arvestades, et mittesiduva õigusakti valimine ilma eelneva konsulteerimise ning nõukogu ja Euroopa Parlamendi ametliku kaasamiseta on vastuvõetamatu ning kujutab endast demokraatlikust protsessist kõrvalehoidmist, eriti kui käivitatud algatus on juba mõjutanud turul langetatavaid otsuseid, mis võib potentsiaalselt kahjustada konkurentsi ja kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mittesiduva õigusakti valimine ilma eelneva konsulteerimise ning nõukogu ja Euroopa Parlamendi ametliku kaasamiseta on vastuvõetamatu ning kujutab endast demokraatlikust protsessist kõrvalehoidmist, eriti kui käivitatud algatus on juba mõjutanud turul langetatavaid otsuseid, mis võib potentsiaalselt kahjustada konkurentsi ja kultuurilist mitmekesisust;

| D. | arvestades, et soovitusega taotletakse ainult muusikasalvestiste müügi reguleerimist võrgus, kuid tänu selle ebatäpsele sõnastusele võib seda kohaldada ka teistele muusikasalvestisi sisaldavatele sidusteenustele (nt ringhäälinguteenustele); arvestades, et ebaselgus erinevate litsentsisüsteemide kohaldamises toob kaasa õiguskindlusetust ning tekitab kahju eriti sidusringhäälinguteenustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et soovitusega taotletakse ainult muusikasalvestiste müügi reguleerimist võrgus, kuid tänu selle ebatäpsele sõnastusele võib seda kohaldada ka teistele muusikasalvestisi sisaldavatele sidusteenustele (nt ringhäälinguteenustele); arvestades, et ebaselgus erinevate litsentsisüsteemide kohaldamises toob kaasa õiguskindlusetust ning tekitab kahju eriti sidusringhäälinguteenustele;

| E. | arvestades ohtu, et soovitust järgivad õiguste valdajad jätavad seoses interaktiivsete sidusõigustega kohalikud õiguste ühishaldajad ilma muudest õigustest (nt ringhäälinguga seotud õigustest), takistades sellega nende õiguste kasutajaid saamast ühelt ja samalt ühishaldajalt kasutajaõigusi mitmekesiseks repertuaariks; |
| --- | --- |

E.

arvestades ohtu, et soovitust järgivad õiguste valdajad jätavad seoses interaktiivsete sidusõigustega kohalikud õiguste ühishaldajad ilma muudest õigustest (nt ringhäälinguga seotud õigustest), takistades sellega nende õiguste kasutajaid saamast ühelt ja samalt ühishaldajalt kasutajaõigusi mitmekesiseks repertuaariks;

| F. | arvestades, et komisjoni kavatsus võtta vastu soovitus isiklikuks otstarbeks kopeerimise õiglase hüvitamise praeguse süsteemi kohta, nagu sellele viidatakse direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis b, on vastuvõetamatu, kuna see kujutab endast järjekordselt autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste suhtes kohaldatavast demokraatlikust protsessist kõrvalehoidmist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni kavatsus võtta vastu soovitus isiklikuks otstarbeks kopeerimise õiglase hüvitamise praeguse süsteemi kohta, nagu sellele viidatakse direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis b, on vastuvõetamatu, kuna see kujutab endast järjekordselt autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste suhtes kohaldatavast demokraatlikust protsessist kõrvalehoidmist;

| G. | arvestades, et oluline on hoida ära võimalikke ohte ja saavutada mõistlik tasakaal erinevate sidusrühmade õiguste ja huvide vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et oluline on hoida ära võimalikke ohte ja saavutada mõistlik tasakaal erinevate sidusrühmade õiguste ja huvide vahel;

| H. | arvestades, et muusika ei ole tarbekaup ja et õiguste ühishaldajad on peamiselt mittetulunduslikud organisatsioonid, ning arvestades, et kontrollitud konkurentsil põhineva süsteemi sisseviimine on kõigi õiguste valdajate ning kultuurilise mitmekesisuse ja loovuse edendamise huvides; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et muusika ei ole tarbekaup ja et õiguste ühishaldajad on peamiselt mittetulunduslikud organisatsioonid, ning arvestades, et kontrollitud konkurentsil põhineva süsteemi sisseviimine on kõigi õiguste valdajate ning kultuurilise mitmekesisuse ja loovuse edendamise huvides;

| I. | arvestades, et riiklikel õiguste ühishaldajatel peaks säilima jätkuvalt tähtis roll uute ja vähemuses olevate õiguste valdajate, kultuurilise mitmekesisuse, loovuse ja kohaliku repertuaari edendamise toetamises, mis eeldab, et riiklikel õiguste ühishaldajatel peaks säilima õigus teha kultuurialaseid mahaarvamisi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et riiklikel õiguste ühishaldajatel peaks säilima jätkuvalt tähtis roll uute ja vähemuses olevate õiguste valdajate, kultuurilise mitmekesisuse, loovuse ja kohaliku repertuaari edendamise toetamises, mis eeldab, et riiklikel õiguste ühishaldajatel peaks säilima õigus teha kultuurialaseid mahaarvamisi;

| J. | arvestades, et kehtival riiklike õiguste ühishaldajate süsteemil on oluline osa rahalise toetuse andmisel Euroopa uute ja vähemusrepertuaaride edendamiseks ning et seda ei tohiks kaotada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kehtival riiklike õiguste ühishaldajate süsteemil on oluline osa rahalise toetuse andmisel Euroopa uute ja vähemusrepertuaaride edendamiseks ning et seda ei tohiks kaotada;

| K. | arvestades, et suurem, aga kontrollitud konkurents sidusmuusikasektoris autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühishaldamises võib olla kasulik kõigile pooltele ja toetada kultuurilist mitmekesisust, juhul kui konkurents on õiglane ja läbipaistev ning puudutab üksnes asjaomase teenuse osutamise kvaliteeti ja hinda, mõjutamata õiguste väärtust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suurem, aga kontrollitud konkurents sidusmuusikasektoris autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühishaldamises võib olla kasulik kõigile pooltele ja toetada kultuurilist mitmekesisust, juhul kui konkurents on õiglane ja läbipaistev ning puudutab üksnes asjaomase teenuse osutamise kvaliteeti ja hinda, mõjutamata õiguste väärtust;

| L. | arvestades, et mõned soovituse sätted tekitavad muret oma kultuurilist mitmekesisust ja kohalikku repertuaari potentsiaalselt kahjustava mõju tõttu, sest on olemas potentsiaalne oht, et õigused koonduvad suuremate õiguste ühishaldajate kätte, ja arvestades, et õigustehaldajate vahel kõige tulutoovamate õiguste valdajate ligimeelitamiseks konkurentsi loomise mõju peab uurima ja vaagima kahjulike tagajärgede suhtes, mida niisugune lähenemine väiksematele õiguste valdajatele, väikese ja keskmise suurusega õiguste valdajatele ning kultuurilisele mitmekesisusele tekitab; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõned soovituse sätted tekitavad muret oma kultuurilist mitmekesisust ja kohalikku repertuaari potentsiaalselt kahjustava mõju tõttu, sest on olemas potentsiaalne oht, et õigused koonduvad suuremate õiguste ühishaldajate kätte, ja arvestades, et õigustehaldajate vahel kõige tulutoovamate õiguste valdajate ligimeelitamiseks konkurentsi loomise mõju peab uurima ja vaagima kahjulike tagajärgede suhtes, mida niisugune lähenemine väiksematele õiguste valdajatele, väikese ja keskmise suurusega õiguste valdajatele ning kultuurilisele mitmekesisusele tekitab;

| M. | arvestades, et õiguste valdajate ja kasutajate võimalusega valida õiguste ühisvaldaja olenemata oma asukoha liikmesriigist:






  — | peavad kaasnema asjakohased meetmed kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse tagamiseks ja edendamiseks, pakkudes eelkõige kasutajatele ühe ja sama õiguste ühishaldaja kaudu laia, mitmekesist repertuaari, sealhulgas kohalikku ja niširepertuaari ning eriti ülemaailmset repertuaari ringhäälinguorganisatsioonide teenusteks; |
| --- | --- | --- |

M.

arvestades, et õiguste valdajate ja kasutajate võimalusega valida õiguste ühisvaldaja olenemata oma asukoha liikmesriigist:

—

peavad kaasnema asjakohased meetmed kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse tagamiseks ja edendamiseks, pakkudes eelkõige kasutajatele ühe ja sama õiguste ühishaldaja kaudu laia, mitmekesist repertuaari, sealhulgas kohalikku ja niširepertuaari ning eriti ülemaailmset repertuaari ringhäälinguorganisatsioonide teenusteks;

| — | peab olema tagatud, et kõik õiguste valdajad, olenemata nende kodakondsusest, asukohast või ärimudelist saavad õiglase osa kasutustasust nii otse ja õiglaselt kui võimalik ning täielikud demokraatlikud õigused osaleda asjaomaste õiguste ühishaldajate töö korraldamises; |
| --- | --- |

—

peab olema tagatud, et kõik õiguste valdajad, olenemata nende kodakondsusest, asukohast või ärimudelist saavad õiglase osa kasutustasust nii otse ja õiglaselt kui võimalik ning täielikud demokraatlikud õigused osaleda asjaomaste õiguste ühishaldajate töö korraldamises;

| — | ei tohi kaasneda kõige tulutoovamate õiguste valdajate domineeriva positsiooni tugevnemine vähem teenivate õiguste valdajate arvel või õiguste valdajate arvel, kes avaldavad oma teoseid vaba ja avatud sisuga litsentside alusel; |
| --- | --- |

—

ei tohi kaasneda kõige tulutoovamate õiguste valdajate domineeriva positsiooni tugevnemine vähem teenivate õiguste valdajate arvel või õiguste valdajate arvel, kes avaldavad oma teoseid vaba ja avatud sisuga litsentside alusel;

| — | ei tohi kahjustada kõikide õiguste valdajate õiglast kohtlemist;
  ning arvestades, et uute tehnoloogiate esilekerkimine on rikastanud ühiskonda, pakkudes uusi võimalusi tarbida ja levitada muusikateoseid ja muid materjale võrgus ning arvestades, et seetõttu on vaja luua olukord, kus kõigi asjaomaste poolte, sealhulgas lõppkasutaja huve, kajastatakse ja võetakse arvesse; |
| --- | --- |

—

ei tohi kahjustada kõikide õiguste valdajate õiglast kohtlemist;

ning arvestades, et uute tehnoloogiate esilekerkimine on rikastanud ühiskonda, pakkudes uusi võimalusi tarbida ja levitada muusikateoseid ja muid materjale võrgus ning arvestades, et seetõttu on vaja luua olukord, kus kõigi asjaomaste poolte, sealhulgas lõppkasutaja huve, kajastatakse ja võetakse arvesse;

| N. | arvestades, et olemasolevat vastastikuse esindamise kokkulepete ja kasutustasude vastastikuse sissenõudmise süsteemi tuleks säilitada, nii et konkurents kehtestataks õiguste ühishaldajate pakutavate teenuste tõhususe ja kvaliteedi ning halduskulude protsentuaalse osa alusel, ning muusikasalvestuste võrgus müügiga tegelevad kasutajaid litsentseeritakse tariifi alusel, mida kohaldatakse riigis, kus üksikkasutaja autoriõigust kasutab, ning arvestades, et liikmesriigid peaksid täielikus kooskõlas satelliit- ja kaabeledastuse direktiivis 93/83/EMÜ sätestatud piiriülese edastuse eeskirjadega looma muusikamüügist võrgus erinevate sidusteenuste pakkujatele õiguskindlust ning tagama, et taolised teised kasutajad taotlevad vajalikku nõusolekut ja maksavad ettenähtud korra kohaselt õiglasi kasutustasusid kõigile õiguste valdajate kategooriatele ausatel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et olemasolevat vastastikuse esindamise kokkulepete ja kasutustasude vastastikuse sissenõudmise süsteemi tuleks säilitada, nii et konkurents kehtestataks õiguste ühishaldajate pakutavate teenuste tõhususe ja kvaliteedi ning halduskulude protsentuaalse osa alusel, ning muusikasalvestuste võrgus müügiga tegelevad kasutajaid litsentseeritakse tariifi alusel, mida kohaldatakse riigis, kus üksikkasutaja autoriõigust kasutab, ning arvestades, et liikmesriigid peaksid täielikus kooskõlas satelliit- ja kaabeledastuse direktiivis 93/83/EMÜ sätestatud piiriülese edastuse eeskirjadega looma muusikamüügist võrgus erinevate sidusteenuste pakkujatele õiguskindlust ning tagama, et taolised teised kasutajad taotlevad vajalikku nõusolekut ja maksavad ettenähtud korra kohaselt õiglasi kasutustasusid kõigile õiguste valdajate kategooriatele ausatel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel;

| O. | arvestades, et vastastikuse esindamise kokkulepete süsteem tuleks säilitada, kuna see võimaldab diskrimineerimata kõikidele kommerts- ja individuaalkasutajatele võrdse juurdepääsu ülemaailmsele repertuaarile, tagab õiguste valdajate parema kaitse, tagab tõelise kultuurilise mitmekesisuse ja stimuleerib siseturul ausat konkurentsi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vastastikuse esindamise kokkulepete süsteem tuleks säilitada, kuna see võimaldab diskrimineerimata kõikidele kommerts- ja individuaalkasutajatele võrdse juurdepääsu ülemaailmsele repertuaarile, tagab õiguste valdajate parema kaitse, tagab tõelise kultuurilise mitmekesisuse ja stimuleerib siseturul ausat konkurentsi;

| P. | arvestades, et õiguste ühishaldajatel peaksid olema vabad käed varustada kõikjal ELis paiknevaid kommertstarbijaid üleeuroopaliste ja multirepertuaari litsentsidega piiriüleseks, võrgus ja mobiiltelefonides ning muudes digitaalsetes võrkudes kasutamiseks, kui nad on olukorras, mis võimaldab litsentseeritud õigusi kohaselt hallata, ja arvestades, et multiterritoriaalseid litsentse tuleb anda õiglastel läbi räägitud tingimustel, ilma kasutajaid diskrimineerimata, tagades erinevate tehnoloogiliste platvormide koostalitlusvõime, nii et õiguste ühishaldajate litsentseerimistavadega ei kaasne konkurentsimoonutusi erinevate õigusekasutajate ja erinevate tehnoloogiliste edastusvahendite vahel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et õiguste ühishaldajatel peaksid olema vabad käed varustada kõikjal ELis paiknevaid kommertstarbijaid üleeuroopaliste ja multirepertuaari litsentsidega piiriüleseks, võrgus ja mobiiltelefonides ning muudes digitaalsetes võrkudes kasutamiseks, kui nad on olukorras, mis võimaldab litsentseeritud õigusi kohaselt hallata, ja arvestades, et multiterritoriaalseid litsentse tuleb anda õiglastel läbi räägitud tingimustel, ilma kasutajaid diskrimineerimata, tagades erinevate tehnoloogiliste platvormide koostalitlusvõime, nii et õiguste ühishaldajate litsentseerimistavadega ei kaasne konkurentsimoonutusi erinevate õigusekasutajate ja erinevate tehnoloogiliste edastusvahendite vahel;

| Q. | arvestades, et õiguste ühishaldajate tiheda koostöö keskmes peaks olema koondsüsteem, kust kommertstarbijatel on võimalik saada litsents ülemaailmse repertuaari jaoks piirkondadele, millele nad seda vajavad, koos suurema kaitse tasemega õiguste valdajate jaoks, vältides kõige kasulikuma haldaja valimist (kasutajad püüavad leida õiguste ühishaldaja, kes pakub odavaimaid litsentse); arvestades, et koondsüsteemi säilitamiseks, tuleks alles jätta olemasolev kasutustasude vastastikuse kogumise süsteem koos õiguste valdajate kõrgetasemelise kaitsega, vältimaks sissetulekute vähendamise survet ja tagades, et ei antaks õiglase konkurentsiga vastuolus olevaid ebasoovitavaid ainuõiguste lubasid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et õiguste ühishaldajate tiheda koostöö keskmes peaks olema koondsüsteem, kust kommertstarbijatel on võimalik saada litsents ülemaailmse repertuaari jaoks piirkondadele, millele nad seda vajavad, koos suurema kaitse tasemega õiguste valdajate jaoks, vältides kõige kasulikuma haldaja valimist (kasutajad püüavad leida õiguste ühishaldaja, kes pakub odavaimaid litsentse); arvestades, et koondsüsteemi säilitamiseks, tuleks alles jätta olemasolev kasutustasude vastastikuse kogumise süsteem koos õiguste valdajate kõrgetasemelise kaitsega, vältimaks sissetulekute vähendamise survet ja tagades, et ei antaks õiglase konkurentsiga vastuolus olevaid ebasoovitavaid ainuõiguste lubasid;

| R. | arvestades, et eelkõige seoses monopolide võimaliku kuritarvitamisega on vajadus mõnede õiguste ühishaldajate tööd paremini korraldada parandatud solidaarsuse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise, kõikide õiguste valdajate kategooriate õiglase ja tasakaalustatud esindatuse ning aruandekohustuse eeskirjade kaudu koos asjakohaste kontrollimehhanismidega liikmesriikides; arvestades, et õiguste ühishaldajad peaksid osutama teenuseid kolme peamise põhimõtte - tõhususe, õigluse ja läbipaistvuse alusel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et eelkõige seoses monopolide võimaliku kuritarvitamisega on vajadus mõnede õiguste ühishaldajate tööd paremini korraldada parandatud solidaarsuse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise, kõikide õiguste valdajate kategooriate õiglase ja tasakaalustatud esindatuse ning aruandekohustuse eeskirjade kaudu koos asjakohaste kontrollimehhanismidega liikmesriikides; arvestades, et õiguste ühishaldajad peaksid osutama teenuseid kolme peamise põhimõtte - tõhususe, õigluse ja läbipaistvuse alusel;

| S. | arvestades, et kui õigusi hallatakse ühiselt, tuleb liikmesriikides rakendada vaidluste lahendamise meetmeid, mis tagavad nii õiguste valdajatele kui ka kasutajatele juurdepääsu õiglasele ja tõhusale vaidluste lahendamisele, ilma et see piiraks igaühe õigust lõplikule kohtulikule läbivaatamisele, ning arvestades, et seega tuleb liikmesriikides kõigi sidusrühmade jaoks luua selgete ja asjakohaste kriteeriumide alusel õiglased, erapooletud ja tõhusad vaidluste lahendamise mehhanismid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kui õigusi hallatakse ühiselt, tuleb liikmesriikides rakendada vaidluste lahendamise meetmeid, mis tagavad nii õiguste valdajatele kui ka kasutajatele juurdepääsu õiglasele ja tõhusale vaidluste lahendamisele, ilma et see piiraks igaühe õigust lõplikule kohtulikule läbivaatamisele, ning arvestades, et seega tuleb liikmesriikides kõigi sidusrühmade jaoks luua selgete ja asjakohaste kriteeriumide alusel õiglased, erapooletud ja tõhusad vaidluste lahendamise mehhanismid;

| T. | arvestades, et komisjonil tuleks koostada täpsetel ja täielikel andmetel põhinev põhjalik mõjuhinnang kokkulepete arengu ja rakendamise ja ning meetmete kohta võimalike tagajärgede parandamiseks, ning hinnata sidusmuusikateenuste multiterritoriaalsete ja multirepertuaari litsentside ohte, võttes täiel määral arvesse kultuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjonil tuleks koostada täpsetel ja täielikel andmetel põhinev põhjalik mõjuhinnang kokkulepete arengu ja rakendamise ja ning meetmete kohta võimalike tagajärgede parandamiseks, ning hinnata sidusmuusikateenuste multiterritoriaalsete ja multirepertuaari litsentside ohte, võttes täiel määral arvesse kultuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet;

| U. | arvestades, et vaja on ühiseid töövahendeid ja võrreldavaid parameetreid ning õiguste ühishaldajate tegevusvaldkondade koordineerimist, mis hõlbustaks õiguste ühishaldajate koostööd ja võtaks arvesse infoühiskonna arengut; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vaja on ühiseid töövahendeid ja võrreldavaid parameetreid ning õiguste ühishaldajate tegevusvaldkondade koordineerimist, mis hõlbustaks õiguste ühishaldajate koostööd ja võtaks arvesse infoühiskonna arengut;

| V. | arvestades, et tervitatavad on igasugused jõupingutused, mis ergutavad konkurentsi siseturul ja edendavad Euroopa päritolu muusikateoste rahvusvahelist levitamist, olenemata sellest, missugune õiguste ühishaldaja autoriõigusi haldab, ning pidades meeles, et igasugust, nii laialdaselt tuntud kui ka vähemtuntud repertuaari, tuleb kohelda võrdselt; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tervitatavad on igasugused jõupingutused, mis ergutavad konkurentsi siseturul ja edendavad Euroopa päritolu muusikateoste rahvusvahelist levitamist, olenemata sellest, missugune õiguste ühishaldaja autoriõigusi haldab, ning pidades meeles, et igasugust, nii laialdaselt tuntud kui ka vähemtuntud repertuaari, tuleb kohelda võrdselt;

| W. | arvestades, et ehkki soovitusega taotletakse ainult muusikasalvestiste müügi reguleerimist võrgus, hõlmab selle ebatäpne sõnastus ka teisi sidusteenuseid (nt ringhäälinguorganisatsioonide teenuseid), mis võivad sisaldada muusikat taolistest salvestistest, kuid mida ohustab õiguskindlusetus, mida soovitus tekitab selles suhtes, millist litsentsisüsteemi taoliste teenuste puhul kohaldada, ning arvestades, et siseturule kohaldatavad tehnoloogilised lahendused peavad tooma kaasa avatust ja koostalitlusvõimet viisil, mis kaitseb nii tarbijaid kui ka õiguste valdajaid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ehkki soovitusega taotletakse ainult muusikasalvestiste müügi reguleerimist võrgus, hõlmab selle ebatäpne sõnastus ka teisi sidusteenuseid (nt ringhäälinguorganisatsioonide teenuseid), mis võivad sisaldada muusikat taolistest salvestistest, kuid mida ohustab õiguskindlusetus, mida soovitus tekitab selles suhtes, millist litsentsisüsteemi taoliste teenuste puhul kohaldada, ning arvestades, et siseturule kohaldatavad tehnoloogilised lahendused peavad tooma kaasa avatust ja koostalitlusvõimet viisil, mis kaitseb nii tarbijaid kui ka õiguste valdajaid;

| X. | arvestades, et suurem konkurents autoriõiguste ja sellega seotud õiguste ühishaldamises võib - juhul, kui see on õiglane ja läbipaistev - õigete asjaolude korral kaitsta Euroopa autorite positsioone (sealhulgas kohalikud autorid ja vähemuse repertuaar) muusikatööstuses ning toetada Euroopa kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et suurem konkurents autoriõiguste ja sellega seotud õiguste ühishaldamises võib - juhul, kui see on õiglane ja läbipaistev - õigete asjaolude korral kaitsta Euroopa autorite positsioone (sealhulgas kohalikud autorid ja vähemuse repertuaar) muusikatööstuses ning toetada Euroopa kultuurilist mitmekesisust;

| Y. | arvestades, et komisjon peaks hindama sobivaid algatusi üldsuse jätkuva laialdase juurdepääsu tagamiseks repertuaaridele, kaasa arvatud väiksemad või kohalikud, vastavalt UNESCO konventsioonile kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise kohta, arvestades digitaalse ajastu omapära, kuid võttes arvesse ka selle otsest ja kaudset mõju autorite ja kultuurilise mitmekesisuse üldisele positsioonile, |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et komisjon peaks hindama sobivaid algatusi üldsuse jätkuva laialdase juurdepääsu tagamiseks repertuaaridele, kaasa arvatud väiksemad või kohalikud, vastavalt UNESCO konventsioonile kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise kohta, arvestades digitaalse ajastu omapära, kuid võttes arvesse ka selle otsest ja kaudset mõju autorite ja kultuurilise mitmekesisuse üldisele positsioonile,

| 1. | kutsub komisjoni üles selgitama, et 2005. aasta soovitust kohaldatakse üksnes muusikasalvestiste müügile võrgus ning nii pea kui võimalik esitama - pärast tihedat konsulteerimist huvitatud pooltega - ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kaasotsustamismenetluses paindliku sisuga raamdirektiiv, mille eesmärgiks oleks muusikatööstuses autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühishaldamise reguleerimine, võttes seejuures arvesse digitaalajastu iseärasusi ja toetades õiglase kohtlemise põhimõtte alusel Euroopa kultuurilist mitmekesisust, väikesi sidusrühmi ja kohalikku repertuaari; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles selgitama, et 2005. aasta soovitust kohaldatakse üksnes muusikasalvestiste müügile võrgus ning nii pea kui võimalik esitama - pärast tihedat konsulteerimist huvitatud pooltega - ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kaasotsustamismenetluses paindliku sisuga raamdirektiiv, mille eesmärgiks oleks muusikatööstuses autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühishaldamise reguleerimine, võttes seejuures arvesse digitaalajastu iseärasusi ja toetades õiglase kohtlemise põhimõtte alusel Euroopa kultuurilist mitmekesisust, väikesi sidusrühmi ja kohalikku repertuaari;

| 2. | rõhutab, et komisjoni huvitatud pooltega konsulteerimise alus peaks olema võimalikult lai, hõlmates arutellu kõiki teisi võimalusi, mitte ainult neid, mis on sätestatud soovituses ja komisjoni talituste 7. juuli 2005. aasta töödokumendis „Uurimus autoriõiguste ühist piiriülest haldamist käsitleva ühenduse algatuse kohta”; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et komisjoni huvitatud pooltega konsulteerimise alus peaks olema võimalikult lai, hõlmates arutellu kõiki teisi võimalusi, mitte ainult neid, mis on sätestatud soovituses ja komisjoni talituste 7. juuli 2005. aasta töödokumendis „Uurimus autoriõiguste ühist piiriülest haldamist käsitleva ühenduse algatuse kohta”;

| 3. | mõistab ja toetab sätteid õiguste valdajate olemasoleva võimaluse kohta valida õiguste ühishaldajaid, määratleda haldamiseks loovutatavad sidusõigused ja nende territoriaalne kohaldamisala ning õigus sidusõigused tühistada või anda need üle teisele ühishaldajale ning rõhutab, et oluline on võtta arvesse ühishaldajate vahelise koostöö tõhusust, et säilitada ka väiksemate ja kohalike õiguste valdajate huve ja kaitsta nõnda kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

3.

mõistab ja toetab sätteid õiguste valdajate olemasoleva võimaluse kohta valida õiguste ühishaldajaid, määratleda haldamiseks loovutatavad sidusõigused ja nende territoriaalne kohaldamisala ning õigus sidusõigused tühistada või anda need üle teisele ühishaldajale ning rõhutab, et oluline on võtta arvesse ühishaldajate vahelise koostöö tõhusust, et säilitada ka väiksemate ja kohalike õiguste valdajate huve ja kaitsta nõnda kultuurilist mitmekesisust;

| 4. | on lisaks seisukohal, et autorite ja seega ka Euroopa kultuurilise mitmekesisuse huve saab kõige paremini teenida ausa ja läbipaistva konkurentsisüsteemi kehtestamisega, mis hoiab ära autorite sissetulekute vähendamise surve; |
| --- | --- |

4.

on lisaks seisukohal, et autorite ja seega ka Euroopa kultuurilise mitmekesisuse huve saab kõige paremini teenida ausa ja läbipaistva konkurentsisüsteemi kehtestamisega, mis hoiab ära autorite sissetulekute vähendamise surve;

| 5. | kutsub liikmesriike ja õiguste ühishaldajaid üles tagama, et kõik õiguste valdajate kategooriad oleksid õiguste ühishaldajate hulgas õiglaselt esindatud ja seega oleks tasakaalus nende osalus sisemises otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike ja õiguste ühishaldajaid üles tagama, et kõik õiguste valdajate kategooriad oleksid õiguste ühishaldajate hulgas õiglaselt esindatud ja seega oleks tasakaalus nende osalus sisemises otsustusprotsessis;

| 6. | rõhutab, et direktiivi ettepanek ei tohiks mitte mingil viisil kahjustada loometööstuste konkurentsivõimet, õiguste ühishaldajate pakutavate teenuste tõhusust ja tarbivate tööstuste konkurentsivõimet - eriti väikeseid õiguste valdajaid ja kasutajaid - ning peaks:






  — | tagama õiguste valdajate kaitse kõrge taseme ja võrdse kohtlemise; |
| --- | --- | --- |

6.

rõhutab, et direktiivi ettepanek ei tohiks mitte mingil viisil kahjustada loometööstuste konkurentsivõimet, õiguste ühishaldajate pakutavate teenuste tõhusust ja tarbivate tööstuste konkurentsivõimet - eriti väikeseid õiguste valdajaid ja kasutajaid - ning peaks:

—

tagama õiguste valdajate kaitse kõrge taseme ja võrdse kohtlemise;

| — | tagama, et intellektuaalomandi õigusi puudutavad Euroopa õigusliku raamistiku või ühenduse õigustiku sätted, mida tuleks regulaarselt hinnata ning vajadusel üle vaadata, omavad tõelist, märkimisväärset ja piisavat mõju kõikide õiguste valdajate kategooriate tulemuslikule kaitsele; |
| --- | --- |

—

tagama, et intellektuaalomandi õigusi puudutavad Euroopa õigusliku raamistiku või ühenduse õigustiku sätted, mida tuleks regulaarselt hinnata ning vajadusel üle vaadata, omavad tõelist, märkimisväärset ja piisavat mõju kõikide õiguste valdajate kategooriate tulemuslikule kaitsele;

| — | põhinema solidaarsusel ja piisaval ning õiglasel tasakaalul õiguste ühishaldajate poolt hõlmatud õiguste valdajate vahel; |
| --- | --- |

—

põhinema solidaarsusel ja piisaval ning õiglasel tasakaalul õiguste ühishaldajate poolt hõlmatud õiguste valdajate vahel;

| — | rõhutama vaidluste lahendamise alternatiivsete meetodite kasutamist, et anda kõigile osapooltele võimalus vältida pikaajalisi ja kulukaid kohtumenetlusi, tagades samal ajal omanikele ja kasutajatele õiglase kohtlemise; |
| --- | --- |

—

rõhutama vaidluste lahendamise alternatiivsete meetodite kasutamist, et anda kõigile osapooltele võimalus vältida pikaajalisi ja kulukaid kohtumenetlusi, tagades samal ajal omanikele ja kasutajatele õiglase kohtlemise;

| — | tagama õiguste ühishaldajate demokraatliku, läbipaistva ja aruandluskohustust sisaldava halduskorra, kehtestades muuhulgas organisatoorsete struktuuride, läbipaistvuse, esindatuse, autoriõiguse levitamise eeskirjade, aruandluskohustuse ja õiguskaitsevahendite miinimumstandardid; |
| --- | --- |

—

tagama õiguste ühishaldajate demokraatliku, läbipaistva ja aruandluskohustust sisaldava halduskorra, kehtestades muuhulgas organisatoorsete struktuuride, läbipaistvuse, esindatuse, autoriõiguse levitamise eeskirjade, aruandluskohustuse ja õiguskaitsevahendite miinimumstandardid;

| — | tagama õiguste ühishaldajate tegevuse kõikehõlmavat läbipaistvust, eelkõige mis puudutab baastariifide arvutamist, halduskulusid ja tarnestruktuuri, ning vajadusel kehtestama õiguste ühishaldajate tegevuse reguleerimiseks ja järelevalveks reeglid; |
| --- | --- |

—

tagama õiguste ühishaldajate tegevuse kõikehõlmavat läbipaistvust, eelkõige mis puudutab baastariifide arvutamist, halduskulusid ja tarnestruktuuri, ning vajadusel kehtestama õiguste ühishaldajate tegevuse reguleerimiseks ja järelevalveks reeglid;

| — | edendama loovust ja kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

—

edendama loovust ja kultuurilist mitmekesisust;

| — | lubama üksnes ausat ja kontrollitud konkurentsi, ilma territoriaalsete piiranguteta, kuid vajalike ja kohaste kvaliteedikriteeriumidega autoriõiguse ühishaldamiseks ning õiguste väärtuse säilitamiseks; |
| --- | --- |

—

lubama üksnes ausat ja kontrollitud konkurentsi, ilma territoriaalsete piiranguteta, kuid vajalike ja kohaste kvaliteedikriteeriumidega autoriõiguse ühishaldamiseks ning õiguste väärtuse säilitamiseks;

| — | vältima kasutustasude määrade vähendamise survet, tagades kasutajate litsentseerimise tariifi alusel, mida kohaldatakse riigis (nn sihtriigis), kus autoriõiguse kasutamine aset leiab ning aitama saavutada õiguste valdajatele asjakohane kasutustasude määr; |
| --- | --- |

—

vältima kasutustasude määrade vähendamise survet, tagades kasutajate litsentseerimise tariifi alusel, mida kohaldatakse riigis (nn sihtriigis), kus autoriõiguse kasutamine aset leiab ning aitama saavutada õiguste valdajatele asjakohane kasutustasude määr;

| — | säilitama õiguste ühishaldajate kultuurilist ja sotsiaalset rolli ning samal ajal tagama, et nad haldavad õiguste valdajate vahendeid ja pakuvad õiguste kasutajatele ja õiguste valdajatele teenuseid viisil, mis tagaks võimalikult ulatuslikult nende kaitse; |
| --- | --- |

—

säilitama õiguste ühishaldajate kultuurilist ja sotsiaalset rolli ning samal ajal tagama, et nad haldavad õiguste valdajate vahendeid ja pakuvad õiguste kasutajatele ja õiguste valdajatele teenuseid viisil, mis tagaks võimalikult ulatuslikult nende kaitse;

| — | tõhususe eesmärgil edendama teabevahetust ning kehtestama kommertskasutajatele ja tootjatele kohustuse esitada õiguste ühishaldajatele vaba juurdepääsu alusel täielik ja korrektne teave, mis on vajalik õiguste valdajate kindlaks määramiseks ja nende õiguste asjakohaseks haldamiseks; |
| --- | --- |

—

tõhususe eesmärgil edendama teabevahetust ning kehtestama kommertskasutajatele ja tootjatele kohustuse esitada õiguste ühishaldajatele vaba juurdepääsu alusel täielik ja korrektne teave, mis on vajalik õiguste valdajate kindlaks määramiseks ja nende õiguste asjakohaseks haldamiseks;

| — | tagama kasutajatele kõrgetasemelise õiguskindluse ning säilitama ülemaailmse repertuaari kättesaadavust ükskõik millise õiguste ühishaldaja poolt ELis väljastatavate litsentside kaudu ja tehnoloogiliste platvormide abil; |
| --- | --- |

—

tagama kasutajatele kõrgetasemelise õiguskindluse ning säilitama ülemaailmse repertuaari kättesaadavust ükskõik millise õiguste ühishaldaja poolt ELis väljastatavate litsentside kaudu ja tehnoloogiliste platvormide abil;

| — | võtma arvesse kasutajate ja turu huvisid ning tagama eelkõige väikese ja keskmise suurusega kasutajatele õigusliku kaitse, ning et vaidluste korral oleksid olemas tulemuslikud ja odavad vaidluste lahendamise meetmed, mis ei koorma lõpptarbijat asjatute õigusabi- ja kohtukuludega; |
| --- | --- |

—

võtma arvesse kasutajate ja turu huvisid ning tagama eelkõige väikese ja keskmise suurusega kasutajatele õigusliku kaitse, ning et vaidluste korral oleksid olemas tulemuslikud ja odavad vaidluste lahendamise meetmed, mis ei koorma lõpptarbijat asjatute õigusabi- ja kohtukuludega;

| — | soodustama vastastikuse esindamise kokkulepete ja kasutustasude vastastikuse sissenõudmise süsteemi alusel õiguste valdajate võimet töötada sidusmuusikateenuste valdkonnas välja uue põlvkonna ühislitsentsimise üleeuroopalised mudelid, mis on võrgukeskkonnaga paremini kohandatud, tagades samal ajal, et õiguste valdajad ei kuritarvita oma positsiooni, mis takistaks koondsüsteemset ülemaailmse repertuaari ühislitsentsimist; |
| --- | --- |

—

soodustama vastastikuse esindamise kokkulepete ja kasutustasude vastastikuse sissenõudmise süsteemi alusel õiguste valdajate võimet töötada sidusmuusikateenuste valdkonnas välja uue põlvkonna ühislitsentsimise üleeuroopalised mudelid, mis on võrgukeskkonnaga paremini kohandatud, tagades samal ajal, et õiguste valdajad ei kuritarvita oma positsiooni, mis takistaks koondsüsteemset ülemaailmse repertuaari ühislitsentsimist;

| — | kasutama ära avatud, koostalitusvõimeliste tehnoloogiliste meetmete ning platvormide tururakendusi, mis on võimelised kaitsma õiguste valdajaid, lubades tarbijatel kasutada normaalselt nende poolt seaduslikult omandatu sisu ning arendama uusi ärimudeleid infoühiskonnas; |
| --- | --- |

—

kasutama ära avatud, koostalitusvõimeliste tehnoloogiliste meetmete ning platvormide tururakendusi, mis on võimelised kaitsma õiguste valdajaid, lubades tarbijatel kasutada normaalselt nende poolt seaduslikult omandatu sisu ning arendama uusi ärimudeleid infoühiskonnas;

| — | piisaval määral vastama sujuvalt toimiva võrguturu tulevikuvajadustele, ohustamata ausat konkurentsi, kultuurilist mitmekesisust ega muusika väärtust; |
| --- | --- |

—

piisaval määral vastama sujuvalt toimiva võrguturu tulevikuvajadustele, ohustamata ausat konkurentsi, kultuurilist mitmekesisust ega muusika väärtust;

| — | võtma arvesse seaduslike sidusmuusikateenuste erinevaid vorme ja kehtestama erieeskirjad nende väljaarendamise toetamiseks; |
| --- | --- |

—

võtma arvesse seaduslike sidusmuusikateenuste erinevaid vorme ja kehtestama erieeskirjad nende väljaarendamise toetamiseks;

| — | tagama litsentseerimissüsteemide tõhususe ja sidususe (nt võimaldades ringhäälinguorganisatsioonidel omandada õigusi vastavalt selle liikmesriigi autoriõigussätetele, kust kõnealune saade pärineb) ja lihtsustama olemasolevate kollektiivlepingute pikendamist, hõlmamaks ka olemasoleva sisu siduslevitamist (nt podcasting); |
| --- | --- |

—

tagama litsentseerimissüsteemide tõhususe ja sidususe (nt võimaldades ringhäälinguorganisatsioonidel omandada õigusi vastavalt selle liikmesriigi autoriõigussätetele, kust kõnealune saade pärineb) ja lihtsustama olemasolevate kollektiivlepingute pikendamist, hõlmamaks ka olemasoleva sisu siduslevitamist (nt podcasting);

| — | vältima turuvõimsuste ja repertuaaride ületsentraliseerimist, hoolitsedes, et suured õiguste valdajad ei annaks ainumandaati ühele või väga väikesele rühmale ühishaldajatele, tagades sellega, et ülemaailmne repertuaar jääb kõigile ühishaldajatele kättesaadavaks, võimaldades neil kasutajatele litsentse anda; |
| --- | --- |

—

vältima turuvõimsuste ja repertuaaride ületsentraliseerimist, hoolitsedes, et suured õiguste valdajad ei annaks ainumandaati ühele või väga väikesele rühmale ühishaldajatele, tagades sellega, et ülemaailmne repertuaar jääb kõigile ühishaldajatele kättesaadavaks, võimaldades neil kasutajatele litsentse anda;

| — | võimaldama kasutajatel saada üleeuroopalisi litsentse igalt ülemaailmset repertuaari hõlmavalt ühishaldajalt; |
| --- | --- |

—

võimaldama kasutajatel saada üleeuroopalisi litsentse igalt ülemaailmset repertuaari hõlmavalt ühishaldajalt;

| — | säilitama süsteemi, kus ühishaldajad oma liikmete jaoks vastastikku kasutustasusid koguvad; |
| --- | --- |

—

säilitama süsteemi, kus ühishaldajad oma liikmete jaoks vastastikku kasutustasusid koguvad;

| — | rajama konkurentsi ühishaldajate tõhususele ja pakutavate teenuste kvaliteedile, mitte õiguste valdajaile makstava tasu suurusele; |
| --- | --- |

—

rajama konkurentsi ühishaldajate tõhususele ja pakutavate teenuste kvaliteedile, mitte õiguste valdajaile makstava tasu suurusele;

| 7. | on seisukohal, et vastastikkuse süsteemi täieliku toimimise tagamiseks kõigi õiguste valdajate huvides on oluline keelata kõigis liikmesriikides kasutustasude otsekogumist võimaldava ainumandaadi kõik vormid suurte õiguste valdajate ja ühishaldajate vahel, kuna see viiks riiklike õiguste ühishaldajate kiire kadumiseni ja õõnestaks vähemusrepertuaaride seisundit ning Euroopa kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et vastastikkuse süsteemi täieliku toimimise tagamiseks kõigi õiguste valdajate huvides on oluline keelata kõigis liikmesriikides kasutustasude otsekogumist võimaldava ainumandaadi kõik vormid suurte õiguste valdajate ja ühishaldajate vahel, kuna see viiks riiklike õiguste ühishaldajate kiire kadumiseni ja õõnestaks vähemusrepertuaaride seisundit ning Euroopa kultuurilist mitmekesisust;

| 8. | toetab seisukohta, et õiguste ühishaldajal peaks olema õigus anda kus tahes Euroopa Liidus asuvatele kommertstarbijatele üleeuroopalisi ja multirepertuaari litsentse siduskasutamiseks (sealhulgas mobiiltelefonil kasutamine) õiglastel ja individuaalselt kooskõlastatud tingimustel, ühtki kasutajat diskrimineerimata; kutsub komisjoni üles koostama hinnangut sidusteenuste ülemaailmse litsentsi mõju ja tagajärgede kohta autorite majanduslikule ning sotsiaalsele olukorrale; |
| --- | --- |

8.

toetab seisukohta, et õiguste ühishaldajal peaks olema õigus anda kus tahes Euroopa Liidus asuvatele kommertstarbijatele üleeuroopalisi ja multirepertuaari litsentse siduskasutamiseks (sealhulgas mobiiltelefonil kasutamine) õiglastel ja individuaalselt kooskõlastatud tingimustel, ühtki kasutajat diskrimineerimata; kutsub komisjoni üles koostama hinnangut sidusteenuste ülemaailmse litsentsi mõju ja tagajärgede kohta autorite majanduslikule ning sotsiaalsele olukorrale;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 276, 21.10.2005, lk 54.

(2)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 28.

(3)  EÜT L 248, 6.10.1993, lk 15.

(4)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 12.

(5)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

(6)  ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 293.

(7)  ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 425.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0301.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0324.

---

Kolmapäev, 14. märts 2007

| 13.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 301/70 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 301/70

---

PROTOKOLL

(2007/C 301 E/03)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Hans-Gert PÖTTERING

president

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.00.

2.   Noomitus parlamendiliikmele

Parlamendi president teatas, et ta algatas kodukorra artikli 9 ja artikli 147 lõike 3 alusel menetluse Maciej Marian Giertychi suhtes, ning et olles kõnealuse parlamendiliikme eelmisel päeval peasekretäri juuresolekul ära kuulanud, esitas ta talle noomituse Euroopa Parlamendi logoga brošüüri avaldamise eest, mis sisaldas juhatuse poolt juba 1. märtsil 2007 taunitavaks tunnistatud ksenofoobilisi märkusi.

Seejärel luges president ette osa kõnealusele parlamendiliikmele edastatud kirjast ning märkis, et vastavasisuline teade on saadetud ka juhatusele, fraktsioonide esimeestele ja organitele, kuhu nimetatud parlamendiliige kuulub, s.t AFET komisjonile ning delegatsioonile Ameerika Ühendriikidega suhtlemiseks.

3.   Berliini deklaratsioon (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: Berliini deklaratsioon

President teatas, et esimeeste konverents on andnud talle volituse esindada parlamenti Berliini deklaratsiooni käsitlevatel läbirääkimistel, ning juhatas seejärel arutelu sisse, rõhutades deklaratsiooni olulisust Euroopa tuleviku seisukohalt.

Frank-Walter Steinmeier (nõukogu eesistuja) ja Margot Wallström (komisjoni asepresident) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid Jo Leinen (AFCO komisjoni esimees), Joseph Daul fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Cristiana Muscardini fraktsiooni UEN nimel, Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Nigel Farage fraktsiooni IND/DEM nimel, Bruno Gollnisch fraktsiooni ITS nimel, Roger Helmer (fraktsioonilise kuuluvuseta), Proinsias De Rossa, kes käsitles eelnenud sõnavõtte, Frank-Walter Steinmeier ja Margot Wallström.

Arutelu lõpetati.

4.   Euroopa Ülemkogu kohtumine (8.-9. märts 2007) (arutelu)

Euroopa Ülemkogu aruanne ja komisjoni avaldus: Euroopa Ülemkogu kohtumine (8.-9. märts 2007)

Frank-Walter Steinmeier (nõukogu eesistuja) tutvustas raportit. ja Günter Verheugen (komisjoni asepresident) esines avaldusega.

Sõna võtsid Marianne Thyssen fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel, Michał Tomasz Kamiński fraktsiooni UEN nimel, Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel, Gabriele Zimmer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Nils Lundgren fraktsiooni IND/DEM nimel, Andreas Mölzer fraktsiooni ITS nimel, Jim Allister (fraktsioonilise kuuluvuseta), Werner Langen, Linda McAvan, Karin Riis-Jørgensen, Guntars Krasts, Claude Turmes, Umberto Guidoni, Johannes Blokland, Timothy Kirkhope, Poul Nyrup Rasmussen, Chris Davies, Mario Borghezio, Ian Hudghton, Vladimír Remek, Georgios Karatzaferis, Antonio Tajani, Harlem Désir, Bronisław Geremek, Zbigniew Zaleski, Gianni Pittella, Anneli Jäätteenmäki, Markus Ferber, Adrian Severin, Elizabeth Lynne, Othmar Karas, Riitta Myller, Françoise Grossetête, Marek Siwiec, Malcolm Harbour, Marianne Mikko, Josef Zieleniec, Frank-Walter Steinmeier ja Günter Verheugen.

Arutelu lõpetati.

5.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas „Hääletuste tulemused”.

5.1.   Ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika kohta (KOM(2005)0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Ewa Klamt (A6-0004/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 1)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Ewa Klamt (raportöör) esines kodukorra artikli 131 lõike 4 alusel avaldusega.

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2007)0065)

*

- *

Sõna võttis Geoffrey Van Orden olukorra kohta Zimbabwes.

5.2.   Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseis (hääletus)

Otsuse ettepanek, mille vastavalt kodukorra artiklile 188 esitasid järgmised parlamendiliikmed: Joseph Daul fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Brian Crowley fraktsiooni UEN nimel, Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Jens-Peter Bonde fraktsiooni IND/DEM nimel ja Bruno Gollnisch fraktsiooni ITS nimel: Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseis (B6-0100/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 2)

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0066)

5.3.   Euroopa Lennundusohutusamet ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (KOM(2005)0579 - C6-0403/2005 - 2005/0228(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 3)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2007)0067)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2007)0067)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Jörg Leichtfried (raportöör) esitas muudatusettepaneku 10 kohta tehnilise paranduse; |
| --- | --- |

—

Jörg Leichtfried (raportöör) esitas muudatusettepaneku 10 kohta tehnilise paranduse;

| — | Jaromír Kohlíček esitas II lisa kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Jaromír Kohlíček esitas II lisa kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

5.4.   Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise kohta (KOM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Bernadette Bourzai (A6-0006/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 4)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2007)0063)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2007)0068)

5.5.   ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta konsolideeritud meretöönormide konventsioon (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 5)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2007)0069)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2007)0069)

5.6.   Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused (hääletus)

Raport üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta Euroopa Liidus (2006/2134(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 6)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0070)

5.7.   Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline lennuteenuste kokkulepe (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0077/2007

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0071)

5.8.   Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007 ja B6-0095/2007

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 8)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0078/2007

(asendades B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007 ja B6-0095/2007),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel, |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel,

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes ja Achille Occhetto fraktsiooni PSE nimel, |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes ja Achille Occhetto fraktsiooni PSE nimel,

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel, |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel,

| — | Ģirts Valdis Kristovskis, Ryszard Czarnecki ja Hanna Foltyn-Kubicka fraktsiooni UEN nimel, |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis, Ryszard Czarnecki ja Hanna Foltyn-Kubicka fraktsiooni UEN nimel,

| — | Angelika Beer, Jill Evans ja Caroline Lucas fraktsiooni Verts/ALE nimel, |
| --- | --- |

—

Angelika Beer, Jill Evans ja Caroline Lucas fraktsiooni Verts/ALE nimel,

| — | André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen ja Jens Holm fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen ja Jens Holm fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2007)0072)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel taotles lõike 1 teise osa ja lõike 9 nimelist hääletust (president märkis, et sellele taotlusele vastuväiteid ei esitatud); |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel taotles lõike 1 teise osa ja lõike 9 nimelist hääletust (president märkis, et sellele taotlusele vastuväiteid ei esitatud);

| — | Vytautas Landsbergis esitas lõike 2 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis esitas lõike 2 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

6.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

| — | Raport: Jörg Leichtfried - A6-0023/2007: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Raport: Jörg Leichtfried - A6-0023/2007: Hubert Pirker

| — | Raport: Joel Hasse Ferreira - A6-0057/2007: Zita Pleštinská ja Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Raport: Joel Hasse Ferreira - A6-0057/2007: Zita Pleštinská ja Andreas Mölzer

| — | Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu sõlmimine (B6-0077/2007): Robert Evans |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu sõlmimine (B6-0077/2007): Robert Evans

| — | Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine (Ühisresolutsioon B6-0078/2007): Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine (Ühisresolutsioon B6-0078/2007): Hubert Pirker

7.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused on toodud veebilehel „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (Roll-call votes)” ja lisa „Nimelise hääletuse tulemused” trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

13.3.2007 hääletused:

| — | Luisa Morgantini ja Małgorzata Handzlik teatasid, et nad ei osalenud kahe Parishi raporti hääletusel (A6-0038/2007 ja A6-0051/2007); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini ja Małgorzata Handzlik teatasid, et nad ei osalenud kahe Parishi raporti hääletusel (A6-0038/2007 ja A6-0051/2007);

| — | Catherine Stihler ja Werner Langen teatasid, et nende hääletusseadmed ei töötanud kahe Parishi raporti hääletuse ajal (A6-0038/2007 ja A6-0051/2007); |
| --- | --- |

—

Catherine Stihler ja Werner Langen teatasid, et nende hääletusseadmed ei töötanud kahe Parishi raporti hääletuse ajal (A6-0038/2007 ja A6-0051/2007);

| — | Evgeni Kirilov teatas, et ta osales hääletustel, aga tema nime pole nimelise hääletuse lisasse märgitud. |
| --- | --- |

—

Evgeni Kirilov teatas, et ta osales hääletustel, aga tema nime pole nimelise hääletuse lisasse märgitud.

(Istung katkestati kell 13.10 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Mechtild ROTHE

asepresident

8.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

9.   Euroopa - Vahemere piirkonna suhted - Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee (EMPA) kohtumine (Tuneesia)

Raport Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomise kohta (2006/2173(INI)) - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör: Kader Arif (A6-0468/2006)

Gernot Erler (nõukogu eesistuja) ja Peter Mandelson (komisjoni liige) esinesid avaldustega.

Kader Arif tutvustas raportit.

Sõna võtsid Antonio Tajani (AFET komisjoni arvamuse koostaja), Jean-Claude Fruteau (AGRI komisjoni arvamuse koostaja), Vito Bonsignore fraktsiooni PPE-DE nimel, Pasqualina Napoletano fraktsiooni PSE nimel, Philippe Morillon fraktsiooni ALDE nimel, Adriana Poli Bortone fraktsiooni UEN nimel, Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel, Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel, Derek Roland Clark fraktsiooni IND/DEM nimel, Philip Claeys fraktsiooni ITS nimel, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Carlos Carnero González, Gianluca Susta, Tokia Saïfi, Jamila Madeira, Ignasi Guardans Cambó, Edward McMillan-Scott, Béatrice Patrie ja Francisco José Millán Mon.

ISTUNGI JUHATAJA: Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

asepresident

Sõna võtsid Panagiotis Beglitis, Simon Busuttil, John Attard-Montalto, Gernot Erler ja Peter Mandelson.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Bruno Gollnisch, Philip Claeys ja Petre Popeangă fraktsiooni ITS nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0041/2007); |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch, Philip Claeys ja Petre Popeangă fraktsiooni ITS nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0041/2007);

| — | Philippe Morillon, Thierry Cornillet ja Marco Cappato fraktsiooni ALDE nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0080/2007); |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon, Thierry Cornillet ja Marco Cappato fraktsiooni ALDE nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0080/2007);

| — | Hélène Flautre, David Hammerstein Mintz, Raül Romeva i Rueda ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0084/2007); |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, David Hammerstein Mintz, Raül Romeva i Rueda ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0084/2007);

| — | Roberta Angelilli, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella ja Marek Aleksander Czarnecki fraktsiooni UEN nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0090/2007); |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella ja Marek Aleksander Czarnecki fraktsiooni UEN nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0090/2007);

| — | Luisa Morgantini ja Kyriacos Triantaphyllides fraktsiooni GUE/NGL nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0092/2007); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini ja Kyriacos Triantaphyllides fraktsiooni GUE/NGL nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0092/2007);

| — | Vito Bonsignore, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Tokia Saïfi ja Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0094/2007); |
| --- | --- |

—

Vito Bonsignore, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Tokia Saïfi ja Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0094/2007);

| — | Pasqualina Napoletano ja Carlos Carnero González fraktsiooni PSE nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0096/2007). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Carlos Carnero González fraktsiooni PSE nimel: Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (B6-0096/2007).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 5.4 ja 15.3.2007 protokolli punkt 5.5.

10.   Bosnia ja Hertsegoviina (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule Bosnia ja Hertsegoviina kohta (2006/2290(INI)) - välisasjade komisjon.

Raportöör: Doris Pack (A6-0030/2007)

Doris Pack tutvustas raportit.

Sõna võtsid Gernot Erler (nõukogu eesistuja) ja Olli Rehn (komisjoni liige).

Sõna võtsid Alojz Peterle fraktsiooni PPE-DE nimel, Libor Rouček fraktsiooni PSE nimel, Philippe Morillon fraktsiooni ALDE nimel, Ryszard Czarnecki fraktsiooni UEN nimel, Gisela Kallenbach fraktsiooni Verts/ALE nimel, Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Bernd Posselt, Hannes Swoboda, Jelko Kacin, Bernd Posselt kõneajast kinnipidamise kohta, Bogusław Rogalski, Roberta Alma Anastase, Justas Vincas Paleckis, Alexander Lambsdorff, Brian Crowley, Csaba Sándor Tabajdi, Dimitar Stoyanov fraktsiooni ITS nimel ja Olli Rehn.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 5.6.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

11.   Euroopa lennukiehituse tulevik (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: Euroopa lennukiehituse tulevik

Peter Hintze (nõukogu eesistuja) ja Günter Verheugen (komisjoni asepresident) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid Christine De Veyrac fraktsiooni PPE-DE nimel, Matthias Groote fraktsiooni PSE nimel, Anne Laperrouze fraktsiooni ALDE nimel, Gérard Onesta fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jacky Henin fraktsiooni GUE/NGL nimel, Paul Marie Coûteaux fraktsiooni IND/DEM nimel, Gunnar Hökmark, Karin Jöns, Gabriele Zimmer, Kader Arif, Inés Ayala Sender, Peter Hintze ja Günter Verheugen.

Arutelu lõpetati.

12.   Infotund (küsimused nõukogule)

Parlament vaatas läbi nõukogule esitatavad küsimused (B6-0012/2007).

Küsimus 1 (Laima Liucija Andrikienė): ELi põhiseaduse ratifitseerimise jätkamine.

Gernot Erler (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Laima Liucija Andrikienė, Philip Bushill-Matthews ja Danutė Budreikaitė.

Küsimus 2 (Claude Moraes): Rassismi- ja ksenofoobiavastast võitlust käsitlevat raamotsust puudutavate läbirääkimiste edenemine.

Gernot Erler vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Emine Bozkurt (autori asendaja), Jörg Leichtfried ja Laima Liucija Andrikienė.

Küsimus 3 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Vägivaldse sisuga elektronmänge puudutav vanusepiirang.

Gernot Erler vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Marie Panayotopoulos-Cassiotou ja Inger Segelström.

Sõna võttis Marie Panayotopoulos-Cassiotou oma küsimuse tõlke kohta.

Gernot Erler vastas täiendavale küsimusele, mille esitas Paul Rübig.

Küsimus 4 (Sarah Ludford): Korruptsioonivastane võitlus.

Gernot Erler vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Chris Davies (autori asendaja) ja Justas Vincas Paleckis.

Küsimus 5 (Glenis Willmott): Euroopa deklaratsioon emakakaelavähi kohta.

Gernot Erler vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Glenis Willmott.

Küsimus 6 (Bernd Posselt): Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga.

Gernot Erler vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Bernd Posselt, Reinhard Rack ja Justas Vincas Paleckis.

Küsimus 7 (Sajjad Karim): Olukord Zimbabwes.

Küsimus 8 (Eoin Ryan): ELi suhted Zimbabwega.

Gernot Erler vastas küsimustele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Fiona Hall (autori asendaja), Brian Crowley (autori asendaja) ja Jim Allister.

Küsimus 9 (Dimitrios Papadimoulis): Türgi kriminaalseadustiku artikkel 301.

Gernot Erler vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Kyriacos Triantaphyllides (autori asendaja) ja Panagiotis Beglitis.

Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt stenogrammi lisa).

Nõukogu infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.05 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

13.   Parlamentidevahelistesse delegatsioonidesse nimetamine (esimeeste konverentsi ettepanek)

Parlamendi president teatas, et talle on esitatud esimeeste konverentsi ettepanek liikmete nimetamise Afganistaniga suhtlemiseks.

Hääletus: neljapäev, 15.3.2007 kell 12.00.

Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg: neljapäev, 15.3.2007 kell 10.00.

14.   C-hepatiit (kirjalik deklaratsioon)

Deklaratsioon 87/2006 C-hepatiidi kohta, mille esitasid parlamendiliikmed Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries ja Thomas Ulmer, oli kogunud enamuse parlamendiliikmete allkirjad ning edastatakse vastavalt kodukorra artikli 116 lõikele 4 deklaratsioonis nimetatud isikutele ja asutustele ning avaldatakse koos allakirjutanute nimedega 29.3.2007 istungi vastuvõetud tekstide väljaandes.

15.   ELi kaubanduspoliitika vahendite reform (arutelu)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0002/2007), mille esitas(id) Enrique Barón Crespo INTA komisjoni nimel komisjonile: Komisjoni roheline raamat ja avalik arutelu ELi kaubanduspoliitika vahendite võimaliku reformi üle (B6-0009/2007)

Ignasi Guardans Cambó (autori asendaja) esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Peter Mandelson (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid Christofer Fjellner fraktsiooni PPE-DE nimel, David Martin fraktsiooni PSE nimel, Gianluca Susta fraktsiooni ALDE nimel, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk fraktsiooni UEN nimel, Carl Schlyter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Béla Glattfelder, Kader Arif, Leopold Józef Rutowicz, Daniel Caspary, Panagiotis Beglitis, Danutė Budreikaitė, Francisco Assis, Benoît Hamon ja Peter Mandelson.

Arutelu lõpetati.

16.   Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (arutelu)

Raport põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (2005/2169(INI)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007)

Johannes Voggenhuber tutvustas raportit.

Sõna võttis Peter Mandelson (komisjoni liige).

Sõna võtsid Riccardo Ventre (AFCO komisjoni arvamuse koostaja), Kinga Gál fraktsiooni PPE-DE nimel, Claudio Fava fraktsiooni PSE nimel, Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel, Sylvia-Yvonne Kaufmann fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Daniel Hannan, Ignasi Guardans Cambó, Giusto Catania, Maria da Assunção Esteves ja Paul Rübig.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 5.7.

17.   Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Kesk- Ameerika riikide vahel - Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Andide Ühenduse vahel (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk- Ameerika riikide vahel (2006/2222(INI)) - välisasjade komisjon.

Raportöör: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja tema liikmesriikide vahel (2006/2221(INI)) - välisasjade komisjon.

Raportöör: Luis Yáñez-Barnuevo García (A6-0025/2007)

Luis Yáñez-Barnuevo García tutvustas raportit.

ISTUNGI JUHATAJA: Mario MAURO

asepresident

Willy Meyer Pleite tutvustas raportit.

Sõna võttis Peter Mandelson (komisjoni liige).

Sõna võtsid Miguel Ángel Martínez Martínez (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), Małgorzata Handzlik (INTA komisjoni arvamuse koostaja), Gianluca Susta (INTA komisjoni arvamuse koostaja), José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra fraktsiooni PPE-DE nimel, Raimon Obiols i Germà fraktsiooni PSE nimel, Leopold Józef Rutowicz fraktsiooni UEN nimel, Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jens Holm fraktsiooni GUE/NGL nimel, Gerard Batten fraktsiooni IND/DEM nimel, Marcello Vernola, Józef Pinior, Ryszard Czarnecki, Willy Meyer Pleite ja Bogusław Sonik.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 5.8 ja 15.3.2007 protokolli punkt 5.9.

18.   Küprosel teadmata kadunud isikud (arutelu)

Komisjoni avaldus: Küprosel teadmata kadunud isikud

Parlamendi president tervitas Küprosel teadmata kadunud isikute küsimusega tegeleva ÜRO komitee esimeest Christophe Girod't ning nimetatud komitee liikmeid Elias Georgiadist ja Gülden Plümer Küçüki, kes viibisid ametlike külaliste rõdul.

Peter Mandelson (komisjoni liige) esines avaldusega.

Sõna võtsid Panayiotis Demetriou fraktsiooni PPE-DE nimel, Panagiotis Beglitis fraktsiooni PSE nimel, Ignasi Guardans Cambó fraktsiooni ALDE nimel, Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kyriacos Triantaphyllides fraktsiooni GUE/NGL nimel, Françoise Grossetête, Marios Matsakis ja Karin Resetarits.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Panayiotis Demetriou fraktsiooni PPE-DE nimel, Mechtild Rothe fraktsiooni PSE nimel, Ignasi Guardans Cambó ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel, Seán Ó Neachtain fraktsiooni UEN nimel, Joost Lagendijk, Monica Frassoni ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel, Sylvia-Yvonne Kaufmann fraktsiooni GUE/NGL nimel ja Jens-Peter Bonde fraktsiooni IND/DEM nimel: Küprosel teadmata kadunud isikud (B6-0118/2007). |
| --- | --- |

—

Panayiotis Demetriou fraktsiooni PPE-DE nimel, Mechtild Rothe fraktsiooni PSE nimel, Ignasi Guardans Cambó ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel, Seán Ó Neachtain fraktsiooni UEN nimel, Joost Lagendijk, Monica Frassoni ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel, Sylvia-Yvonne Kaufmann fraktsiooni GUE/NGL nimel ja Jens-Peter Bonde fraktsiooni IND/DEM nimel: Küprosel teadmata kadunud isikud (B6-0118/2007).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 5.10.

19.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument „Päevakord” PE 385.050/OJJE).

20.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.40.

Harald Rømer

peasekretär

Adam Bielan

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Baco, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Husmenova, Hutchinson, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Moisuc, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vălean, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vigenin, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika ***I

Raport: Ewa KLAMT (A6-0004/2007)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 544, 19, 56 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

NH

+

544, 19, 56

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

2.   Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseis

Otsuse ettepanek: B6-0100/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0100/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, ITS) |
| hääletus: otsuse ettepanek (tervikuna) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0100/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, ITS)

hääletus: otsuse ettepanek (tervikuna)

+

3.   Euroopa Lennundusohutusamet ***I

Raport: Jörg LEICHTFRIED (A6-0023/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni muudatus-ettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 2-9
  11-14
  16
  18-19
  23-26
  28-29 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatus-ettepanekud - eraldi hääletus | 1 | komisjon | eraldi | + | |
| 15 | komisjon | eraldi/EH | + | 432, 236, 8 |
| 17 | komisjon | eraldi/EH | + | 358, 321, 9 |
| 20 | komisjon | eraldi | + | |
| 21 | komisjon | eraldi | + | |
| 22 | komisjon | eraldi | + | |
| 27 | komisjon | eraldi | + | |
| art 2, § 3, pärast punkti d | 33 | Cottigny jt | | - | |
| artikli 3 punkt j (ii) | 30 | PPE-DE | | + | |
| artikkel 6 b, § 4 | 34 | Cottigny jt | | - | |
| 10 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | muudetud suuliselt |
| 2/EH | + | 333, 331, 24 |
| II lisa punkt e (vi a) (uus) | | Kohlíček | | + | suuline me |
| IV lisa
  punkt 6 b | 31 | GUE/NGL | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

vastutava komisjoni muudatus-ettepanekud - hääletus plokkide kaupa

2-9

11-14

16

18-19

23-26

28-29

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatus-ettepanekud - eraldi hääletus

1

komisjon

eraldi

+

15

komisjon

eraldi/EH

+

432, 236, 8

17

komisjon

eraldi/EH

+

358, 321, 9

20

komisjon

eraldi

+

21

komisjon

eraldi

+

22

komisjon

eraldi

+

27

komisjon

eraldi

+

art 2, § 3, pärast punkti d

33

Cottigny jt

-

artikli 3 punkt j (ii)

30

PPE-DE

+

artikkel 6 b, § 4

34

Cottigny jt

-

10

komisjon

osa

1

+

muudetud suuliselt

2/EH

+

333, 331, 24

II lisa punkt e (vi a) (uus)

Kohlíček

+

suuline me

IV lisa

punkt 6 b

31

GUE/NGL

-

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanek 32 tühistati.

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE: me-d 1, 20, 21, 27

PPE-DE: me-d 1, 15, 17, 22

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

me 10

1. osa:„Artikli 4 lõike 1 ... (EU OPS);”

2. osa:„liikmesriigi äranägemisel ... koolitusorganisatsioonid.”

Mitmesugust

Jörg Leichtfried, raportöör, esitas muudatusettepaneku 10 kohta tehnilise paranduse:

4. Artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud salongipersonal peab vastama IV lisas sätestatud olulistele nõuetele. Ärilises lennutranspordis töötavatel salongipersonali liikmetel peab olema tunnistus, nagu algselt kirjeldatud OPS 1.1005 lisa III jaotise O punktis d, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1899/2006, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (EU OPS); liikmesriigi äranägemisel võivad tunnistuse välja anda volitatud ettevõtjad või koolitusorganisatsioonid.

Jaromír Kohlíček esitas II lisa punkti e kohta suulise muudatusettepaneku:

(vi a) 600 kg eriti kergetele õhusõidukitele muu kui ärilise lennutegevuse puhul;

4.   Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine *

Raport: Bernadette BOURZAI (A6-0006/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-7
  9
  11
  13-25 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 8 | komisjon | eraldi | + | |
| 12 | komisjon | eraldi/EH | + | 381, 306, 9 |
| art 3 | 10 | komisjon | | + | |
| 26 | ALDE | | - | |
| 27 | ALDE | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-7

9

11

13-25

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

8

komisjon

eraldi

+

12

komisjon

eraldi/EH

+

381, 306, 9

art 3

10

komisjon

+

26

ALDE

-

27

ALDE

-

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE: me-d 8 ja 12

5.   ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine *

Raport: Mary Lou McDONALD (A6-0019/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-3 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-3

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

6.   Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused

Raport: Joel HASSE FERREIRA (A6-0057/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pärast § 1 | 3 | GUE/NGL | | - | |
| § 5 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| § 6 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 7 | 9 | GUE/NGL | | - | |
| § 9 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| § 10 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 13 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 16 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| neljas volitus | § | originaaltekst | NH | + | 572, 97, 34 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pärast § 1

3

GUE/NGL

-

§ 5

4

GUE/NGL

-

§ 6

5

GUE/NGL

-

pärast § 7

9

GUE/NGL

-

§ 9

1

Verts/ALE

-

§ 10

6

GUE/NGL

-

§ 13

7

GUE/NGL

-

pärast § 16

2

Verts/ALE

-

neljas volitus

§

originaaltekst

NH

+

572, 97, 34

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Muudatusettepanek 8 tühistati.

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM neljas volitus

7.   Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline lennuteenuste kokkulepe

Resolutsiooni ettepanek: B6-0077/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0077/2007




  (TRAN komisjon) |
| § 2 | 3 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND | | + | |
| § 3 | 4 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 4 | 5 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 5 | 6 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 6 | 7S | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 8 | 8 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 9 | 9 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 11 | 10 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 12 | 11 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 15 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 16 | 12 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 19 | 13S | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND | | + | |
| § 21 | 14 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| pärast § 22 | 17 | Verts/ALE | EH | - | 311, 375, 9 |
| pärast § 24 | 15 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 18 | Verts/ALE | | - | |
| § 27 | 19 | Verts/ALE | | - | |
| § 28 | 16 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| pärast esimest volitust | 1 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| põhj E | 2 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0077/2007

(TRAN komisjon)

§ 2

3

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND

+

§ 3

4

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 4

5

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 5

6

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 6

7S

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 8

8

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 9

9

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 11

10

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 12

11

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 15

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 16

12

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 19

13S

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND

+

§ 21

14

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

pärast § 22

17

Verts/ALE

EH

-

311, 375, 9

pärast § 24

15

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

18

Verts/ALE

-

§ 27

19

Verts/ALE

-

§ 28

16

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

pärast esimest volitust

1

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

põhj E

2

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

§ 15

1. osa:„märgib julgestusmeetmete ... nõuetekohasel riskihindamisel”

2. osa:„nõuab sellega seoses ... tõelist lisandväärtust”

8.   Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007, B6-0095/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0078/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| § 1 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 601, 90, 7 |
| § 2 | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 5 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 8 | 3 | PSE, Verts/ALE | | - | |
| 7 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 8 | 4 | PSE, Verts/ALE | | - | |
| 5 | PSE, Verts/ALE | | - | |
| 8 | GUE/NGL | | - | |
| 9 | GUE/NGL | NH | - | 135, 545, 16 |
| § 9 | § | originaaltekst | NH | + | 528, 134, 42 |
| pärast § 9 | 10 | GUE/NGL | NH | - | 296, 364, 40 |
| neljas volitus | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| põhj B | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| põhj D | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast põhj D | 1 | Verts/ALE | osa | | |
| 1/EH | - | 278, 345, 60 |
| 2 | ↓ | |
| põhj E | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast põhj E | 2 | Verts/ALE | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0078/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0085/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0087/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0088/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0093/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0095/2007 | | PSE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0078/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

§ 1

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

601, 90, 7

§ 2

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 5

6

GUE/NGL

-

§ 8

3

PSE, Verts/ALE

-

7

GUE/NGL

-

pärast § 8

4

PSE, Verts/ALE

-

5

PSE, Verts/ALE

-

8

GUE/NGL

-

9

GUE/NGL

NH

-

135, 545, 16

§ 9

§

originaaltekst

NH

+

528, 134, 42

pärast § 9

10

GUE/NGL

NH

-

296, 364, 40

neljas volitus

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

põhj B

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

põhj D

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast põhj D

1

Verts/ALE

osa

1/EH

-

278, 345, 60

2

↓

põhj E

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast põhj E

2

Verts/ALE

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0078/2007

Verts/ALE

↓

B6-0085/2007

ALDE

↓

B6-0087/2007

PPE-DE

↓

B6-0088/2007

UEN

↓

B6-0093/2007

GUE/NGL

↓

B6-0095/2007

PSE

↓

Taotlused nimeliseks hääletuseks

GUE/NGL: me-d 9, 10

Verts/ALE: §-d 1 (2. osa), 9

Taotlused eraldi hääletuseks

GUE/NGL: § 9

PPE-DE Põhj D ja E

Verts/ALE: § 9

Taotlused osade kaupa hääletuseks

GUE/NGL

neljas volitus

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „Euroopa julgeolekustrateegia rakendamist ja eelkõige”

2. osa: need sõnad

põhj B

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „Euroopa julgeolekustrateegias,”

2. osa: need sõnad

Verts/ALE, GUE/NGL

§ 1

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamisega seotud koostöö propageerimise põhialus ja”

2. osa: need sõnad

PSE

me 1

1. osa:„võttes arvesse ÜRO ... tuumarelvade arsenali;”

2. osa:„kui ka ELi liikmesriikide ... väljaviimiseks;”

Mitmesugust

Vytautas Landsbergis esitas lõike 2 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu:

2. kutsub kõiki oma tegevusega tuumarelva leviku tõkestamise režiimi rikkuvaid riike üles lõpetama rumal ja vastutustundetu käitumine ning täitma NPTga võetud kohustusi igakülgselt; kordab NPTga mitteühinenud riikidele esitatud üleskutset järgida vabatahtlikult lepingu sätteid ja ühineda lepinguga;

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Raport: Klamt A6-0004/2007

resolutsioon

Poolt: 544

ALDE: Ali, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

ITS: Buruiană-Aprodu, Moisuc, Mussolini

NI: De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Badia i Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 19

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Železný

ITS: Mote

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

Erapooletuid: 56

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Popeangă, Romagnoli, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Baco, Belohorská, Helmer

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Poolt:
  Neena Gill, Rainer Wieland, Poul Nyrup Rasmussen

2.   Raport: Hasse Ferreira A6-0057/2007

neljas taane

Poolt: 572

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

ITS: Buruiană-Aprodu, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Belohorská, De Michelis, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Gobbo, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 97

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Husmenova, in 't Veld, Juknevičienė, Maaten, Manders, Mulder, Resetarits, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Seppänen, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Mote

NI: Allister, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Casini, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Wohlin

UEN: Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Lucas, Schlyter, Smith

Erapooletuid: 34

ALDE: Lynne, Savi, Starkevičiūtė

0GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kohlíček, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

ITS: Claeys, Vanhecke

NI: Baco, Martin Hans-Peter

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

3.   RC-B6-0078/2007 - Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine

lõige 1/2

Poolt: 601

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Maštálka, Musacchio, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, de Villiers

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Belohorská, De Michelis, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Vastu: 90

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PSE: Christensen, Corbey, De Rossa, Schaldemose, Scheele

UEN: Berlato, Foglietta, Kuźmiuk, Podkański, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 7

GUE/NGL: Adamou, Meyer Pleite, Remek

ITS: Mote, Stănescu

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Vastu:
  Roberto Musacchio, Poul Nyrup Rasmussen, Britta Thomsen

4.   RC-B6-0078/2007 - Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine

muudatusettepanek 9

Poolt: 135

ALDE: Andria, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis

ITS: Mussolini

NI: De Michelis, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Böge, Fajmon, Hennicot-Schoepges, Mantovani, Zahradil

PSE: Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Bösch, Borrell Fontelles, Carlotti, Castex, Chiesa, Corbett, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Martin David, Matsouka, Muscat, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Scheele, Sifunakis, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 545

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Baco, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chervenyakov, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Rossa, Díez González, Dîncu, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Leinen, Lévai, Locatelli, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Piecyk, Pittella, Podgorean, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Schulz, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Ţicău, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Buitenweg

Erapooletuid: 16

ALDE: Bowles, Chatzimarkakis, Davies, Hall, in 't Veld, Lynne, Matsakis, Starkevičiūtė, Väyrynen

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Belohorská

PPE-DE: Wijkman

PSE: Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Poolt:
  Fiona Hall, Inger Segelström, Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh, Åsa Westlund

Vastu:
  Linda McAvan

Erapooletuid:
  Manolis Mavrommatis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Graham Watson, Erika Mann

5.   RC-B6-0078/2007 - Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine

lõige 9

Poolt: 528

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Bărbuleţiu, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Chatzimarkakis, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Brie, Flasarová, Guidoni, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Tomczak

ITS: Mihăescu, Mussolini

NI: De Michelis, Giertych, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Didžiokas, Gobbo, Krasts, Kristovskis, Kuc, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Speroni, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Lagendijk, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Smith, Staes

Vastu: 134

ALDE: Andria, Busk, Christova, Gentvilas, Kacin, Kułakowski, Lambsdorff, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Liotard, McDonald, Musacchio, Portas, Rizzo, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Železný

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Mölzer, Mote, Popeangă, Romagnoli, Vanhecke

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Cabrnoch, Callanan, Dimitrov Martin, Doorn, Esteves, Fajmon, Freitas, Gyürk, Hannan, Hennicot-Schoepges, Hybášková, Jackson, Kamall, Kónya-Hamar, Liese, Lombardo, Nicholson, Parish, Pinheiro, Reul, Roithová, Strejček, Sumberg, Szabó, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil

PSE: Calabuig Rull, Capoulas Santos, Harangozó, Kirilov, Koterec, Mikko, Morgan, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Rasmussen, Siwiec, Stockmann, Ţicău

UEN: Angelilli, Berlato, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Bennahmias, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hassi, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 42

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Uca

IND/DEM: Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Lang, Le Rachinel, Moisuc, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Belohorská, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Heaton-Harris, Kirkhope, McMillan-Scott, Purvis, Škottová, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zvěřina

UEN: Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Poolt:
  Poul Nyrup Rasmussen

Vastu:
  Adamos Adamou, Bart Staes, Tobias Pflüger, Kyriacos Triantaphyllides, Sahra Wagenknecht, Roberto Musacchio, Thomas Wise

6.   RC-B6-0078/2007 - Tuumarelvastuse vähendamine ja desarmeerimine

muudatusettepanek 10

Poolt: 296

ALDE: Cocilovo, Harkin, Ortuondo Larrea, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Tomczak, de Villiers

NI: De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Itälä, Kauppi, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Stubb, Trakatellis, Vakalis, Vatanen, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 364

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Železný

ITS: Mote, Mussolini

NI: Allister, Belohorská, Helmer, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Casaca

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Erapooletuid: 40

ALDE: Bowles, Costa, Davies, Drčar Murko, Hall, in 't Veld, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Väyrynen

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Baco

PSE: Hänsch, Hamon, Mann Erika

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Poolt:
  Fiona Hall, Koenraad Dillen

Vastu:
  Britta Thomsen

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2007)0065

Ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika ***I

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika kohta (KOM(2005)0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0375) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0375) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0279/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0279/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0004/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0004/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2005)0156

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2007 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 862/2007) lõplikule kujule.)

P6_TA(2007)0066

Parlamentidevaheliste delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseis

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon parlamentidevaheliste delegatsioonide arvu ja nende arvulise koosseisu kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 188; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 188;

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2004. aasta otsust parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide ja parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevate delegatsioonide arvu kohta; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2004. aasta otsust parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide ja parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevate delegatsioonide arvu kohta; (1)

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2004. aasta otsust parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide ja parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevate delegatsioonide arvulise koosseisu kohta; (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2004. aasta otsust parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide ja parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevate delegatsioonide arvulise koosseisu kohta; (2)

| 1. | otsustab muuta alltoodud parlamentidevaheliste delegatsioonide liikmete arvu järgmiselt:






  delegatsioon Kagu-Euroopa riikidega suhtlemiseks | 25 liiget |
| --- | --- | --- |
| delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks | 19 liiget |
| delegatsioon Iisraeliga suhtlemiseks | 25 liiget |
| delegatsioon Palestiina Seadusandliku Nõukoguga suhtlemiseks | 25 liiget |
| delegatsioon Magribi riikide ja Araabia Magribi Liiduga (k.a Liibüa) suhtlemiseks | 25 liiget |
| delegatsioon Mašreki riikidega suhtlemiseks | 23 liiget |
| delegatsioon Pärsia lahe riikidega (k.a Jeemen) suhtlemiseks | 19 liiget |
| delegatsioon Iraaniga suhtlemiseks | 21 liiget |
| delegatsioon Ameerika Ühendriikidega suhtlemiseks | 42 liiget |
| delegatsioon Kanadaga suhtlemiseks | 22 liiget |
| delegatsioon Kesk-Ameerika riikidega suhtlemiseks | 26 liiget |
| delegatsioon Andide Ühenduse riikidega suhtlemiseks | 20 liiget |
| delegatsioon Mercosuriga suhtlemiseks | 28 liiget |
| delegatsioon Jaapaniga suhtlemiseks | 28 liiget |
| delegatsioon Hiina Rahvavabariigiga suhtlemiseks | 39 liiget |
| delegatsioon Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooniga (ASEAN) suhtlemiseks | 22 liiget |
| delegatsioon Korea poolsaarega suhtlemiseks | 17 liiget |
| delegatsioon Austraalia ja Uus-Meremaaga suhtlemiseks | 24 liiget |
| delegatsioon Lõuna-Aafrikaga suhtlemiseks | 17 liiget; |

1.

otsustab muuta alltoodud parlamentidevaheliste delegatsioonide liikmete arvu järgmiselt:

delegatsioon Kagu-Euroopa riikidega suhtlemiseks

25 liiget

delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks

19 liiget

delegatsioon Iisraeliga suhtlemiseks

25 liiget

delegatsioon Palestiina Seadusandliku Nõukoguga suhtlemiseks

25 liiget

delegatsioon Magribi riikide ja Araabia Magribi Liiduga (k.a Liibüa) suhtlemiseks

25 liiget

delegatsioon Mašreki riikidega suhtlemiseks

23 liiget

delegatsioon Pärsia lahe riikidega (k.a Jeemen) suhtlemiseks

19 liiget

delegatsioon Iraaniga suhtlemiseks

21 liiget

delegatsioon Ameerika Ühendriikidega suhtlemiseks

42 liiget

delegatsioon Kanadaga suhtlemiseks

22 liiget

delegatsioon Kesk-Ameerika riikidega suhtlemiseks

26 liiget

delegatsioon Andide Ühenduse riikidega suhtlemiseks

20 liiget

delegatsioon Mercosuriga suhtlemiseks

28 liiget

delegatsioon Jaapaniga suhtlemiseks

28 liiget

delegatsioon Hiina Rahvavabariigiga suhtlemiseks

39 liiget

delegatsioon Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooniga (ASEAN) suhtlemiseks

22 liiget

delegatsioon Korea poolsaarega suhtlemiseks

17 liiget

delegatsioon Austraalia ja Uus-Meremaaga suhtlemiseks

24 liiget

delegatsioon Lõuna-Aafrikaga suhtlemiseks

17 liiget;

| 2. | otsustab delegatsiooni Lõuna-Aasia riikide ja Lõuna-Aasia Regionaalse Koostöö Assotsiatsiooniga (SAARC) suhtlemiseks jagada kolmeks eraldi delegatsiooniks ning määrata nende liikmete arvu järgmiselt:






  elegatsioon Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks | 20 liiget |
| --- | --- | --- |
| delegatsioon Indiaga suhtlemiseks | 22 liiget |
| delegatsioon Afganistaniga suhtlemiseks | 16 liiget; |

2.

otsustab delegatsiooni Lõuna-Aasia riikide ja Lõuna-Aasia Regionaalse Koostöö Assotsiatsiooniga (SAARC) suhtlemiseks jagada kolmeks eraldi delegatsiooniks ning määrata nende liikmete arvu järgmiselt:

elegatsioon Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks

20 liiget

delegatsioon Indiaga suhtlemiseks

22 liiget

delegatsioon Afganistaniga suhtlemiseks

16 liiget;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teadmiseks nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teadmiseks nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 635.

(2)  ELT C 140 E, 9.6.2005, lk 49.

P6_TA(2007)0067

Euroopa Lennundusohutusamet ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (KOM(2005)0579 - C6-0403/2006 - 2005/0228(COD))

(Kaasotsustamismenetlus esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0579) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0579) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0403/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0403/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0023/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0023/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | on seisukohal, et õigusloome ettepanekus toodud võrdlussumma peab olema kooskõlas finantsraamistiku rubriigi 1a ülemmääraga ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2) punkti 47 sätetega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et õigusloome ettepanekus toodud võrdlussumma peab olema kooskõlas finantsraamistiku rubriigi 1a ülemmääraga ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2) punkti 47 sätetega;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

P6_TC1-COD(2005)0228

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2007. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu15. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (3), teises põhjenduses on märgitud muu hulgas, et tuleks välja töötada asjakohased olulised nõuded, mis hõlmaksid õhusõidukite käitamist ja lennumeeskondade litsentseerimist ning kõnealuse määruse kohaldamist kolmandate riikide õhusõidukite suhtes. Määruse artiklis 7 on sätestatud, et komisjon peab esitama niipea kui võimalik Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud õhusõidukite käitamisega seotud personali ja organisatsioonide reguleerimise põhiprintsiipide, kohaldatavuse ja oluliste nõuete kohta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu15. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (3), teises põhjenduses on märgitud muu hulgas, et tuleks välja töötada asjakohased olulised nõuded, mis hõlmaksid õhusõidukite käitamist ja lennumeeskondade litsentseerimist ning kõnealuse määruse kohaldamist kolmandate riikide õhusõidukite suhtes. Määruse artiklis 7 on sätestatud, et komisjon peab esitama niipea kui võimalik Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud õhusõidukite käitamisega seotud personali ja organisatsioonide reguleerimise põhiprintsiipide, kohaldatavuse ja oluliste nõuete kohta.

| (2) | Ühenduses tuleks kooskõlas 7. detsembril 1944. aastal Chicagos alla kirjutatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga („Chicago konventsioon”) sätestada olulised nõuded, mida kohaldatakse õhusõidukite käitamisega seotud personali ja organisatsioonide suhtes, samuti pilootide koolituse ja tervisekontrolliga seotud isikute ja toodete suhtes. Komisjonile peaks andma volituse vajalike rakenduseeskirjade väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduses tuleks kooskõlas 7. detsembril 1944. aastal Chicagos alla kirjutatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga („Chicago konventsioon”) sätestada olulised nõuded, mida kohaldatakse õhusõidukite käitamisega seotud personali ja organisatsioonide suhtes, samuti pilootide koolituse ja tervisekontrolliga seotud isikute ja toodete suhtes. Komisjonile peaks andma volituse vajalike rakenduseeskirjade väljatöötamiseks.

| (3) | Komisjon peaks uurima, millises ulatuses tuleks tsiviillennunduse julgeoleku valdkonna ühiseeskirjade täitmise järelevalvega seotud volitused samuti tulevikus Euroopa Lennundusohutusametile (edaspidi „amet”) üle anda. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peaks uurima, millises ulatuses tuleks tsiviillennunduse julgeoleku valdkonna ühiseeskirjade täitmise järelevalvega seotud volitused samuti tulevikus Euroopa Lennundusohutusametile (edaspidi „amet”) üle anda.

| (4) | Euroopa kodanike kaitse peaks olema alati ühtlaselt kõrgel tasemel. Seega peaksid kolmandate riikide õhusõidukite lennud territooriumile, territooriumil või territooriumilt, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut, alluma asjakohasele ühenduse tasandil teostatavale järelevalvele Chicago konventsiooniga sätestatud piires. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa kodanike kaitse peaks olema alati ühtlaselt kõrgel tasemel. Seega peaksid kolmandate riikide õhusõidukite lennud territooriumile, territooriumil või territooriumilt, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut, alluma asjakohasele ühenduse tasandil teostatavale järelevalvele Chicago konventsiooniga sätestatud piires.

| (5) | Ühiste reeglite akendamine kõikide õhusõidukite suhtes ei oleks asjakohane, eelkõige lihtsa konstruktsiooniga õhusõidukite või peamiselt kohalikke lende tegevate õhusõidukite, samuti iseehitatud või eriti haruldaste ja väikesearvuliste õhusõidukite suhtes; need õhusõidukid peaksid seega jääma liikmesriikide reguleeriva kontrolli alla. Siiski tuleks tarvitusele võtta asjakohased abinõud
  lennutegevuse kergete õhusõidukitega
  üldise ohutustaseme tõstmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Ühiste reeglite akendamine kõikide õhusõidukite suhtes ei oleks asjakohane, eelkõige lihtsa konstruktsiooniga õhusõidukite või peamiselt kohalikke lende tegevate õhusõidukite, samuti iseehitatud või eriti haruldaste ja väikesearvuliste õhusõidukite suhtes; need õhusõidukid peaksid seega jääma liikmesriikide reguleeriva kontrolli alla. Siiski tuleks tarvitusele võtta asjakohased abinõud
  lennutegevuse kergete õhusõidukitega
  üldise ohutustaseme tõstmiseks.

| (6) | Erilist tähelepanu tuleks pöörata väikese stardimassiga lennukitele ja kopteritele, millega lendamine suureneb kogu ühenduse piires, mida toodetakse tööstuslikult ning mida oleks seepärast parem reguleerida ühenduse tasandil, et tagada ühtne ohutus- ja keskkonnakaitse tase. |
| --- | --- |

(6)

Erilist tähelepanu tuleks pöörata väikese stardimassiga lennukitele ja kopteritele, millega lendamine suureneb kogu ühenduse piires, mida toodetakse tööstuslikult ning mida oleks seepärast parem reguleerida ühenduse tasandil, et tagada ühtne ohutus- ja keskkonnakaitse tase.

| (7) | Ühenduse meetmete reguleerimisala tuleks selgelt määratleda, nii et saaks eksimatult kindlaks määrata isikuid, organisatsioone ja tooteid, kelle või mille suhtes käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju kohaldatakse. Meetmete reguleerimisala tuleks selgelt määratleda, viidates õhusõidukite loetelule, mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse meetmete reguleerimisala tuleks selgelt määratleda, nii et saaks eksimatult kindlaks määrata isikuid, organisatsioone ja tooteid, kelle või mille suhtes käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju kohaldatakse. Meetmete reguleerimisala tuleks selgelt määratleda, viidates õhusõidukite loetelule, mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata.

| (8) | Lennundustooteid, osi ja seadmeid, ärilise lennutranspordiga tegelevaid ettevõtjaid, samuti piloote ning nende koolituse ja tervisekontrolliga seotud isikuid, tooteid ja organisatsioone tuleks sertifitseerida või litsentseerida, kui on tuvastatud, et need vastavad olulistele nõuetele, mida ühendus peab sätestama kooskõlas Chicago konventsiooniga ettenähtud standarditega. Komisjonile tuleks anda volitus vajalike rakenduseeskirjade väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Lennundustooteid, osi ja seadmeid, ärilise lennutranspordiga tegelevaid ettevõtjaid, samuti piloote ning nende koolituse ja tervisekontrolliga seotud isikuid, tooteid ja organisatsioone tuleks sertifitseerida või litsentseerida, kui on tuvastatud, et need vastavad olulistele nõuetele, mida ühendus peab sätestama kooskõlas Chicago konventsiooniga ettenähtud standarditega. Komisjonile tuleks anda volitus vajalike rakenduseeskirjade väljatöötamiseks.

| (9) | Nõuetekohaselt volitatud hindamisasutustel peaks olema õigus välja anda lennunduslube pilootidele, kes tegelevad
  lennutegevusega kergete õhusõidukitega
  . |
| --- | --- |

(9)

Nõuetekohaselt volitatud hindamisasutustel peaks olema õigus välja anda lennunduslube pilootidele, kes tegelevad
  lennutegevusega kergete õhusõidukitega
  .

| (10) | Kui tsentraliseeritud tegevus on liikmesriikide tasandil sertifitseerimisest tõhusam, peaks ametil olema õigus välja anda sertifikaate või lennunduslube käesoleva määruse reguleerimisvaldkonnas olevatele isikutele, organisatsioonidele ja toodetele. Samal põhjusel peaks ametil olema võimalus võtta õhusõidukite käitamisega, meeskonna kvalifikatsiooniga või kolmandate riikide õhusõidukite ohutusega seotud vajalikke meetmeid, kui see on parim viis ühtsuse tagamiseks ja siseturu toimimise hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Kui tsentraliseeritud tegevus on liikmesriikide tasandil sertifitseerimisest tõhusam, peaks ametil olema õigus välja anda sertifikaate või lennunduslube käesoleva määruse reguleerimisvaldkonnas olevatele isikutele, organisatsioonidele ja toodetele. Samal põhjusel peaks ametil olema võimalus võtta õhusõidukite käitamisega, meeskonna kvalifikatsiooniga või kolmandate riikide õhusõidukite ohutusega seotud vajalikke meetmeid, kui see on parim viis ühtsuse tagamiseks ja siseturu toimimise hõlbustamiseks.

| (11) | Ühenduse tsiviillennunduse ohutussüsteemi tõhus toimimine käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades eeldab tugevdatud koostööd komisjoni, liikmesriikide ja ameti vahel, et tuvastada ohtlikke olukordi ja võtta vajalikke heastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse tsiviillennunduse ohutussüsteemi tõhus toimimine käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades eeldab tugevdatud koostööd komisjoni, liikmesriikide ja ameti vahel, et tuvastada ohtlikke olukordi ja võtta vajalikke heastavaid meetmeid.

| (12) | Määrus (EÜ) nr 2111/2005 (4) kohustab ametit edastama komisjonile kogu teabe, mis võib olla asjakohane seoses lennuettevõtjate, kelle suhtes ohutuse tagamiseks kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, ühenduse nimekirja täiendamisega. Kui amet keeldub määruse (EÜ) nr 1592/2002 tingimuste alusel lennuettevõtjat sertifitseerimast, peab ta edastama kogu teabe, millel keeldumine põhineb, et lennuettevõtja nime oleks võimalik vajaduse korral nimetatud ühenduse nimekirja kanda. |
| --- | --- |

(12)

Määrus (EÜ) nr 2111/2005 (4) kohustab ametit edastama komisjonile kogu teabe, mis võib olla asjakohane seoses lennuettevõtjate, kelle suhtes ohutuse tagamiseks kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, ühenduse nimekirja täiendamisega. Kui amet keeldub määruse (EÜ) nr 1592/2002 tingimuste alusel lennuettevõtjat sertifitseerimast, peab ta edastama kogu teabe, millel keeldumine põhineb, et lennuettevõtja nime oleks võimalik vajaduse korral nimetatud ühenduse nimekirja kanda.

| (13) | Ohutuskultuuri edendamiseks ja käesoleva määrusega hõlmatud valdkondade regulatiivse süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks on vaja, et intsidentide ja juhtumite pealtnägijad nendest ise teatavad. Sellist teatamist soodustaks karistamisele mitte suunatud õhkkonna loomine, samuti peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid sellise teabe ja selle edastajate
  kaitsmiseks
  . |
| --- | --- |

(13)

Ohutuskultuuri edendamiseks ja käesoleva määrusega hõlmatud valdkondade regulatiivse süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks on vaja, et intsidentide ja juhtumite pealtnägijad nendest ise teatavad. Sellist teatamist soodustaks karistamisele mitte suunatud õhkkonna loomine, samuti peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid sellise teabe ja selle edastajate
  kaitsmiseks
  .

| (14) | Käesoleva
  määrusega kehtestatakse tsiviillennunduse üldiste tehniliste nõuete ja haldusmenetluste määratlemise ja rakendamise asjakohane ja terviklik raamistik. Seepärast tuleks õigeaegselt kehtetuks tunnistada nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusmenetluste kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (5) III lisa ning nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/670/EMÜ (lennunduspersonali lennunduslubade vastastikuse tunnustamise kohta tsiviillennunduses) (6) tervikuna, ilma et see mõjutaks nende õigusaktide alusel juba sertifitseeritud või litsentseeritud tooteid, isikuid ja organisatsioone. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva
  määrusega kehtestatakse tsiviillennunduse üldiste tehniliste nõuete ja haldusmenetluste määratlemise ja rakendamise asjakohane ja terviklik raamistik. Seepärast tuleks õigeaegselt kehtetuks tunnistada nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusmenetluste kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (5) III lisa ning nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/670/EMÜ (lennunduspersonali lennunduslubade vastastikuse tunnustamise kohta tsiviillennunduses) (6) tervikuna, ilma et see mõjutaks nende õigusaktide alusel juba sertifitseeritud või litsentseeritud tooteid, isikuid ja organisatsioone.

| (15) | Käesolevas määruses ette nähtud meetmed põhinevad ameti arvamusel (7), mis esitati vastavalt määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 12 lõike 2 punktile b ja artikli 14 lõikele 1. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas määruses ette nähtud meetmed põhinevad ameti arvamusel (7), mis esitati vastavalt määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 12 lõike 2 punktile b ja artikli 14 lõikele 1.

| (16) | Liikmesriike kutsutakse üles tagama, et osa volituste ametile üleandmise korral riigiasutuste eelarveid ning lõive ja tasusid vastavalt vähendataks. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriike kutsutakse üles tagama, et osa volituste ametile üleandmise korral riigiasutuste eelarveid ning lõive ja tasusid vastavalt vähendataks.

| (17) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1592/2002 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1592/2002 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Algmääruse muudatused

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1592/2002 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 2 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt f:






  „f) | võrdsete võimaluste tagamine kõikidele rahvusvahelisel lennundusturul osalejatele.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt f:

„f)

võrdsete võimaluste tagamine kõikidele rahvusvahelisel lennundusturul osalejatele.”

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti f asendatakse järgmisega:






  „f) | kvalifitseeritud
  üksus - organ
  , kes võib ameti või riikliku lennuameti kontrolli all ja vastutusel teostada sertifitseerimisega seotud ülesandeid;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti f asendatakse järgmisega:

„f)

kvalifitseeritud
  üksus - organ
  , kes võib ameti või riikliku lennuameti kontrolli all ja vastutusel teostada sertifitseerimisega seotud ülesandeid;”

| b) | lisatakse järgmised punktid h-o:






  „h) | lennuettevõtja - juriidiline või füüsiline isik, kes käitab või kavatseb käitada üht või mitut õhusõidukit; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid h-o:

„h)

lennuettevõtja - juriidiline või füüsiline isik, kes käitab või kavatseb käitada üht või mitut õhusõidukit;

| i) | äriline lennutegevus - tasuline lennundustegevus ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, mille puhul klient ei ole otseselt ega kaudselt selle lepingu alusel kasutatava õhusõiduki omanik ja ettevõtja ei ole otseselt ega kaudselt kliendi töötaja; |
| --- | --- |

i)

äriline lennutegevus - tasuline lennundustegevus ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, mille puhul klient ei ole otseselt ega kaudselt selle lepingu alusel kasutatava õhusõiduki omanik ja ettevõtja ei ole otseselt ega kaudselt kliendi töötaja;

| j) | keerukas mootoriga õhusõiduk:






  i) | lennuk:






  — | maksimaalse sertifitseeritud stardimassiga üle 5 700 kg või; |
| --- | --- | --- | --- |

j)

keerukas mootoriga õhusõiduk:

i)

lennuk:

—

maksimaalse sertifitseeritud stardimassiga üle 5 700 kg või;

| — | suurima lubatud reisijakohtade arvuga üle
  19
  või; |
| --- | --- |

—

suurima lubatud reisijakohtade arvuga üle
  19
  või;

| — | mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt 2 piloodist koosneva meeskonnaga
  või
  ; |
| --- | --- |

—

mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt 2 piloodist koosneva meeskonnaga
  või
  ;

| ii) | kopter:






  — | maksimaalse sertifitseeritud stardimassiga üle 3 175 kg või; |
| --- | --- | --- |

ii)

kopter:

—

maksimaalse sertifitseeritud stardimassiga üle 3 175 kg või;

| — | suurima lubatud reisijakohtade arvuga üle
  9
  või; |
| --- | --- |

—

suurima lubatud reisijakohtade arvuga üle
  9
  või;

| — | mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt 2 piloodist koosneva meeskonnaga; või |
| --- | --- |

—

mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt 2 piloodist koosneva meeskonnaga; või

| iii) | kopterlennuk; |
| --- | --- |

iii)

kopterlennuk;

| k) | kerge õhusõiduk - õhusõiduk:








  — | mille suurim stardimass ei ületa 2 000 kg; |
| --- | --- | --- |

k)

kerge õhusõiduk - õhusõiduk:

—

mille suurim stardimass ei ületa 2 000 kg;

| — | milles on maksimaalselt 5 reisijakohta; |
| --- | --- |

—

milles on maksimaalselt 5 reisijakohta;

| l) | lennutegevus kergete õhusõidukitega
  - muu kui äriline
  lennutegevus kerge õhusõidukiga
  ; |
| --- | --- |

l)

lennutegevus kergete õhusõidukitega
  - muu kui äriline
  lennutegevus kerge õhusõidukiga
  ;

| m) | hindamisasutus - asutus, mis võib hinnata juriidiliste või füüsiliste isikute vastavust eeskirjadele, mis on kehtestatud vastavuse tagamiseks käesolevas määruses sätestatud oluliste nõuetega, ja väljastada vastava sertifikaadi; |
| --- | --- |

m)

hindamisasutus - asutus, mis võib hinnata juriidiliste või füüsiliste isikute vastavust eeskirjadele, mis on kehtestatud vastavuse tagamiseks käesolevas määruses sätestatud oluliste nõuetega, ja väljastada vastava sertifikaadi;

| n) | õhusõidukit jäljendav koolitusseade - mis tahes liiki seade, milles lennutingimusi simuleeritakse maa peal; nende hulka kuuluvad lennusimulaatorid, lennutreeningseadmed, lennu- ja navigatsiooniprotseduuride koolitusseadmed ning põhiinstrumentide koolitusseadmed; |
| --- | --- |

n)

õhusõidukit jäljendav koolitusseade - mis tahes liiki seade, milles lennutingimusi simuleeritakse maa peal; nende hulka kuuluvad lennusimulaatorid, lennutreeningseadmed, lennu- ja navigatsiooniprotseduuride koolitusseadmed ning põhiinstrumentide koolitusseadmed;

| o) | pädevus - piloodi lennundusloale kantav märge, millega nähakse ette selle loaga seotud eritingimused, õigused või piirangud.” |
| --- | --- |

o)

pädevus - piloodi lennundusloale kantav märge, millega nähakse ette selle loaga seotud eritingimused, õigused või piirangud.”

| 3) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | registreeritud liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui nende ametlik ohutuse järelevalve on delegeeritud kolmandale riigile ning nende kasutajaks ei ole ühenduse ettevõtja; või” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

registreeritud liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui nende ametlik ohutuse järelevalve on delegeeritud kolmandale riigile ning nende kasutajaks ei ole ühenduse ettevõtja; või”

| ii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | registreeritud kolmandas riigis ning mida kasutab ettevõtja, mille tegevuse järelevalve tagab liikmesriik või mida kasutab lendudel ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole ettevõtja, kelle tegevuskoht või elukoht on ühenduses; või” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

registreeritud kolmandas riigis ning mida kasutab ettevõtja, mille tegevuse järelevalve tagab liikmesriik või mida kasutab lendudel ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole ettevõtja, kelle tegevuskoht või elukoht on ühenduses; või”

| iii) | lisatakse järgmine punkt d:






  „d) | registreeritud kolmandas riigis või registreeritud liikmesriigis, mis on ametliku ohutuse järelevalve delegeerinud kolmandale riigile ning mida kasutab kolmanda riigi ettevõtja lendudel ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole.” |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt d:

„d)

registreeritud kolmandas riigis või registreeritud liikmesriigis, mis on ametliku ohutuse järelevalve delegeerinud kolmandale riigile ning mida kasutab kolmanda riigi ettevõtja lendudel ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole.”

| iv) | lõike 1 viimasest lausest kustutatakse sõnad „välja arvatud juhul, kui nende ametlik ohutuse kontroll on delegeeritud kolmandale riigile ning nende kasutajaks ei ole ühenduse ettevõtja;” |
| --- | --- |

iv)

lõike 1 viimasest lausest kustutatakse sõnad „välja arvatud juhul, kui nende ametlik ohutuse kontroll on delegeeritud kolmandale riigile ning nende kasutajaks ei ole ühenduse ettevõtja;”

| b) | lisatakse järgmised lõiked 1a ja 1b:
  „1a)   Lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõiduki käitamisega seotud personal peab vastama käesoleva määruse nõuetele.


  1b)   Lõike 1 punktides b, c ja d nimetatud õhusõidukite lennutegevus peab vastama käesoleva määruse nõuetele.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked 1a ja 1b:

„1a)   Lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõiduki käitamisega seotud personal peab vastama käesoleva määruse nõuetele.

1b)   Lõike 1 punktides b, c ja d nimetatud õhusõidukite lennutegevus peab vastama käesoleva määruse nõuetele.”

| c) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõikeid 1, 1a ja 1b ei kohaldata II lisas nimetatud õhusõidukite suhtes.” |
| --- | --- |

c)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikeid 1, 1a ja 1b ei kohaldata II lisas nimetatud õhusõidukite suhtes.”

| 4) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „liikmesriigis registreeritud” sõnadega „artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „liikmesriigis registreeritud” sõnadega „artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud”;

| ii) | punktis d asendatakse sõnad „toodete konstrueerimise, valmistamise ja hooldamise” sõnadega „toodete hooldamise”; |
| --- | --- |

ii)

punktis d asendatakse sõnad „toodete konstrueerimise, valmistamise ja hooldamise” sõnadega „toodete hooldamise”;

| iii) | lisatakse järgmine punkt da:






  „da) | Toodete, osade ja seadmete konstrueerimise ja valmistamise eest vastutavad organisatsioonid peavad näitama, et neil on võimed ja vahendid oma volitustega seotud kohustuste täitmiseks. Neid võimeid ja vahendeid kinnitatakse organisatsioonile tunnustuse andmisega. Tunnustatud organisatsioonidele antud volitused ning tunnustuse kohaldamisala määratletakse tunnustamistingimustes.” |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt da:

„da)

Toodete, osade ja seadmete konstrueerimise ja valmistamise eest vastutavad organisatsioonid peavad näitama, et neil on võimed ja vahendid oma volitustega seotud kohustuste täitmiseks. Neid võimeid ja vahendeid kinnitatakse organisatsioonile tunnustuse andmisega. Tunnustatud organisatsioonidele antud volitused ning tunnustuse kohaldamisala määratletakse tunnustamistingimustes.”

| b) | lisatakse järgmine lõige 2a:
  „2a.   Artikli 4 lõike 1 punktis a nimetatud õhusõidukid ja neile paigaldatud tooted, osad ja seadmed peavad vastama käesoleva artikli lõike 2 punktide a, b ja da nõuetele.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 2a:

„2a.   Artikli 4 lõike 1 punktis a nimetatud õhusõidukid ja neile paigaldatud tooted, osad ja seadmed peavad vastama käesoleva artikli lõike 2 punktide a, b ja da nõuetele.”

| c) | lõiget 4 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktile e lisatakse alapunktid iv, v ja vi järgmiselt:






  „iv) | hooldustööde lennundustehniliste töötajate tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava, millega tagatakse vastavus lõike 2 punkti e nõuetele; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

i)

punktile e lisatakse alapunktid iv, v ja vi järgmiselt:

„iv)

hooldustööde lennundustehniliste töötajate tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava, millega tagatakse vastavus lõike 2 punkti e nõuetele;

| v) | pilootide tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava, millega tagatakse vastavus artiklile 6a; |
| --- | --- |

v)

pilootide tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava, millega tagatakse vastavus artiklile 6a;

| vi) | minimaalvarustuse üldloetelu ja konkreetse lennutegevuse liigi täiendavad lennukõlblikkuse nõuded, millega tagatakse vastavus artikli 6b nõuetele.” |
| --- | --- |

vi)

minimaalvarustuse üldloetelu ja konkreetse lennutegevuse liigi täiendavad lennukõlblikkuse nõuded, millega tagatakse vastavus artikli 6b nõuetele.”

| ii) | punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | organisatsioonidele lõike 2 punktidega d, da ja f ettenähtud tunnustuse andmise, selle kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või tühistamise tingimusi ning tingimusi, mille puhul nimetatud tunnustust ei ole tarvis taotleda;” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

organisatsioonidele lõike 2 punktidega d, da ja f ettenähtud tunnustuse andmise, selle kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või tühistamise tingimusi ning tingimusi, mille puhul nimetatud tunnustust ei ole tarvis taotleda;”

| iii) | lisatakse järgmine punkt j:






  „j) | artikli 4 lõike 1 punktides c ja d nimetatud õhusõidukite olulistele nõuetele vastavuse tõendamise kord.” |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt j:

„j)

artikli 4 lõike 1 punktides c ja d nimetatud õhusõidukite olulistele nõuetele vastavuse tõendamise kord.”

| d) | lõikele 5 lisatakse järgmine punkt d:






  „d) | ei kehtestaks artikli 4 lõike 1 punktides c ja d nimetatud õhusõidukite suhtes nõudeid, mis oleksid kokkusobimatud liikmesriikide Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga (edaspidi ICAO) seotud kohustustega.” |
| --- | --- | --- |

d)

lõikele 5 lisatakse järgmine punkt d:

„d)

ei kehtestaks artikli 4 lõike 1 punktides c ja d nimetatud õhusõidukite suhtes nõudeid, mis oleksid kokkusobimatud liikmesriikide Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga (edaspidi ICAO) seotud kohustustega.”

| 5) | Artikli 6 järele lisatakse järgmised artiklid 6a ja 6b:
  „Artikkel 6a
  Pilootide lennundusload
  1.   Artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud piloodid ja pilootide koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud organisatsioonid, õhusõidukit jäljendavad seadmed ja isikud peavad vastama III lisas sätestatud olulistele nõuetele.
  2.   Piloot võib juhtida õhusõidukit vaid siis, kui tal on teostatavale lennule vastav lennundusluba ja tervisetõend.
  Piloodile väljastatakse lennundusluba, kui on tõendatud tema vastavus eeskirjadele, mis on kehtestatud teoreetiliste teadmiste, praktiliste oskuste ja keeleoskusega seotud oluliste nõuete täitmise tagamiseks. Sellise lennundusloa võib väljastada hindamisasutus, kui loaga antavad õigused piirduvad
  lennutegevusega kergete õhusõidukitega
  .
  Piloodile väljastatakse tervisetõend, kui on tõendatud tema vastavus eeskirjadele, mis on kehtestatud terviseseisundiga seotud oluliste nõuete täitmise tagamiseks. Tervisetõendeid väljastavad lennundusarstid või lennundusmeditsiinikeskused, välja arvatud
  lennutegevuses kergete õhusõidukitega
  osalevatele pilootidele, kellele võib tõendi väljastada üldarst.
  Lennundusloale ja tervisetõendile märgitakse piloodile antud õigused ning loa ja tõendi kohaldamisala.
  Artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud õhusõidukite käitamisega seotud pilootide puhul võib teises ja kolmandas lõigus kehtestatud nõuete täitmiseks tunnustada kolmanda riigi poolt või nimel väljastatud lennunduslube ja tervisetõendeid.
  3.   Hindamisasutuste, pilootide koolitusorganisatsioonide ja pilootide terviseseisundi hindamise eest vastutavate organisatsioonide võimet täita oma õigustega seotud kohustusi lubade ja tervisetõendite väljastamisel tunnustatakse sertifikaadi väljastamisega.
  Organisatsioonile väljastatakse sertifikaat, kui on tõendatud organisatsiooni vastavus eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.
  Sertifikaadile märgitakse sellega antavad õigused.
  4.   Pilootide koolitamiseks kasutataval õhusõidukit jäljendaval seadmel peab olema sertifikaat. See sertifikaat väljastatakse, kui on tõendatud, et seade vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.
  5.   Pilootide koolituse või nende pädevuse või terviseseisundi hindamise eest vastutaval isikul peab olema sellekohane tunnistus.
  See tunnistus väljastatakse, kui on tõendatud, et taotleja vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.
  Tunnistusele märgitakse sellega antavad õigused.
  6.   Komisjon võtab artikli 54 lõikes 3 sätestatud korras vastu käesoleva artikli rakenduseeskirjad. Eeskirjades sätestatakse eelkõige:






  a) | pilootide lennunduslubade eri pädevusastmed ja tervisetõendite kategooriad eri liiki tegevuste sooritamiseks; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 6 järele lisatakse järgmised artiklid 6a ja 6b:

„Artikkel 6a

Pilootide lennundusload

1.   Artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud piloodid ja pilootide koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud organisatsioonid, õhusõidukit jäljendavad seadmed ja isikud peavad vastama III lisas sätestatud olulistele nõuetele.

2.   Piloot võib juhtida õhusõidukit vaid siis, kui tal on teostatavale lennule vastav lennundusluba ja tervisetõend.

Piloodile väljastatakse lennundusluba, kui on tõendatud tema vastavus eeskirjadele, mis on kehtestatud teoreetiliste teadmiste, praktiliste oskuste ja keeleoskusega seotud oluliste nõuete täitmise tagamiseks. Sellise lennundusloa võib väljastada hindamisasutus, kui loaga antavad õigused piirduvad
  lennutegevusega kergete õhusõidukitega
  .

Piloodile väljastatakse tervisetõend, kui on tõendatud tema vastavus eeskirjadele, mis on kehtestatud terviseseisundiga seotud oluliste nõuete täitmise tagamiseks. Tervisetõendeid väljastavad lennundusarstid või lennundusmeditsiinikeskused, välja arvatud
  lennutegevuses kergete õhusõidukitega
  osalevatele pilootidele, kellele võib tõendi väljastada üldarst.

Lennundusloale ja tervisetõendile märgitakse piloodile antud õigused ning loa ja tõendi kohaldamisala.

Artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud õhusõidukite käitamisega seotud pilootide puhul võib teises ja kolmandas lõigus kehtestatud nõuete täitmiseks tunnustada kolmanda riigi poolt või nimel väljastatud lennunduslube ja tervisetõendeid.

3.   Hindamisasutuste, pilootide koolitusorganisatsioonide ja pilootide terviseseisundi hindamise eest vastutavate organisatsioonide võimet täita oma õigustega seotud kohustusi lubade ja tervisetõendite väljastamisel tunnustatakse sertifikaadi väljastamisega.

Organisatsioonile väljastatakse sertifikaat, kui on tõendatud organisatsiooni vastavus eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

Sertifikaadile märgitakse sellega antavad õigused.

4.   Pilootide koolitamiseks kasutataval õhusõidukit jäljendaval seadmel peab olema sertifikaat. See sertifikaat väljastatakse, kui on tõendatud, et seade vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

5.   Pilootide koolituse või nende pädevuse või terviseseisundi hindamise eest vastutaval isikul peab olema sellekohane tunnistus.

See tunnistus väljastatakse, kui on tõendatud, et taotleja vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

Tunnistusele märgitakse sellega antavad õigused.

6.   Komisjon võtab artikli 54 lõikes 3 sätestatud korras vastu käesoleva artikli rakenduseeskirjad. Eeskirjades sätestatakse eelkõige:

a)

pilootide lennunduslubade eri pädevusastmed ja tervisetõendite kategooriad eri liiki tegevuste sooritamiseks;

| b) | lennunduslubade, lubadele kantavate pädevusmärgete, tervisetõendite, organisatsioonide ja hindamisasutuste sertifikaatide ning personali tunnistuste väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused; |
| --- | --- |

b)

lennunduslubade, lubadele kantavate pädevusmärgete, tervisetõendite, organisatsioonide ja hindamisasutuste sertifikaatide ning personali tunnistuste väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused;

| c) | lubade, lubadele kantavate pädevusmärgete, tervisetõendite, organisatsioonide sertifikaatide ja personali tunnistuste omanike õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

c)

lubade, lubadele kantavate pädevusmärgete, tervisetõendite, organisatsioonide sertifikaatide ja personali tunnistuste omanike õigused ja kohustused.

7.   Lõikes 6 nimetatud rakenduseeskirjade kehtestamisel kannab komisjon eelkõige hoolt, et need kajastaksid pilootide koolituse hetkeseisu ja parimaid tavasid ning
  teaduslikke ja tehnilisi edusamme ja
  võimaldaksid viivitamata reageerida õnnetuste ja tõsiste intsidentide väljaselgitatud põhjustele.

Artikkel 6b

Lennutegevus

1.   Artikli 4 lõike 1 punktides b, c ja d nimetatud õhusõidukite käitamine peab olema kooskõlas IV lisas sätestatud oluliste nõuetega.

2.   Ärilise lennutegevusega tegelevad ettevõtjad peavad tõendama oma võimet ja vahendeid oma õigustega kaasnevate kohustuste täitmiseks.

Neid võimeid ja vahendeid tunnustatakse sertifikaadi väljastamisega.

Sertifikaadis sätestatakse ettevõtjale antavad õigused ja lubatud lennutegevuste ulatus.

Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud õhusõidukite käitamisega seotud ettevõtjate puhul võib käesolevas lõikes kehtestatud nõuete täitmiseks tunnustada kolmanda riigi poolt või nimel väljastatud sertifikaate.

3.   Ettevõtjad, kes tegelevad mitteärilise lennutegevusega, käitades keerukaid mootoriga õhusõidukeid, peavad
  esitama deklaratsiooni, mis tõendab nende
  võimet ja vahendeid õhusõidukite käitamisega seotud kohustuste täitmiseks.

4.   Artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud salongipersonal peab vastama IV lisas sätestatud olulistele nõuetele.
  Ärilises lennutranspordis töötavatel salongipersonali liikmetel peab olema tunnistus, nagu algselt kirjeldatud OPS 1.1005 punktis d, nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1899/2006

   (8)

  tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (EU OPS) lisas; liikmesriigi äranägemisel võivad tunnistuse välja anda volitatud ettevõtjad või koolitusorganisatsioonid.

5.   Komisjon võtab artikli 54 lõikes 3 sätestatud korras vastu käesoleva artikli rakenduseeskirjad. Eeskirjades sätestatakse eelkõige:

| a) | õhusõidukite käitamise tingimused vastavalt IV lisas sätestatud olulistele nõuetele; |
| --- | --- |

a)

õhusõidukite käitamise tingimused vastavalt IV lisas sätestatud olulistele nõuetele;

| b) | lõikes 2 osutatud ettevõtja sertifikaadi väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused; |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 osutatud ettevõtja sertifikaadi väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused;

| c) | sertifikaatide omanike õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

c)

sertifikaatide omanike õigused ja kohustused;

| d) | lõikes 3 nimetatud ettevõtjate
  deklaratsioonide sisu ja väljaandmise viisid ning
  järelevalve ja inspekteerimise menetlused
  seoses deklaratsioonis nimetatud konkreetse tegevusega
  ; |
| --- | --- |

d)

lõikes 3 nimetatud ettevõtjate
  deklaratsioonide sisu ja väljaandmise viisid ning
  järelevalve ja inspekteerimise menetlused
  seoses deklaratsioonis nimetatud konkreetse tegevusega
  ;

| e) | lõikes 4 nimetatud salongipersonali tunnistuste väljastamise,
  vastastikuse tunnustamise,
  kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused; |
| --- | --- |

e)

lõikes 4 nimetatud salongipersonali tunnistuste väljastamise,
  vastastikuse tunnustamise,
  kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused;

| f) | tingimused vastavalt artikli 15b lõikele 2 ohutuse huvides lennutegevuse keelamiseks, piiramiseks või sellele tingimuste seadmiseks. |
| --- | --- |

f)

tingimused vastavalt artikli 15b lõikele 2 ohutuse huvides lennutegevuse keelamiseks, piiramiseks või sellele tingimuste seadmiseks.

6.   Lõikes 5 nimetatud rakenduseeskirjad peavad kajastama lennutegevuse valdkonna hetkeseisu ja parimaid tavasid.

Rakenduseeskirjad peavad arvesse võtma kogu ülemaailmset kogemust õhusõidukite kasutamisel ning teaduse ja tehnika edusamme.

Rakenduseeskirjad peavad võimaldama viivitamata reageerida õnnetuste ja tõsiste intsidentide väljaselgitatud põhjustele.

Need ei kehtesta artikli 4 lõike 1 punktides c ja d osutatud õhusõidukitele nõudeid, mis ei ole kooskõlas liikmesriikide ICAOga seotud kohustustega.

| 6) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Kollektiivne järelevalve
  1.   Liikmesriigid ja amet teevad koostööd tagamaks teabe kogumist (sealhulgas õhusõidukite tehnilise järelevalve teostamise teel rambil) ja teabe jagamist käesoleva määruse sätete ja selle rakenduseeskirjade tegeliku rakendamise kohta.


  2.
     
  Kui liikmesriik või amet saab teavet, mis tõendab, et teise liikmesriigi väljastatud sertifikaat ei vasta käesolevale määrusele või selle rakendussätetele ja selle tagajärjel võib tekkida tõsiselt ohtlik olukord, teatavad nad sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile.



  3.   Komisjon võtab artikli 54 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt vastu eeskirjad lõike 1 rakendamiseks, sätestades eelkõige:






  a) | teabe kogumise, vahetamise ja levitamise tingimused; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Kollektiivne järelevalve

1.   Liikmesriigid ja amet teevad koostööd tagamaks teabe kogumist (sealhulgas õhusõidukite tehnilise järelevalve teostamise teel rambil) ja teabe jagamist käesoleva määruse sätete ja selle rakenduseeskirjade tegeliku rakendamise kohta.

2.
     
  Kui liikmesriik või amet saab teavet, mis tõendab, et teise liikmesriigi väljastatud sertifikaat ei vasta käesolevale määrusele või selle rakendussätetele ja selle tagajärjel võib tekkida tõsiselt ohtlik olukord, teatavad nad sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

3.   Komisjon võtab artikli 54 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt vastu eeskirjad lõike 1 rakendamiseks, sätestades eelkõige:

a)

teabe kogumise, vahetamise ja levitamise tingimused;

| b) | tingimused õhusõidukite (sealhulgas regulaarse) tehnilise järelevalve läbiviimiseks rambil; |
| --- | --- |

b)

tingimused õhusõidukite (sealhulgas regulaarse) tehnilise järelevalve läbiviimiseks rambil;

| c) | tingimused käesolevale määrusele ja selle rakenduseeskirjadele mitte vastavate õhusõidukite lendude keelamiseks.” |
| --- | --- |

c)

tingimused käesolevale määrusele ja selle rakenduseeskirjadele mitte vastavate õhusõidukite lendude keelamiseks.”

| 7) | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   
  Komisjon võib omal algatusel või liikmesriigi või riikliku lennuameti taotlusel algatada artikli 54 lõikes 4 osutatud menetluse, et otsustada, kas käesoleva määruse kohaselt väljastatud sertifikaat vastab määrusele ja selle rakendussätetele.




  Määrusele mittevastavuse või mittetulemusliku vastavuse korral nõuab komisjon sertifikaadi väljastajalt asjakohaseid parandus- ja kaitsemeetmeid, näiteks sertifikaadi piiramist või peatamist. Lisaks kaotavad lõike 1 sätted sertifikaadi suhtes kehtivuse alates kuupäevast, mil komisjoni otsus liikmesriikidele teatavaks tehakse.




  3.
     
  Kui komisjonil on piisavad tõendid selle kohta, et lõikes 2 nimetatud väljastaja on võtnud asjakohaseid meetmeid mittevastavuse või mittetulemusliku vastavuse parandamiseks ja kaitsemeetmed ei ole enam vajalikud, otsustab ta, et lõike 1 sätted on kõnealuse sertifikaadi suhtes kehtivad. Need sätted kehtivad alates liikmesriikidele otsusest teadaandmise kuupäevast.




  4.
     
  Kuni artikli 5 lõikes 4 ja artikli 6a lõikes 6 nimetatud rakenduseeskirjade vastuvõtmiseni ning ilma, et see piiraks artikli 57 lõike 2 rakendamist, võib sertifikaate, mida käesoleva määruse kohaselt välja anda ei saa, anda välja kehtivate siseriiklike õigusaktide alusel.




  5.
     
  Kuni artikli 6b lõikes 5 nimetatud rakenduseeskirjade vastuvõtmiseni ning ilma, et see piiraks käesoleva määruse artikli 57 lõike 2 rakendamist, võib sertifikaate, mida kohaselt välja anda ei saa, anda välja kehtivate siseriiklike õigusaktide alusel või, kui see on asjakohane, määruse (EMÜ) nr 3922/91 vastavate nõuete alusel.




  6.
     
  Käesoleva artikli sätted ei piira määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja selle rakenduseeskirjade kohaldamist.
  ” |
| --- | --- |

7)

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   
  Komisjon võib omal algatusel või liikmesriigi või riikliku lennuameti taotlusel algatada artikli 54 lõikes 4 osutatud menetluse, et otsustada, kas käesoleva määruse kohaselt väljastatud sertifikaat vastab määrusele ja selle rakendussätetele.

Määrusele mittevastavuse või mittetulemusliku vastavuse korral nõuab komisjon sertifikaadi väljastajalt asjakohaseid parandus- ja kaitsemeetmeid, näiteks sertifikaadi piiramist või peatamist. Lisaks kaotavad lõike 1 sätted sertifikaadi suhtes kehtivuse alates kuupäevast, mil komisjoni otsus liikmesriikidele teatavaks tehakse.

3.
     
  Kui komisjonil on piisavad tõendid selle kohta, et lõikes 2 nimetatud väljastaja on võtnud asjakohaseid meetmeid mittevastavuse või mittetulemusliku vastavuse parandamiseks ja kaitsemeetmed ei ole enam vajalikud, otsustab ta, et lõike 1 sätted on kõnealuse sertifikaadi suhtes kehtivad. Need sätted kehtivad alates liikmesriikidele otsusest teadaandmise kuupäevast.

4.
     
  Kuni artikli 5 lõikes 4 ja artikli 6a lõikes 6 nimetatud rakenduseeskirjade vastuvõtmiseni ning ilma, et see piiraks artikli 57 lõike 2 rakendamist, võib sertifikaate, mida käesoleva määruse kohaselt välja anda ei saa, anda välja kehtivate siseriiklike õigusaktide alusel.

5.
     
  Kuni artikli 6b lõikes 5 nimetatud rakenduseeskirjade vastuvõtmiseni ning ilma, et see piiraks käesoleva määruse artikli 57 lõike 2 rakendamist, võib sertifikaate, mida kohaselt välja anda ei saa, anda välja kehtivate siseriiklike õigusaktide alusel või, kui see on asjakohane, määruse (EMÜ) nr 3922/91 vastavate nõuete alusel.

6.
     
  Käesoleva artikli sätted ei piira määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja selle rakenduseeskirjade kohaldamist.
  ”

| 8) | Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Erandina käesoleva määruse sätetest ning selle rakendamiseks vastuvõetud eeskirjadest annab amet oma pädevusvaldkonnas välja sertifikaate kolmanda riigi lennundusasutuste poolt välja antud sertifikaatide alusel vastavalt ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahelistele tunnustamislepingute sätetele.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Erandina käesoleva määruse sätetest ning selle rakendamiseks vastuvõetud eeskirjadest annab amet oma pädevusvaldkonnas välja sertifikaate kolmanda riigi lennundusasutuste poolt välja antud sertifikaatide alusel vastavalt ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahelistele tunnustamislepingute sätetele.”

| 9) | Artikli 9 järele lisatakse järgmine artikkel 9a:
  „Artikkel 9a
  Kvalifitseeritud üksused


  Kvalifitseeritud üksusele konkreetse
  sertifitseerimisega seotud
  ülesande andmisel tagab amet või asjakohane riiklik lennuamet, et niisugune kvalifitseeritud üksus vastaks
  V lisas sätestatud
  tingimustele
  .” |
| --- | --- |

9)

Artikli 9 järele lisatakse järgmine artikkel 9a:

„Artikkel 9a

Kvalifitseeritud üksused

Kvalifitseeritud üksusele konkreetse
  sertifitseerimisega seotud
  ülesande andmisel tagab amet või asjakohane riiklik lennuamet, et niisugune kvalifitseeritud üksus vastaks
  V lisas sätestatud
  tingimustele
  .”

| 10) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Soodustussätted
  1.   Käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade sätted ei takista liikmesriike viivitamata reageerimast käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva toote, isiku või organisatsiooniga seotud ettenägematule ohutusküsimusele.
  Liikmesriik teatab viivitamata ametile, komisjonile ja teistele liikmesriikidele võetud meetmetest ja nende põhjustest.
  2.   Tulenevalt artikli 16 lõikest 3 võib amet ühe kuu jooksul pärast teabe saamist vastavalt lõikele 1 kindlaks määrata, kas ohutusküsimust saab käsitleda käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade raames, tingimusel, et komisjon ei ole sama ajavahemiku jooksul esitanud vastuväiteid. Amet võtab vastu asjakohase otsuse ja saadab selle koopia komisjonile ja liikmesriikidele.
  Kui aga amet teeb kindlaks, et ohutusküsimuse põhjuseks on käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjade rakendamisest tulenev puudujääk või ebapiisav ohutustase, töötab amet välja ja avaldab arvamuse selle kohta, kas käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju peab muutma ning kas meetmed peab tühistama või neid jätkuvalt rakendama. Komisjon võib selle arvamuse alusel teha otsuse vastavalt artikli 54 lõikes 3 osutatud menetlusele. Kui meetmete rakendamist peab jätkama, tuleb seda teha kõikidel liikmesriikidel ja nende suhtes kohaldatakse artikli 8 sätteid.
  3.   Liikmesriik võib teha erandeid käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjadega ettenähtud olulistest nõuetest ettenägematutes kiireloomulistes olukordades või seoses ajaliselt piiratud tegevusvajadustega, kui sellega ei kahjustata ohutustaset. Kõikidest sellistest eranditest teavitatakse ametit, komisjoni ja teisi liikmesriike niipea, kui need korduvad või hõlmavad enam kui kahekuulist ajavahemikku.
  4.   Tulenevalt artikli 16 lõikest 3 määrab amet ühe kuu jooksul pärast teavitamist vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 kindlaks, kas erand on kooskõlas käesoleva määruse või kõigi teiste ühenduse õiguse sätete üldiste ohutuseesmärkidega. Amet edastab oma arvamuse komisjonile.
  Selle arvamuse põhjal ja vastavalt artikli 54 lõikes 4 osutatud menetlusele võib komisjon otsustada see erand tühistada.
  5.   Kui käesoleva määruse rakenduseeskirjade kohaldamisega saavutatava ohutustasemega võrdse ohutustasemeni on võimalik jõuda muude vahenditega, võib liikmesriik, hoidudes diskrimineerimisest riikkondsuse alusel, anda tunnustuse nendest rakenduseeskirjadest kõrvale kaldudes.
  Sellistel juhtudel teavitab liikmesriik ametit ja komisjoni oma kavatsusest selline tunnustus anda ning esitab põhjused, mis tõendavad vajadust asjaomasest eeskirjast kõrvale kalduda, ning tingimused, mis on kehtestatud samaväärse ohutustaseme saavutamiseks.
  6.   Vastavalt artikli 16 lõikele 3 avaldab amet kahe kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõike 5 kohast teavitamist arvamuse, kas kavandatav tunnustus vastab selles lõikes sätestatud tingimustele.
  Komisjon võib ühe kuu jooksul pärast ameti arvamuse saamist algatada artikli 54 lõikes 3 osutatud menetluse, et otsustada, kas kavandatava tunnustuse võib anda või peab selle tagasi lükkama. Kui tunnustuse võib anda, teavitab komisjon oma otsusest kõiki liikmesriike, kellel on samuti õigus seda meedet rakendada. Kõnealuse meetme suhtes kohaldatakse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

10)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Soodustussätted

1.   Käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade sätted ei takista liikmesriike viivitamata reageerimast käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva toote, isiku või organisatsiooniga seotud ettenägematule ohutusküsimusele.

Liikmesriik teatab viivitamata ametile, komisjonile ja teistele liikmesriikidele võetud meetmetest ja nende põhjustest.

2.   Tulenevalt artikli 16 lõikest 3 võib amet ühe kuu jooksul pärast teabe saamist vastavalt lõikele 1 kindlaks määrata, kas ohutusküsimust saab käsitleda käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade raames, tingimusel, et komisjon ei ole sama ajavahemiku jooksul esitanud vastuväiteid. Amet võtab vastu asjakohase otsuse ja saadab selle koopia komisjonile ja liikmesriikidele.

Kui aga amet teeb kindlaks, et ohutusküsimuse põhjuseks on käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjade rakendamisest tulenev puudujääk või ebapiisav ohutustase, töötab amet välja ja avaldab arvamuse selle kohta, kas käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju peab muutma ning kas meetmed peab tühistama või neid jätkuvalt rakendama. Komisjon võib selle arvamuse alusel teha otsuse vastavalt artikli 54 lõikes 3 osutatud menetlusele. Kui meetmete rakendamist peab jätkama, tuleb seda teha kõikidel liikmesriikidel ja nende suhtes kohaldatakse artikli 8 sätteid.

3.   Liikmesriik võib teha erandeid käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjadega ettenähtud olulistest nõuetest ettenägematutes kiireloomulistes olukordades või seoses ajaliselt piiratud tegevusvajadustega, kui sellega ei kahjustata ohutustaset. Kõikidest sellistest eranditest teavitatakse ametit, komisjoni ja teisi liikmesriike niipea, kui need korduvad või hõlmavad enam kui kahekuulist ajavahemikku.

4.   Tulenevalt artikli 16 lõikest 3 määrab amet ühe kuu jooksul pärast teavitamist vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 kindlaks, kas erand on kooskõlas käesoleva määruse või kõigi teiste ühenduse õiguse sätete üldiste ohutuseesmärkidega. Amet edastab oma arvamuse komisjonile.

Selle arvamuse põhjal ja vastavalt artikli 54 lõikes 4 osutatud menetlusele võib komisjon otsustada see erand tühistada.

5.   Kui käesoleva määruse rakenduseeskirjade kohaldamisega saavutatava ohutustasemega võrdse ohutustasemeni on võimalik jõuda muude vahenditega, võib liikmesriik, hoidudes diskrimineerimisest riikkondsuse alusel, anda tunnustuse nendest rakenduseeskirjadest kõrvale kaldudes.

Sellistel juhtudel teavitab liikmesriik ametit ja komisjoni oma kavatsusest selline tunnustus anda ning esitab põhjused, mis tõendavad vajadust asjaomasest eeskirjast kõrvale kalduda, ning tingimused, mis on kehtestatud samaväärse ohutustaseme saavutamiseks.

6.   Vastavalt artikli 16 lõikele 3 avaldab amet kahe kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõike 5 kohast teavitamist arvamuse, kas kavandatav tunnustus vastab selles lõikes sätestatud tingimustele.

Komisjon võib ühe kuu jooksul pärast ameti arvamuse saamist algatada artikli 54 lõikes 3 osutatud menetluse, et otsustada, kas kavandatava tunnustuse võib anda või peab selle tagasi lükkama. Kui tunnustuse võib anda, teavitab komisjon oma otsusest kõiki liikmesriike, kellel on samuti õigus seda meedet rakendada. Kõnealuse meetme suhtes kohaldatakse artikli 8 sätteid.”

| 11) | Artikli 11 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Üldsuse teavitamiseks üldisest ohutustasemest avaldab amet igal aastal ohutusaruande. Alates artikli 7 lõikes 3 nimetatud rakenduseeskirjade jõustumisest peab see aruanne sisaldama kogu artikli 7 kohaselt saadud teabe analüüsi. See analüüs peab olema lihtne ja hõlpsasti arusaadav ning näitama, kas lennureisijad on seatud suurenenud ohtu. Analüüsis ei avaldata teabe allikat.” |
| --- | --- |

11)

Artikli 11 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Üldsuse teavitamiseks üldisest ohutustasemest avaldab amet igal aastal ohutusaruande. Alates artikli 7 lõikes 3 nimetatud rakenduseeskirjade jõustumisest peab see aruanne sisaldama kogu artikli 7 kohaselt saadud teabe analüüsi. See analüüs peab olema lihtne ja hõlpsasti arusaadav ning näitama, kas lennureisijad on seatud suurenenud ohtu. Analüüsis ei avaldata teabe allikat.”

| 12) | Artikli 11 järele lisatakse järgmine artikkel 11a:
  „Artikkel 11a
  Teabeallikate kaitse
  1.   Kui füüsiline isik on esitanud
  komisjonile või ametile
  vabatahtlikult
  artikli 11 lõikes 1
  osutatud teavet, ei
  avaldata selle
  teabe allikat.
  Kui teave on esitatud riiklikule ametile, kaitstakse niisuguse teabe allikat riiklike õigusaktide kohaselt.


  2.   Ilma et see piiraks kriminaalõiguse sätete kohaldamist, hoiduvad liikmesriigid menetluse alustamisest ettekavatsematute või tahtmatute seaduserikkumiste suhtes, mis on neile teatavaks saanud ainult tänu nendest teatamisele käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt.
  See reegel ei kehti raske hooletuse korral.
  3.   
  Ilma et see piiraks kriminaalõiguse sätete kohaldamist ning
  siseriiklike õigusaktide ja tavadega määratletud korras
  tagavad liikmesriigid
  , et nende töötajate suhtes, kes esitavad teavet käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamiseks, ei suhtu tööandja
  eelarvamusega. See reegel ei kehti
  raske hooletuse korral.
  4.   Seda artiklit kohaldatakse, ilma et see piiraks siseriiklike nõuete kohaldamist, mis käsitlevad õigusorganite juurdepääsu teabele.” |
| --- | --- |

12)

Artikli 11 järele lisatakse järgmine artikkel 11a:

„Artikkel 11a

Teabeallikate kaitse

1.   Kui füüsiline isik on esitanud
  komisjonile või ametile
  vabatahtlikult
  artikli 11 lõikes 1
  osutatud teavet, ei
  avaldata selle
  teabe allikat.
  Kui teave on esitatud riiklikule ametile, kaitstakse niisuguse teabe allikat riiklike õigusaktide kohaselt.

2.   Ilma et see piiraks kriminaalõiguse sätete kohaldamist, hoiduvad liikmesriigid menetluse alustamisest ettekavatsematute või tahtmatute seaduserikkumiste suhtes, mis on neile teatavaks saanud ainult tänu nendest teatamisele käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt.

See reegel ei kehti raske hooletuse korral.

3.   
  Ilma et see piiraks kriminaalõiguse sätete kohaldamist ning
  siseriiklike õigusaktide ja tavadega määratletud korras
  tagavad liikmesriigid
  , et nende töötajate suhtes, kes esitavad teavet käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamiseks, ei suhtu tööandja
  eelarvamusega. See reegel ei kehti
  raske hooletuse korral.

4.   Seda artiklit kohaldatakse, ilma et see piiraks siseriiklike nõuete kohaldamist, mis käsitlevad õigusorganite juurdepääsu teabele.”

| 13) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | võtab vastu artiklite 9a 15, 15a, 15b ja 46 täitmiseks vajalikke otsuseid;” |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

võtab vastu artiklite 9a 15, 15a, 15b ja 46 täitmiseks vajalikke otsuseid;”

| b) | lisatakse järgmine punkt d:






  „d) | avaldab aruanded pärast artikli 16 lõike 1 ja artikli 45 kohaste standardimiskontrollide läbiviimist.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt d:

„d)

avaldab aruanded pärast artikli 16 lõike 1 ja artikli 45 kohaste standardimiskontrollide läbiviimist.”

| 14) | Artikli 14 lõike 2 punktis a kustutatakse sõnad:






  „a) | sealhulgas lennukõlblikkuse tingimused” |
| --- | --- | --- |

14)

Artikli 14 lõike 2 punktis a kustutatakse sõnad:

„a)

sealhulgas lennukõlblikkuse tingimused”

| 15) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  Artikli 4 lõike 1 punktides a ja b nimetatud toodete, osade ja seadmete puhul teostab amet vajaduse korral ning vastavalt Chicago konventsiooni või selle lisade sätetele liikmesriikide nimel konstrueerimis-, tootja- või registreerimisriigi funktsioone ja ülesandeid, mis on seotud konstruktsioon heakskiitmisega. Selleks teeb ta eelkõige järgmist: |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

Artikli 4 lõike 1 punktides a ja b nimetatud toodete, osade ja seadmete puhul teostab amet vajaduse korral ning vastavalt Chicago konventsiooni või selle lisade sätetele liikmesriikide nimel konstrueerimis-, tootja- või registreerimisriigi funktsioone ja ülesandeid, mis on seotud konstruktsioon heakskiitmisega. Selleks teeb ta eelkõige järgmist:

| ii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | teostab ise või riiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu toodete, osade ja seadmete sertifitseerimisega seotud tehnilisi kontrolle;” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

teostab ise või riiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu toodete, osade ja seadmete sertifitseerimisega seotud tehnilisi kontrolle;”

| iii) | punkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | muudab, peatab või tühistab asjassepuutuva sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel amet selle väljastas, ei ole enam täidetud või kui juriidilisest või füüsilisest isikust sertifikaadi omanik ei täida talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi;” |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

muudab, peatab või tühistab asjassepuutuva sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel amet selle väljastas, ei ole enam täidetud või kui juriidilisest või füüsilisest isikust sertifikaadi omanik ei täida talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi;”

| iv) | lisatakse järgmised punktid k ja l:






  „k) | kehtestab nõuetekohased piirangud igale õhusõidukile, mille ühekordseks lennuks taotletakse lennuluba; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmised punktid k ja l:

„k)

kehtestab nõuetekohased piirangud igale õhusõidukile, mille ühekordseks lennuks taotletakse lennuluba;

| l) | väljastab õhusõidukitele lennulube, kui neid vajatakse lendude seeria teostamiseks.” |
| --- | --- |

l)

väljastab õhusõidukitele lennulube, kui neid vajatakse lendude seeria teostamiseks.”

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti b alapunt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | kui seda nõuab asjaomane liikmesriik, liikmesriikide territooriumil asuvate tootja- ja hooldusorganisatsioonide, või” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti b alapunt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

kui seda nõuab asjaomane liikmesriik, liikmesriikide territooriumil asuvate tootja- ja hooldusorganisatsioonide, või”

| ii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | muudab, peatab või tühistab asjaomase organisatsiooni sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel amet selle väljastas, ei ole enam täidetud või kui asjaomane organisatsioon ei täida talle käesoleva määrusega või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

muudab, peatab või tühistab asjaomase organisatsiooni sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel amet selle väljastas, ei ole enam täidetud või kui asjaomane organisatsioon ei täida talle käesoleva määrusega või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.”

| 16) | Artikli 15 järele lisatakse järgmised artiklid 15a ja 15b:
  „Artikkel 15a
  Personali sertifitseerimine
  1.   Artikli 6a lõikes 1 osutatud personali ja organisatsioonide suhtes täidab amet järgmisi ülesandeid:






  a) | viib ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil läbi nende organisatsioonide ja hindamisasutuste inspekteerimisi ja auditeid, mida ta sertifitseerib; |
| --- | --- | --- |

16)

Artikli 15 järele lisatakse järgmised artiklid 15a ja 15b:

„Artikkel 15a

Personali sertifitseerimine

1.   Artikli 6a lõikes 1 osutatud personali ja organisatsioonide suhtes täidab amet järgmisi ülesandeid:

a)

viib ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil läbi nende organisatsioonide ja hindamisasutuste inspekteerimisi ja auditeid, mida ta sertifitseerib;

| b) | annab välja ja uuendab sertifikaate:






  i) | liikmesriikide territooriumil paiknevatele personali koolitusega tegelevatele organisatsioonidele ja lennundusmeditsiini-keskustele, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb; või |
| --- | --- | --- |

b)

annab välja ja uuendab sertifikaate:

i)

liikmesriikide territooriumil paiknevatele personali koolitusega tegelevatele organisatsioonidele ja lennundusmeditsiini-keskustele, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb; või

| ii) | väljaspool liikmesriikide territooriumi paiknevatele personali koolitusega tegelevatele organisatsioonidele ja lennundus-meditsiinikeskustele; või |
| --- | --- |

ii)

väljaspool liikmesriikide territooriumi paiknevatele personali koolitusega tegelevatele organisatsioonidele ja lennundus-meditsiinikeskustele; või

| iii) | hindamisasutustele, kes seda taotlevad; |
| --- | --- |

iii)

hindamisasutustele, kes seda taotlevad;

| c) | muudab, piirab, peatab või tunnistab kehtetuks asjaomase organisatsiooni sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel amet selle väljastas, ei ole enam täidetud või kui sertifikaati omav juriidiline või füüsiline isik ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

muudab, piirab, peatab või tunnistab kehtetuks asjaomase organisatsiooni sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel amet selle väljastas, ei ole enam täidetud või kui sertifikaati omav juriidiline või füüsiline isik ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

2.   Artikli 6a lõikes 1 osutatud õhusõidukit jäljendavate seadmete suhtes täidab amet järgmisi ülesandeid:

| a) | teostab ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil nende seadmete tehnilist kontrolli, mida ta sertifitseerib; |
| --- | --- |

a)

teostab ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil nende seadmete tehnilist kontrolli, mida ta sertifitseerib;

| b) | annab välja ja uuendab sertifikaate:






  i) | õhusõidukit jäljendavatele seadmetele, mida kasutavad ameti poolt sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid; või |
| --- | --- | --- |

b)

annab välja ja uuendab sertifikaate:

i)

õhusõidukit jäljendavatele seadmetele, mida kasutavad ameti poolt sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid; või

| ii) | liikmesriikide territooriumidel asuvatele õhusõidukit jäljendavatele seadmetele, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb; või |
| --- | --- |

ii)

liikmesriikide territooriumidel asuvatele õhusõidukit jäljendavatele seadmetele, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb; või

| iii) | väljaspool liikmesriikide territooriumi asuvatele õhusõidukit jäljendavatele seadmetele; |
| --- | --- |

iii)

väljaspool liikmesriikide territooriumi asuvatele õhusõidukit jäljendavatele seadmetele;

| c) | muudab, piirab, peatab või tunnistab kehtetuks asjaomase sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel amet selle väljastas, ei ole enam täidetud, või kui sertifikaati omav juriidiline või füüsiline isik ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

muudab, piirab, peatab või tunnistab kehtetuks asjaomase sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel amet selle väljastas, ei ole enam täidetud, või kui sertifikaati omav juriidiline või füüsiline isik ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

Artikkel 15b

Lennuettevõtjate sertifitseerimine

1.   Ärilise lennutegevuse ettevõtjate suhtes täidab amet järgmisi ülesandeid:

| a) | teostab ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil nende ettevõtjate inspekteerimisi ja auditeid, keda ta sertifitseerib; |
| --- | --- |

a)

teostab ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil nende ettevõtjate inspekteerimisi ja auditeid, keda ta sertifitseerib;

| b) | annab välja ja uuendab sertifikaate:






  i) | liikmesriikide territooriumil asuvatele ettevõtjatele, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb; või |
| --- | --- | --- |

b)

annab välja ja uuendab sertifikaate:

i)

liikmesriikide territooriumil asuvatele ettevõtjatele, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb; või

| ii) | väljaspool liikmesriikide territooriumi asuvatele ettevõtjatele, välja arvatud juhul, kui liikmesriik täidab nende ettevõtjate suhtes käitajariigi ülesandeid; |
| --- | --- |

ii)

väljaspool liikmesriikide territooriumi asuvatele ettevõtjatele, välja arvatud juhul, kui liikmesriik täidab nende ettevõtjate suhtes käitajariigi ülesandeid;

| c) | muudab, piirab, peatab või tunnistab kehtetuks ettevõtja sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel amet selle väljastas, ei ole enam täidetud, või kui asjaomane organisatsioon ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

muudab, piirab, peatab või tunnistab kehtetuks ettevõtja sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel amet selle väljastas, ei ole enam täidetud, või kui asjaomane organisatsioon ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

2.   Amet võib lennuohutuse huvides eridirektiiviga lennutegevuse keelata, seda piirata või kehtestada sellele teatud tingimusi.

3.   Seoses lennuaja piirangutega täidab amet järgmisi ülesandeid:

| a) | kehtestab kohaldatavad sertifitseerimisnõuded, et tagada vastavus olulistele nõuetele ja vajaduse korral asjakohastele rakenduseeskirjadele. Eelkõige kehtestab amet kuni artikli 6b lõikes 5 nimetatud rakenduseeskirjade vastuvõtmiseni lennukitega teostatava ärilise lennutranspordi osas kohaldatavad sertifitseerimisnõuded, et tagada vastavus määruse (EMÜ) nr 3922/91 III lisa alajao Q nõuetele. |
| --- | --- |

a)

kehtestab kohaldatavad sertifitseerimisnõuded, et tagada vastavus olulistele nõuetele ja vajaduse korral asjakohastele rakenduseeskirjadele. Eelkõige kehtestab amet kuni artikli 6b lõikes 5 nimetatud rakenduseeskirjade vastuvõtmiseni lennukitega teostatava ärilise lennutranspordi osas kohaldatavad sertifitseerimisnõuded, et tagada vastavus määruse (EMÜ) nr 3922/91 III lisa alajao Q nõuetele.

| b) | kiidab heaks ettevõtjate individuaalsed lennuaja spetsifikatsiooniskeemid, kui neid skeeme ei saa heaks kiita kohaldatavate sertifitseerimisnõuete alusel.” |
| --- | --- |

b)

kiidab heaks ettevõtjate individuaalsed lennuaja spetsifikatsiooniskeemid, kui neid skeeme ei saa heaks kiita kohaldatavate sertifitseerimisnõuete alusel.”

| 17) | Artikli 16 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Amet teostab standardimiskontrolle artikli 1 lõikega 1 hõlmatud valdkondades, et teostada järelevalvet käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise üle pädevate riiklike asutuste poolt, ning esitab komisjonile aruande.
  2.   Amet viib läbi ettevõtete tehnilisi uuringuid, et teostada järelevalvet käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise üle, pidades silmas artikliga 2 ettenähtud eesmärke.” |
| --- | --- |

17)

Artikli 16 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Amet teostab standardimiskontrolle artikli 1 lõikega 1 hõlmatud valdkondades, et teostada järelevalvet käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise üle pädevate riiklike asutuste poolt, ning esitab komisjonile aruande.

2.   Amet viib läbi ettevõtete tehnilisi uuringuid, et teostada järelevalvet käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise üle, pidades silmas artikliga 2 ettenähtud eesmärke.”

| 18) | Lisatakse järgmine artikkel 16a:


  „
  Artikkel 16a




  Trahvid




  1.
     
  Artikli 13 lõikes c nimetatud otsuste langetamisel võib amet:










  a) | käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade rikkumise korral määrata trahve isikutele ja ettevõtjatele, kellele ta ise on sertifikaadi välja andnud; |
| --- | --- | --- |

18)

Lisatakse järgmine artikkel 16a:

„
  Artikkel 16a

Trahvid

1.
     
  Artikli 13 lõikes c nimetatud otsuste langetamisel võib amet:

a)

käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade rikkumise korral määrata trahve isikutele ja ettevõtjatele, kellele ta ise on sertifikaadi välja andnud;

| b) | määrata isikutele ja ettevõtjatele, kellele ta on sertifikaadi välja andnud, perioodilisi karistusmakseid, mida arvestatakse alates otsuses määratud kuupäevast, et sundida neid käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju täitma. |
| --- | --- |

b)

määrata isikutele ja ettevõtjatele, kellele ta on sertifikaadi välja andnud, perioodilisi karistusmakseid, mida arvestatakse alates otsuses määratud kuupäevast, et sundida neid käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju täitma.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on hoiatavad ja proportsionaalsed nii juhtumi tõsiduse kui ka asjaomase organisatsiooni tegeliku majandusliku suutlikkuse suhtes ja nende puhul võetakse eelkõige arvesse ohu ulatust.

3.
     
  Lõike 1 kohaselt langetatud otsused ei ole oma olemuselt kriminaalõiguslikud.

4.
     
  Ameti kogutud trahvidele ja perioodilistele karistusmaksetele vastav summa arvatakse maha artikli 48 lõike 1 punktis a nimetatud osamaksest.

5.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikli 54 lõikes 3 sätestatud menetlusega vastu käesoleva artikli rakendamiseeskirjad, määratledes eelkõige:

| a) | rakenduseeskirjade sätted, mille rikkumise korral kohaldatakse trahvi ja perioodilist karistusmakset; |
| --- | --- |

a)

rakenduseeskirjade sätted, mille rikkumise korral kohaldatakse trahvi ja perioodilist karistusmakset;

| b) | trahvide ja perioodiliste karistusmaksete maksimummäära; |
| --- | --- |

b)

trahvide ja perioodiliste karistusmaksete maksimummäära;

| c) | trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kohaldamise tingimused, sealhulgas summa kindlaksmääramise kriteeriumid. |
| --- | --- |

c)

trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kohaldamise tingimused, sealhulgas summa kindlaksmääramise kriteeriumid.

6.
     
  Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summade kindlaksmääramise kriteeriumide kehtestamisel võtab komisjon arvesse isikute ja ettevõtjate tulusid, kellele need määratakse.
  ”

| 19) | Artikli 18 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Töökord peab olema kooskõlas ühenduse õigusega ning võtma asjakohaselt arvesse välispoliitikat kolmandate riikide suhtes. Komisjon peab töökorra eelnevalt heaks kiitma.” |
| --- | --- |

19)

Artikli 18 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Töökord peab olema kooskõlas ühenduse õigusega ning võtma asjakohaselt arvesse välispoliitikat kolmandate riikide suhtes. Komisjon peab töökorra eelnevalt heaks kiitma.”

| 20) | Artiklile 20 lisatakse järgmine lõige 1a:


  „
  1a
     
  Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punkti e ja artikli 82 lõike 3 punkti e ei kohaldata enne 36 kuu möödumist ajutise töötaja või lepingulise töötaja töölevõtmisest.
  ” |
| --- | --- |

20)

Artiklile 20 lisatakse järgmine lõige 1a:

„
  1a
     
  Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punkti e ja artikli 82 lõike 3 punkti e ei kohaldata enne 36 kuu möödumist ajutise töötaja või lepingulise töötaja töölevõtmisest.
  ”

| 21) | Artiklit 24 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:







  a) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | võtab vastu ameti üldise aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele; edastab ameti nimel igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele mis tahes hindamismenetluste tulemuse seisukohast olulise teabe
  , eelkõige teabe, mis on seotud ameti ülesannete muutmise mõju või tagajärgedega
  ;” |
| --- | --- | --- | --- |

21)

Artiklit 24 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

võtab vastu ameti üldise aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele; edastab ameti nimel igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele mis tahes hindamismenetluste tulemuse seisukohast olulise teabe
  , eelkõige teabe, mis on seotud ameti ülesannete muutmise mõju või tagajärgedega
  ;”

| b) | punktile c asendatakse järgmisega:






  „c) | võtab pärast komisjonilt arvamuse saamist iga aasta 30. septembriks vastu ameti järgmise aasta töökava ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele; töökava võetakse vastu olenemata ühenduse iga-aastasest eelarvemenetlusest ning ühenduse õigusloomekavast asjassepuutuvates lennundusohutuse valdkondades; komisjoni arvamus lisatakse ameti vastuvõetud töökavale;” |
| --- | --- | --- |

b)

punktile c asendatakse järgmisega:

„c)

võtab pärast komisjonilt arvamuse saamist iga aasta 30. septembriks vastu ameti järgmise aasta töökava ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele; töökava võetakse vastu olenemata ühenduse iga-aastasest eelarvemenetlusest ning ühenduse õigusloomekavast asjassepuutuvates lennundusohutuse valdkondades; komisjoni arvamus lisatakse ameti vastuvõetud töökavale;”

| c) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | võtab kokkuleppel komisjoniga vastu suunised sertifitseerimisülesannete andmiseks siseriiklikele lennuametitele ja kvalifitseeritud
  üksustele;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

võtab kokkuleppel komisjoniga vastu suunised sertifitseerimisülesannete andmiseks siseriiklikele lennuametitele ja kvalifitseeritud
  üksustele;
  ”

| 22) | Artiklit
  25 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja
  , kes valitakse juhivõimete ja tunnustatud kogemuste alusel tsiviillennunduse valdkonnas
  . Selleks nimetab nõukogu
  pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist
  igast liikmesriigist esindaja ja tema asendaja, kes esindab liiget tema puudumise korral
  ja kes ei ole seotud käesoleva määruse kohaldamise ega selle rakendamiseks vastuvõetud eeskirjadega
  . Ka komisjon nimetab oma esindaja ja tema asendaja. Ametiaeg on viis aastat. Sama isiku võib ametiaja
  lõppemisel ametisse
  tagasi nimetada.” |
| --- | --- | --- |

22)

Artiklit
  25 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja
  , kes valitakse juhivõimete ja tunnustatud kogemuste alusel tsiviillennunduse valdkonnas
  . Selleks nimetab nõukogu
  pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist
  igast liikmesriigist esindaja ja tema asendaja, kes esindab liiget tema puudumise korral
  ja kes ei ole seotud käesoleva määruse kohaldamise ega selle rakendamiseks vastuvõetud eeskirjadega
  . Ka komisjon nimetab oma esindaja ja tema asendaja. Ametiaeg on viis aastat. Sama isiku võib ametiaja
  lõppemisel ametisse
  tagasi nimetada.”

| b) | lisatakse järgmine lõige 3:
  „3.   Läbipaistvuse huvides on haldusnõukogus vaatlejatena esindatud neli huvitatud isikute esindajat. Komisjon määrab nad artikli 24 lõikes 4 nimetatud nõuandeorgani koostatud nimekirja põhjal ametisse ja nad esindavad võimalikult laialdaselt nõuandeorganis esindatud erinevaid osalisi. Nende ametiaeg on kolmkümmend kuud; sama isiku võib ametiaja lõppemisel ühe korra ametisse tagasi nimetada.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 3:

„3.   Läbipaistvuse huvides on haldusnõukogus vaatlejatena esindatud neli huvitatud isikute esindajat. Komisjon määrab nad artikli 24 lõikes 4 nimetatud nõuandeorgani koostatud nimekirja põhjal ametisse ja nad esindavad võimalikult laialdaselt nõuandeorganis esindatud erinevaid osalisi. Nende ametiaeg on kolmkümmend kuud; sama isiku võib ametiaja lõppemisel ühe korra ametisse tagasi nimetada.”

| 23) | Artikli 26 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Esimehe ja aseesimehe ametiaeg lõpeb koos nende liikmelisuse lõppemisega haldusnõukogus. Kui viimasest sättest ei tulene teisiti, on esimehe ja aseesimehe ametiaeg kolm aastat. Sama isiku võib ametiaja lõppemisel ühe korra ametisse tagasi nimetada.” |
| --- | --- |

23)

Artikli 26 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Esimehe ja aseesimehe ametiaeg lõpeb koos nende liikmelisuse lõppemisega haldusnõukogus. Kui viimasest sättest ei tulene teisiti, on esimehe ja aseesimehe ametiaeg kolm aastat. Sama isiku võib ametiaja lõppemisel ühe korra ametisse tagasi nimetada.”

| 24) | Artikli 28 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Igal
  artikli 25 lõike 1 kohaselt
  nimetatud liikmel on üks hääl. Komisjoni
  esindaja häälte arv on 25%
  nõukogu nimetatud
  liikmete häälte koguarvust
  . Huvitatud isikute esindajad ja ameti tegevdirektor ei hääleta. Liikme puudumise korral võib tema asendaja kasutada tema
  hääleõigust
  .” |
| --- | --- |

24)

Artikli 28 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Igal
  artikli 25 lõike 1 kohaselt
  nimetatud liikmel on üks hääl. Komisjoni
  esindaja häälte arv on 25%
  nõukogu nimetatud
  liikmete häälte koguarvust
  . Huvitatud isikute esindajad ja ameti tegevdirektor ei hääleta. Liikme puudumise korral võib tema asendaja kasutada tema
  hääleõigust
  .”

| 25) | Artikli
  29 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ameti meetmete heakskiitmine, nagu need on määratletud artiklis 13, käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja kehtivate õigusaktidega kehtestatud piires;” |
| --- | --- | --- | --- |

25)

Artikli
  29 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ameti meetmete heakskiitmine, nagu need on määratletud artiklis 13, käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja kehtivate õigusaktidega kehtestatud piires;”

| b) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kontrollide ja uurimiste korraldamine, nagu on sätestatud artiklites 45 ja 46;” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kontrollide ja uurimiste korraldamine, nagu on sätestatud artiklites 45 ja 46;”

| c) | lisatakse järgmised punktid k ja l:






  „k) | aasta töökava ettevalmistamine ja rakendamine; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid k ja l:

„k)

aasta töökava ettevalmistamine ja rakendamine;

| l) | komisjoni abistamine tema taotlusel.” |
| --- | --- |

l)

komisjoni abistamine tema taotlusel.”

| 26) | Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ameti tegevdirektori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul, lähtuvalt teenetest ning dokumenteeritud pädevusest ja kogemustest tsiviillennunduse alal, ning vabastab ametist komisjoni ettepanekul. Haldusnõukogu teeb otsused oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Enne haldusnõukogu poolt valitud kandidaadi ametisse nimetamist võib teda paluda esineda Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni või pädevate komisjonide ees ning vastata selle või nende liikmete küsimustele.” |
| --- | --- | --- |

26)

Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ameti tegevdirektori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul, lähtuvalt teenetest ning dokumenteeritud pädevusest ja kogemustest tsiviillennunduse alal, ning vabastab ametist komisjoni ettepanekul. Haldusnõukogu teeb otsused oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Enne haldusnõukogu poolt valitud kandidaadi ametisse nimetamist võib teda paluda esineda Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni või pädevate komisjonide ees ning vastata selle või nende liikmete küsimustele.”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Tegevdirektori ja direktorite ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast hindamist võib sama isiku ametiaja lõppemisel veelkord ametisse nimetada, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks. Hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse:






  — | esimesel ametiajal saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viisi; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Tegevdirektori ja direktorite ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast hindamist võib sama isiku ametiaja lõppemisel veelkord ametisse nimetada, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks. Hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse:

—

esimesel ametiajal saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viisi;

| — | ameti ülesandeid ja nõudeid järgmistel aastatel.” |
| --- | --- |

—

ameti ülesandeid ja nõudeid järgmistel aastatel.”

| 27) | Artikli 35 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kaebuse võib esitada ameti nende otsuste peale, mis on tehtud artikli 9a, 15, 15a, 15b, 46 või 53 alusel.” |
| --- | --- |

27)

Artikli 35 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kaebuse võib esitada ameti nende otsuste peale, mis on tehtud artikli 9a, 15, 15a, 15b, 46 või 53 alusel.”

| 28) | Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ameti tegevusetuse ja ameti poolt tema tegevuse käigus tekitatud kahju korral võib esitada kaebuse Euroopa Kohtusse, et tühistada ameti toimingud, mis on kolmandatele osalistele õiguslikult siduvad.” |
| --- | --- | --- |

28)

Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ameti tegevusetuse ja ameti poolt tema tegevuse käigus tekitatud kahju korral võib esitada kaebuse Euroopa Kohtusse, et tühistada ameti toimingud, mis on kolmandatele osalistele õiguslikult siduvad.”

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kaebusi artiklite 9a, 15, 15a, 15b, 46 või 53 alusel tehtud ameti otsuste tühistamiseks võib Euroopa Kohtusse esitada ainult pärast seda, kui kõik ametisisesed kaebemenetlused on ammendunud.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kaebusi artiklite 9a, 15, 15a, 15b, 46 või 53 alusel tehtud ameti otsuste tühistamiseks võib Euroopa Kohtusse esitada ainult pärast seda, kui kõik ametisisesed kaebemenetlused on ammendunud.”

| 29) | Artiklis 45 asendatakse lõike 1 sissejuhatav osa järgmisega:
  „1.   Ilma et see mõjutaks asutamislepinguga komisjonile antud täidesaatvaid volitusi, abistab amet komisjoni käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise järelevalves, korraldades liikmesriikide pädevate asutuste standardimiskontrolle, mis on sätestatud artikli 16 lõikes 1. Käesoleva määruse alusel volitatud ametnikel on seega kooskõlastatult riiklike võimuorganitega ja vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusnormidele õigus:” |
| --- | --- |

29)

Artiklis 45 asendatakse lõike 1 sissejuhatav osa järgmisega:

„1.   Ilma et see mõjutaks asutamislepinguga komisjonile antud täidesaatvaid volitusi, abistab amet komisjoni käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise järelevalves, korraldades liikmesriikide pädevate asutuste standardimiskontrolle, mis on sätestatud artikli 16 lõikes 1. Käesoleva määruse alusel volitatud ametnikel on seega kooskõlastatult riiklike võimuorganitega ja vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusnormidele õigus:”

| 30) | Artiklit 46 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „1.   Artiklite 15, 15a and 15b kohaldamiseks võib amet ise teostada või volitada siseriiklikke lennuameteid või kvalifitseeritud üksusi teostama kõiki vajalikke ettevõtjate uuringuid, nagu on sätestatud artikli 16 lõikes 2. Uurimine viiakse läbi kooskõlas selle liikmesriigi õigusnormidega, kus uurimist tuleb toimetada. Selleks on käesoleva määruse alusel volitatud isikutel õigus:” |
| --- | --- | --- |

30)

Artiklit 46 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Artiklite 15, 15a and 15b kohaldamiseks võib amet ise teostada või volitada siseriiklikke lennuameteid või kvalifitseeritud üksusi teostama kõiki vajalikke ettevõtjate uuringuid, nagu on sätestatud artikli 16 lõikes 2. Uurimine viiakse läbi kooskõlas selle liikmesriigi õigusnormidega, kus uurimist tuleb toimetada. Selleks on käesoleva määruse alusel volitatud isikutel õigus:”

| b) | lisatakse järgmine lõige 1a:
  „1a.   Artikli 9a kohaldamiseks võib amet ise teostada või volitada siseriiklikke lennuameteid teostama kõiki vajalikke kvalifitseeritud üksuste uuringuid, nagu on sätestatud artikli 16 lõikes 2.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   Artikli 9a kohaldamiseks võib amet ise teostada või volitada siseriiklikke lennuameteid teostama kõiki vajalikke kvalifitseeritud üksuste uuringuid, nagu on sätestatud artikli 16 lõikes 2.”

| 31) | Artikli 46 järele lisatakse järgmised artiklid 46a ja 46b:
  „Artikkel 46a
  Iga-aastane töökava
  Iga-aastane töökava peab olema kooskõlas käesolevas määruses määratletud ameti eesmärkide, volituste ja ülesannetega.
  Selles näidatakse selgesti, millised ameti mandaadid ja ülesanded on võrreldes eelnenud aastaga lisatud, milliseid on muudetud ja millised on tühistatud.


  Iga-aastase töökava esitamine peab põhinema komisjoni poolt tegevuspõhise juhtimise osana välja töötatud metoodikal.
  Artikkel 46b
  Üldine aastaaruanne
  Üldises aastaaruandes kirjeldatakse, kuidas amet on täitnud oma aasta töökava.
  Selles kirjeldatakse selgesti ameti ülesannete muutmise mõju või tagajärgi.


  Aruandes esitatakse ülevaade ameti tegevusest ja antakse sellele hinnang, lähtudes ettenähtud tulemuste täitmisest ja ajalise teostuse, teostatud tegevustega seotud riskide, vahendite kasutamise ja ameti üldise tegevuse tulemuslikkusest.” |
| --- | --- |

31)

Artikli 46 järele lisatakse järgmised artiklid 46a ja 46b:

„Artikkel 46a

Iga-aastane töökava

Iga-aastane töökava peab olema kooskõlas käesolevas määruses määratletud ameti eesmärkide, volituste ja ülesannetega.
  Selles näidatakse selgesti, millised ameti mandaadid ja ülesanded on võrreldes eelnenud aastaga lisatud, milliseid on muudetud ja millised on tühistatud.

Iga-aastase töökava esitamine peab põhinema komisjoni poolt tegevuspõhise juhtimise osana välja töötatud metoodikal.

Artikkel 46b

Üldine aastaaruanne

Üldises aastaaruandes kirjeldatakse, kuidas amet on täitnud oma aasta töökava.
  Selles kirjeldatakse selgesti ameti ülesannete muutmise mõju või tagajärgi.

Aruandes esitatakse ülevaade ameti tegevusest ja antakse sellele hinnang, lähtudes ettenähtud tulemuste täitmisest ja ajalise teostuse, teostatud tegevustega seotud riskide, vahendite kasutamise ja ameti üldise tegevuse tulemuslikkusest.”

| 32) | Artiklile 47 lisatakse järgmine lõige 6:
  „6.   Käesoleva määruse kohaselt ameti poolt kogutud teavet käsitletakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta
   (9)” |
| --- | --- |

32)

Artiklile 47 lisatakse järgmine lõige 6:

„6.   Käesoleva määruse kohaselt ameti poolt kogutud teavet käsitletakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta
   (9)”

| 33) | Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ameti tulud on:






  a) | ühenduse osamaks; |
| --- | --- | --- | --- |

33)

Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ameti tulud on:

a)

ühenduse osamaks;

| b) | kõikide Euroopa kolmandate riikide osamaks, kellega ühendus on sõlminud artiklis 55 nimetatud lepingud; |
| --- | --- |

b)

kõikide Euroopa kolmandate riikide osamaks, kellega ühendus on sõlminud artiklis 55 nimetatud lepingud;

| c) | ameti poolt väljaantavate sertifikaatide ja tunnustuste taotlejate ja omanike tasutavad lõivud; |
| --- | --- |

c)

ameti poolt väljaantavate sertifikaatide ja tunnustuste taotlejate ja omanike tasutavad lõivud;

| d) | tasud väljaannete, koolituse ja ameti poolt osutatavate muude teenuste eest. |
| --- | --- |

d)

tasud väljaannete, koolituse ja ameti poolt osutatavate muude teenuste eest.

Amet ei või
  liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt
  ega
  teistelt üksustelt
  rahalist toetust vastu võtta
  .”

| b) | lisatakse järgmine lõige 5a:


  „
  5a
     
  Regulatiivtegevuste eelarve ning sertifitseerimistegevuse eest määratavate ja kogutavate lõivude üle tuleb ameti eelarves eraldi otsused teha ja neid tuleb eraldi käsitleda.
  ” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 5a:

„
  5a
     
  Regulatiivtegevuste eelarve ning sertifitseerimistegevuse eest määratavate ja kogutavate lõivude üle tuleb ameti eelarves eraldi otsused teha ja neid tuleb eraldi käsitleda.
  ”

| 34) | Artiklis 53 asendatakse lõiked 2-4 järgmistega:


  „
  2.
     
  Lõivude ja tasude määrusega määratakse kindlaks eelkõige artikli 48 lõike 1 (punktid c ja d) kohaste lõivude ja tasude maksmise juhud, summad ja nende tasumise viisid.




  3.
     
  Lõive ja tasusid võetakse:










  a) | sertifikaatide väljaandmise ja uuendamise ning organisatsioonide seonduva pideva järelevalvetegevuse eest, välja arvatud toodete jätkuv lennukõlblikkus; |
| --- | --- | --- |

34)

Artiklis 53 asendatakse lõiked 2-4 järgmistega:

„
  2.
     
  Lõivude ja tasude määrusega määratakse kindlaks eelkõige artikli 48 lõike 1 (punktid c ja d) kohaste lõivude ja tasude maksmise juhud, summad ja nende tasumise viisid.

3.
     
  Lõive ja tasusid võetakse:

a)

sertifikaatide väljaandmise ja uuendamise ning organisatsioonide seonduva pideva järelevalvetegevuse eest, välja arvatud toodete jätkuv lennukõlblikkus;

| b) | teenuste osutamise eest; seejuures on need kooskõlas iga üksiku teenuse tegeliku maksumusega; |
| --- | --- |

b)

teenuste osutamise eest; seejuures on need kooskõlas iga üksiku teenuse tegeliku maksumusega;

| c) | kaebuste menetlemise eest. |
| --- | --- |

c)

kaebuste menetlemise eest.

Kõiki lõive ja tasusid väljendatakse ja makstakse eurodes.

4.
     
  Lõivu- ja tasusummad määratakse kindlaks tasemel, millega on tagatud, et nendest saadav tulu on põhimõtteliselt piisav osutatavate teenuste kogumaksumuse katmiseks.
  ”

| 35) | Artikli 56 lõige 3
  asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Tüübihindamis- ja muud tasud ei tohi olla ebaproportsionaalselt kõrgemad kui enne ameti loomist.
  ” |
| --- | --- |

35)

Artikli 56 lõige 3
  asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Tüübihindamis- ja muud tasud ei tohi olla ebaproportsionaalselt kõrgemad kui enne ameti loomist.
  ”

| 36) | II lisa asendatakse käesoleva määruse lisa punktis 1 toodud tekstiga. |
| --- | --- |

36)

II lisa asendatakse käesoleva määruse lisa punktis 1 toodud tekstiga.

| 37) | Lisatakse käesoleva määruse lisa punktis 1 esitatud III, IV ja V lisa. |
| --- | --- |

37)

Lisatakse käesoleva määruse lisa punktis 1 esitatud III, IV ja V lisa.

II peatükk

Lõppsätted

Artikkel 2

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 6a lõikes 6 osutatud rakenduseeskirjade jõustumisel tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/670/EMÜ.

2.   Määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 6b lõikes 5 osutatud rakenduseeskirjade jõustumisel tunnistatakse kehtetuks määruse (EMÜ) nr 3922/91 III lisa.

3.   Määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 8 sätteid kohaldatakse toodete, osade ja seadmete, organisatsioonide ja isikute suhtes, kelle/mille sertifitseerimine viidi läbi või seda tunnustati vastavalt direktiivile 91/670/EMÜ ja määruse (EMÜ) nr 3922/91 III lisale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 185, 8.8.2006, lk 106.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta seisukoht.

(3)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (EÜT L 243, 27.9.2003, lk 5).

3

Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (EÜT L 243, 27.9.2003, lk 5).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15).

4

(5)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176).

5

Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176).

(6)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 21.

6

(7)  Euroopa Lennundusohutusameti arvamus 3/2004.

7

(8)  
  ELT L 377, 27.12.2006, lk 1.”

8

ELT L 377, 27.12.2006, lk 1.

(9)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

9

LISA

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1592/2002 II lisa asendatakse järgmisega:

  „II LISA
  Artikli 4 lõikes 2 osutatud õhusõidukid
  Artikli 4 lõikeid 1, 1a ja 1b ei kohaldata õhusõidukite suhtes, mis kuuluvad ühte järgmistest käesolevas lisas sätestatud kategooriatest:






  a) | ajaloolised õhusõidukid, mis vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | mittekeerukad õhusõidukid, mille:






  — | algne projekt kehtestati enne 1.1.1955 ja |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1592/2002 II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

Artikli 4 lõikes 2 osutatud õhusõidukid

Artikli 4 lõikeid 1, 1a ja 1b ei kohaldata õhusõidukite suhtes, mis kuuluvad ühte järgmistest käesolevas lisas sätestatud kategooriatest:

a)

ajaloolised õhusõidukid, mis vastavad järgmistele tingimustele:

i)

mittekeerukad õhusõidukid, mille:

—

algne projekt kehtestati enne 1.1.1955 ja

| — | tootmine on lõpetatud enne 1.1.1975. |
| --- | --- |

—

tootmine on lõpetatud enne 1.1.1975.

või

| ii) | olulise ajaloolise väärtusega õhusõidukid, mis on seotud:






  — | osavõtuga märkimisväärsest ajaloosündmusest; või |
| --- | --- | --- |

ii)

olulise ajaloolise väärtusega õhusõidukid, mis on seotud:

—

osavõtuga märkimisväärsest ajaloosündmusest; või

| — | olulise sammuga lennunduse arengus; või |
| --- | --- |

—

olulise sammuga lennunduse arengus; või

| — | liikmesriigi relvajõududes täidetud olulise rolliga; |
| --- | --- |

—

liikmesriigi relvajõududes täidetud olulise rolliga;

| b) | õhusõidukid, mis on projekteeritud või ümber ehitatud spetsiaalselt uurimis-, katse- või teaduseesmärkidel ning mida tõenäoliselt valmistatakse väga piiratud arvul; |
| --- | --- |

b)

õhusõidukid, mis on projekteeritud või ümber ehitatud spetsiaalselt uurimis-, katse- või teaduseesmärkidel ning mida tõenäoliselt valmistatakse väga piiratud arvul;

| c) | õhusõidukid, millest vähemalt 51% on ehitatud amatööri või amatööride mittetulundusühenduse poolt enda tarbeks ning mis tahes ärilise eesmärgita; |
| --- | --- |

c)

õhusõidukid, millest vähemalt 51% on ehitatud amatööri või amatööride mittetulundusühenduse poolt enda tarbeks ning mis tahes ärilise eesmärgita;

| d) | õhusõidukid, mida on kasutatud sõjaliseks otstarbeks, välja arvatud, kui amet on seda tüüpi õhusõiduki standardprojekti vastu võtnud; |
| --- | --- |

d)

õhusõidukid, mida on kasutatud sõjaliseks otstarbeks, välja arvatud, kui amet on seda tüüpi õhusõiduki standardprojekti vastu võtnud;

| e) | kuni kahekohalised lennukid, helikopterid ja jõuallikaga langevarjud, mille maksimaalne liikmesriikides registreeritud stardimass on kuni:






  i) | 300 kg ühekohalise maale maanduva lennuki või helikopteri puhul; või |
| --- | --- | --- |

e)

kuni kahekohalised lennukid, helikopterid ja jõuallikaga langevarjud, mille maksimaalne liikmesriikides registreeritud stardimass on kuni:

i)

300 kg ühekohalise maale maanduva lennuki või helikopteri puhul; või

| ii) | 450 kg kahekohalise maale maanduva lennuki või helikopteri puhul; või |
| --- | --- |

ii)

450 kg kahekohalise maale maanduva lennuki või helikopteri puhul; või

| iii) | 330 kg ühekohalise amfiiblennuki või vesilennuki või helikopteri puhul; või |
| --- | --- |

iii)

330 kg ühekohalise amfiiblennuki või vesilennuki või helikopteri puhul; või

| iv) | 495 kg kahekohalise amfiiblennuki või vesilennuki või helikopteri puhul, tingimusel et nii vesilennuki või helikopteri kui maale maanduva lennuki või helikopterina kasutamisel jääb maksimaalne stardimass alla mõlema vastava ettenähtud piiri; |
| --- | --- |

iv)

495 kg kahekohalise amfiiblennuki või vesilennuki või helikopteri puhul, tingimusel et nii vesilennuki või helikopteri kui maale maanduva lennuki või helikopterina kasutamisel jääb maksimaalne stardimass alla mõlema vastava ettenähtud piiri;

| v) | 472,5 kg kahekohalise maale maanduva lennuki puhul, mis on varustatud lennuki kerele paigaldatud täieliku päästelangevarjusüsteemiga; |
| --- | --- |

v)

472,5 kg kahekohalise maale maanduva lennuki puhul, mis on varustatud lennuki kerele paigaldatud täieliku päästelangevarjusüsteemiga;

| vi) | 315 kg ühekohalise maale maanduva lennuki puhul, mis on varustatud lennuki kerele paigaldatud täieliku päästelangevarjusüsteemiga; |
| --- | --- |

vi)

315 kg ühekohalise maale maanduva lennuki puhul, mis on varustatud lennuki kerele paigaldatud täieliku päästelangevarjusüsteemiga;

| vii) | 600 kg eriti kergetele õhusõidukitele muu kui ärilise lennutegevuse puhul; |
| --- | --- |

vii)

600 kg eriti kergetele õhusõidukitele muu kui ärilise lennutegevuse puhul;

ning lennukid, mille varisemiskiirus või statsionaarse lennu minimaalne kiirus maandumisel ei ületa 35 sõlme kalibreeritud lennukiirust;

| f) | ühe- ja kahekohalised tiiviklennukid maksimaalse stardimassiga mitte üle 560 kg; |
| --- | --- |

f)

ühe- ja kahekohalised tiiviklennukid maksimaalse stardimassiga mitte üle 560 kg;

| g) | purilennukid, sh jalgade jõul õhku lennutatavad, mille tühimass ei ületa ühekohalise puhul 80 kg ja kahekohalise puhul 100 kg; |
| --- | --- |

g)

purilennukid, sh jalgade jõul õhku lennutatavad, mille tühimass ei ületa ühekohalise puhul 80 kg ja kahekohalise puhul 100 kg;

| h) | eespool esitatud punktide a või d tingimustele vastavate õhusõidukite koopiad, mis sarnanevad konstruktsioonilt algse õhusõidukiga; |
| --- | --- |

h)

eespool esitatud punktide a või d tingimustele vastavate õhusõidukite koopiad, mis sarnanevad konstruktsioonilt algse õhusõidukiga;

| i) | mehitamata õhusõidukid, mille töömass on kuni 150 kg; |
| --- | --- |

i)

mehitamata õhusõidukid, mille töömass on kuni 150 kg;

| j) | kõik muud õhusõidukid, mille maksimaalne tühimass koos kütusega on kuni 70 kg.” |
| --- | --- |

j)

kõik muud õhusõidukid, mille maksimaalne tühimass koos kütusega on kuni 70 kg.”

| 2) | Määrusele (EÜ) nr 1592/2002 lisatakse järgmised III, IV ja V lisa:„
  III LISA
  Olulised nõuded lendurite litsentseerimisele mida käsitleb artikkel 6a
  1.   Koolitus
  1.a.   Üldine
  1.a.1. Õhusõidukit juhtiv isik peab olema hariduselt, füüsiliselt ja vaimselt piisavalt küps, et omandada, alal hoida ja demonstreerida asjakohaseid teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi.
  1.b.   Teoreetilised teadmised
  1.b.1. Lendur peab omandama õhusõidukil rakendatavatele funktsioonidele ja tegevuse liigiga kaasnevatele riskile vastava teadmiste taseme ja seda alal hoidma. Need teadmised peavad hõlmama vähemalt järgmist:






  i) | lennundusõigus; |
| --- | --- | --- |

2)

Määrusele (EÜ) nr 1592/2002 lisatakse järgmised III, IV ja V lisa:

Määrusele (EÜ) nr 1592/2002 lisatakse

III LISA

Olulised nõuded lendurite litsentseerimisele mida käsitleb artikkel 6a

1.   Koolitus

1.a.   Üldine

1.a.1. Õhusõidukit juhtiv isik peab olema hariduselt, füüsiliselt ja vaimselt piisavalt küps, et omandada, alal hoida ja demonstreerida asjakohaseid teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi.

1.b.   Teoreetilised teadmised

1.b.1. Lendur peab omandama õhusõidukil rakendatavatele funktsioonidele ja tegevuse liigiga kaasnevatele riskile vastava teadmiste taseme ja seda alal hoidma. Need teadmised peavad hõlmama vähemalt järgmist:

i)

lennundusõigus;

| ii) | üldteadmised õhusõidukitest; |
| --- | --- |

ii)

üldteadmised õhusõidukitest;

| iii) | õhusõiduki kategooriaga seotud tehnilised küsimused; |
| --- | --- |

iii)

õhusõiduki kategooriaga seotud tehnilised küsimused;

| iv) | lennutehnilised võimalused ja planeerimine; |
| --- | --- |

iv)

lennutehnilised võimalused ja planeerimine;

| v) | inimeste võimed ja neist tulenevad piirangud; |
| --- | --- |

v)

inimeste võimed ja neist tulenevad piirangud;

| vi) | meteoroloogia; |
| --- | --- |

vi)

meteoroloogia;

| vii) | navigatsioon; |
| --- | --- |

vii)

navigatsioon;

| viii) | tegevuskord, sealhulgas ressursside haldamine; |
| --- | --- |

viii)

tegevuskord, sealhulgas ressursside haldamine;

| ix) | lennupõhimõtted; ja |
| --- | --- |

ix)

lennupõhimõtted; ja

| x) | side. |
| --- | --- |

x)

side.

1.c.   Teoreetiliste teadmiste demonstreerimine ja alalhoidmine

1.c.1. Teoreetiliste teadmiste omandamist ja alalhoidmist tuleb demonstreerida pideva hindamise käigus koolituse ajal ja vajaduse korral eksamitel.

1.c.2. Teoreetiliste teadmiste alal tuleb alal hoida piisavat pädevusetaset. Vastavust tuleb demonstreerida regulaarsete hindamiste, eksamite, testide või kontrollimiste käigus. Eksamite, testide või kontrollimiste sagedus peab vastama tegevusega kaasneva riski tasemele.

1.d.   Praktilised oskused

1.d.1. Lendur peab omandama õhusõidukil rakendatavatele funktsioonidele vastava praktiliste oskuste taseme ja seda alal hoidma. Need oskused peavad vastama tegevuse liigiga kaasnevate riskide tasemele ja hõlmama olenevalt õhusõidukil rakendatavatest funktsioonidest järgmisi:

| i) | tegevused enne lendu ja lennu ajal, sealhulgas õhusõiduki jõudluse, massi ja tasakaalu kindlaksmääramine, õhusõiduki kontrollimine ja teenindamine, kütuse planeerimine, ilmastikuolude hindamine, marsruudi planeerimine, õhuruumi piirangud ja vaba raja olemasolu; |
| --- | --- |

i)

tegevused enne lendu ja lennu ajal, sealhulgas õhusõiduki jõudluse, massi ja tasakaalu kindlaksmääramine, õhusõiduki kontrollimine ja teenindamine, kütuse planeerimine, ilmastikuolude hindamine, marsruudi planeerimine, õhuruumi piirangud ja vaba raja olemasolu;

| ii) | lennuvälja ja liikluskorralduse toimingud; |
| --- | --- |

ii)

lennuvälja ja liikluskorralduse toimingud;

| iii) | ettevaatusabinõud ja menetlused kokkupõrgete vältimiseks; |
| --- | --- |

iii)

ettevaatusabinõud ja menetlused kokkupõrgete vältimiseks;

| iv) | õhusõiduki kontroll välise visuaalse vaatluse põhjal; |
| --- | --- |

iv)

õhusõiduki kontroll välise visuaalse vaatluse põhjal;

| v) | lennumanöövrid, sealhulgas kriitilistes olukordades, ja nendega seotud tehniliselt teostatavad „ümberpööramismanöövrid” |
| --- | --- |

v)

lennumanöövrid, sealhulgas kriitilistes olukordades, ja nendega seotud tehniliselt teostatavad „ümberpööramismanöövrid”

| vi) | tavalised ja vastutuult õhkutõusmised ja maandumised; |
| --- | --- |

vi)

tavalised ja vastutuult õhkutõusmised ja maandumised;

| vii) | lendamine ainult instrumentide abil vastavalt tegevuse liigile; |
| --- | --- |

vii)

lendamine ainult instrumentide abil vastavalt tegevuse liigile;

| viii) | töökord, sealhulgas meeskonna oskused ja ressursside juhtimine vastavalt lennu liigile kas üheliikmelise või suurema meeskonnaga lendudel; |
| --- | --- |

viii)

töökord, sealhulgas meeskonna oskused ja ressursside juhtimine vastavalt lennu liigile kas üheliikmelise või suurema meeskonnaga lendudel;

| ix) | navigatsioon ning õhueeskirjade ja nendega seotud korra rakendamine, kasutades vajaduse korral visuaalset vaatlust või navigatsioonivahendeid; |
| --- | --- |

ix)

navigatsioon ning õhueeskirjade ja nendega seotud korra rakendamine, kasutades vajaduse korral visuaalset vaatlust või navigatsioonivahendeid;

| x) | tegutsemine ebatavalises ja hädaolukorras, sealhulgas õhusõiduki seadmete häirete simulatsioonid; |
| --- | --- |

x)

tegutsemine ebatavalises ja hädaolukorras, sealhulgas õhusõiduki seadmete häirete simulatsioonid;

| xi) | lennuliiklusteenistuste ja sidepidamiskorra järgimine; |
| --- | --- |

xi)

lennuliiklusteenistuste ja sidepidamiskorra järgimine;

| xii) | õhusõiduki tüübi või klassi eriaspektid; ja |
| --- | --- |

xii)

õhusõiduki tüübi või klassi eriaspektid; ja

| xiii) | praktiliste oskuste alane täiendkoolitus, mida võidakse vajada konkreetsete tegevustega kaasnevate riskide leevendamiseks. |
| --- | --- |

xiii)

praktiliste oskuste alane täiendkoolitus, mida võidakse vajada konkreetsete tegevustega kaasnevate riskide leevendamiseks.

1.e.   Praktiliste oskuste tõendamine ja alalhoidmine

1.e.1. Lendur peab demonstreerima oma võimet sooritada protseduure ja manöövreid pädevusega, mis vastab õhusõidukil rakendatavatele funktsioonidele, järgmistel viisidel:

| i) | õhusõiduki juhtimine selle võimete piires; |
| --- | --- |

i)

õhusõiduki juhtimine selle võimete piires;

| ii) | kõigi manöövrite läbiviimine osavalt ja täpselt; |
| --- | --- |

ii)

kõigi manöövrite läbiviimine osavalt ja täpselt;

| iii) | hea otsustusvõime ja piloteerimiskogemuste rakendamine; |
| --- | --- |

iii)

hea otsustusvõime ja piloteerimiskogemuste rakendamine;

| iv) | lennundusalaste teadmiste rakendamine; ja |
| --- | --- |

iv)

lennundusalaste teadmiste rakendamine; ja

| v) | kontrolli säilitamine õhusõiduki üle igal ajal, et tagada protseduuri või manöövri edukas lõpuleviimine. |
| --- | --- |

v)

kontrolli säilitamine õhusõiduki üle igal ajal, et tagada protseduuri või manöövri edukas lõpuleviimine.

1.e.2. Praktilistes oskustes tuleb säilitada piisav pädevusetase. Vastavust tuleb demonstreerida regulaarsete hindamiste, eksamite, testide või kontrollimiste käigus. Eksamite, testide või kontrollimiste sagedus peab vastama tegevusega kaasneva riski tasemele.

1.f.   Keeleoskus

Välja arvatud juhul, kui sellest tulenevat ohutuseriski saab leevendada muul viisil, peab lendur demonstreerima oma inglise keele oskust, sealhulgas:

| i) | võimet aru saada ilmateate dokumentidest; |
| --- | --- |

i)

võimet aru saada ilmateate dokumentidest;

| ii) | lennumarsruutide, väljumis- ja saabumiskaartide ja nendega seotud lennundusteabe dokumentide kasutamist; ja |
| --- | --- |

ii)

lennumarsruutide, väljumis- ja saabumiskaartide ja nendega seotud lennundusteabe dokumentide kasutamist; ja

| iii) | võimet suhelda teiste lennumeeskondade ja aeronavigatsiooniteenistustega inglise keeles lennu kõigil etappidel, sealhulgas lennu ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

iii)

võimet suhelda teiste lennumeeskondade ja aeronavigatsiooniteenistustega inglise keeles lennu kõigil etappidel, sealhulgas lennu ettevalmistamisel.

1.g.   Õhusõidukit jäljendavad seadmed

Kui koolituseks või praktilise oskuse omandamise või alalhoidmise demonstreerimiseks kasutatakse õhusõidukit jäljendavat seadet, peab olema tõendatud selle seadme võime saavutada vajalikku sooritusetaset sellealase konkreetse ülesande täitmisel. Eelkõige peavad õhusõidukit piisavalt esindama konfiguratsiooni imitatsioon, käsitsemisomadused, õhusõiduki jõudlus ja süsteemide käitumine.

1.h.   Koolituskursus

1.h.1. Koolitus peab toimuma koolituskursuse vormis.

1.h.2. Koolituskursus peab vastama järgmistele tingimustele:

| i) | igat liiki kursusele tuleb välja töötada ainekava; ja |
| --- | --- |

i)

igat liiki kursusele tuleb välja töötada ainekava; ja

| ii) | koolituskursus peab koosnema teoreetiliste teadmiste ja vajaduse korral praktiliste oskuste (sealhulgas treening õhusõidukit jäljendaval seadmel) õpetamisest. |
| --- | --- |

ii)

koolituskursus peab koosnema teoreetiliste teadmiste ja vajaduse korral praktiliste oskuste (sealhulgas treening õhusõidukit jäljendaval seadmel) õpetamisest.

1.i.   Instruktorid

1.i.1. Teoreetiline õpe.

Teoreetilist õpet annavad vastava kvalifikatsiooniga instruktorid, kes peavad:

| i) | omama vajalikke teadmisi õpetatavast ainest; ja |
| --- | --- |

i)

omama vajalikke teadmisi õpetatavast ainest; ja

| ii) | olema võimelised rakendama sobivaid õpetamismeetodeid. |
| --- | --- |

ii)

olema võimelised rakendama sobivaid õpetamismeetodeid.

1.i.2. Lennuõpetus ja treening õhusõidukit jäljendaval seadmel.

Lennuõpetust ja treeningut õhusõidukit jäljendaval seadmel peavad läbi viima piisava kvalifikatsiooniga instruktorid, kes:

| i) | omavad läbiviidavale õppele vastavaid teoreetilisi teadmisi ja kogemusi; |
| --- | --- |

i)

omavad läbiviidavale õppele vastavaid teoreetilisi teadmisi ja kogemusi;

| ii) | on võimelised kasutama sobivaid õpetamismeetodeid; |
| --- | --- |

ii)

on võimelised kasutama sobivaid õpetamismeetodeid;

| iii) | on õpetatavate lennumanöövrite ja protseduuride õpetamise meetodeid praktikas rakendanud; |
| --- | --- |

iii)

on õpetatavate lennumanöövrite ja protseduuride õpetamise meetodeid praktikas rakendanud;

| iv) | on demonstreerinud võimet õpetada aineid, millel lennuõpet läbi viiakse, kaasa arvatud lennueelne, lennujärgne ja maapealne õpe; ja |
| --- | --- |

iv)

on demonstreerinud võimet õpetada aineid, millel lennuõpet läbi viiakse, kaasa arvatud lennueelne, lennujärgne ja maapealne õpe; ja

| v) | saavad regulaarselt täiendõpet õpetamise taseme alalhoidmiseks.
  Lennuinstruktoritel peab olema ka õigus tegutseda selle õhusõiduki kaptenina, millel õpetamine toimub, välja arvatud uut tüüpi õhusõidukite õpetamisel. |
| --- | --- |

v)

saavad regulaarselt täiendõpet õpetamise taseme alalhoidmiseks.

Lennuinstruktoritel peab olema ka õigus tegutseda selle õhusõiduki kaptenina, millel õpetamine toimub, välja arvatud uut tüüpi õhusõidukite õpetamisel.

1.j.   Eksamineerijad

1.j.1. Lendurite pädevuse eest vastutavad isikud peavad:

| i) | vastama või olema vastanud lennuinstruktoritele esitatavatele nõuetele; |
| --- | --- |

i)

vastama või olema vastanud lennuinstruktoritele esitatavatele nõuetele;

| ii) | olema võimelised hindama lendurite suutlikkust ning läbi viima lendude teste ja kontrollimisi. |
| --- | --- |

ii)

olema võimelised hindama lendurite suutlikkust ning läbi viima lendude teste ja kontrollimisi.

2.   Koolitusorganisatsioonid

2.a.   Nõuded koolitusorganisatsioonidele

2.a.1. Lendurite koolitust pakkuv koolitusorganisatsioon peab vastama järgmistele nõuetele:

| i) | omama kõiki nende tegevusega kaasnevate ülesannete ulatusele vastavaid vahendeid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised, personal, seadmed, tööriistad ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja korda käsitlevad dokumendid, ligipääs asjakohasele teabele ja andmete registreerimine; |
| --- | --- |

i)

omama kõiki nende tegevusega kaasnevate ülesannete ulatusele vastavaid vahendeid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised, personal, seadmed, tööriistad ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja korda käsitlevad dokumendid, ligipääs asjakohasele teabele ja andmete registreerimine;

| ii) | rakendama ja käigus hoidma ohutusega ja koolituse tasemega seotud haldussüsteemi ning võtma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; ja |
| --- | --- |

ii)

rakendama ja käigus hoidma ohutusega ja koolituse tasemega seotud haldussüsteemi ning võtma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; ja

| iii) | seadma vajaduse korral sisse sidemed teiste asjaomaste organisatsioonidega eelnimetatud nõuete jätkuva täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

iii)

seadma vajaduse korral sisse sidemed teiste asjaomaste organisatsioonidega eelnimetatud nõuete jätkuva täitmise tagamiseks.

3.   Tervislik seisund

3.a.   Tervisenõuded

3.a.1. Kõik lendurid peavad perioodiliselt demonstreerima oma piisavat tervislikku seisundit oma funktsioonide rahuldavaks täitmiseks, võttes arvesse tegevuse liiki. Nõuetele vastavust näitab lennumeditsiini parimal taval põhinev nõuetekohane hindamine, võttes arvesse tegevuse liiki ja võimalikku vanusest tulenevat vaimse ja füüsilise seisundi halvenemist.

Piisav tervislik seisund, mis koosneb füüsilisest ja vaimsest seisundist, eeldab, et lenduril ei ole haigust ega puuet, mille tõttu ta ei ole võimeline:

| i) | sooritama õhusõiduki juhtimiseks vajalikke ülesandeid; või |
| --- | --- |

i)

sooritama õhusõiduki juhtimiseks vajalikke ülesandeid; või

| ii) | täitma igal ajal talle pandud kohustusi; või |
| --- | --- |

ii)

täitma igal ajal talle pandud kohustusi; või

| iii) | tajuma õigesti oma ümbruskonda. |
| --- | --- |

iii)

tajuma õigesti oma ümbruskonda.

3.a.2. Kui piisavat tervislikku seisundit ei ole võimalik täielikult demonstreerida, võib rakendada samaväärset lennuohutust tagavaid leevendavaid meetmeid.

3.b.   Lennundusmeditsiinialase läbivaatuse tegijad

3.b.1. Lennundusmeditsiinialase läbivaatuse tegija peab:

| i) | omama meditsiinialast kvalifikatsiooni ja litsentsi; |
| --- | --- |

i)

omama meditsiinialast kvalifikatsiooni ja litsentsi;

| ii) | olema läbinud lennundusmeditsiinialase koolituse ja regulaarsed lennundusmeditsiinialased täienduskoolitused hindamistaseme alalhoidmise tagamiseks; |
| --- | --- |

ii)

olema läbinud lennundusmeditsiinialase koolituse ja regulaarsed lennundusmeditsiinialased täienduskoolitused hindamistaseme alalhoidmise tagamiseks;

| iii) | olema omandanud praktilisi teadmisi ja kogemusi tingimustest, milles lendurid oma ülesandeid täidavad. |
| --- | --- |

iii)

olema omandanud praktilisi teadmisi ja kogemusi tingimustest, milles lendurid oma ülesandeid täidavad.

3.c.   Lennundusmeditsiini keskused

3.c.1. Lennundusmeditsiini keskused peavad vastama järgmistele tingimustele:

| i) | omama kõiki nende tegevusega kaasnevate ülesannete ulatusele vastavaid vahendeid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised, personal, seadmed, riistad ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja korda käsitlevad dokumendid, ligipääs asjakohasele teabele ja andmete registreerimine; |
| --- | --- |

i)

omama kõiki nende tegevusega kaasnevate ülesannete ulatusele vastavaid vahendeid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised, personal, seadmed, riistad ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja korda käsitlevad dokumendid, ligipääs asjakohasele teabele ja andmete registreerimine;

| ii) | rakendama ja käigus hoidma ohutusega ja koolituse tasemega seotud haldussüsteemi ning võtma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; ja |
| --- | --- |

ii)

rakendama ja käigus hoidma ohutusega ja koolituse tasemega seotud haldussüsteemi ning võtma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; ja

| iii) | seadma vajaduse korral sisse sidemed teiste asjaomaste organisatsioonidega eelnimetatud nõuete jätkuva täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

iii)

seadma vajaduse korral sisse sidemed teiste asjaomaste organisatsioonidega eelnimetatud nõuete jätkuva täitmise tagamiseks.

IV LISA

Olulised nõuded lennundustegevusele mida käsitleb artikkel 6b

1.   Üldine

1.a. Lendu tohib sooritada vaid sel juhul, kui meeskonnaliikmed ja vajaduse korral ka kõik teised lennu ettevalmistamise ja sooritamisega seotud töötajad tunnevad nende kohustuste täitmisega seotud ja läbitavate piirkondade, kasutatavate lennuväljade ja nendega seotud aeronavigatsioonivahendite suhtes ette nähtud kohaldatavaid seadusi, eeskirju ja korda.

1.b. Lend tuleb sooritada lennukäsiraamatus või, kui see on nõutav, tegevuskäsiraamatus ette nähtud lennu ettevalmistamise ja töökorra kohaselt. Selle hõlbustamiseks peab õhusõiduki kasutamise kõigil etappidel olema lennumeeskonnale vajaduse korral kasutamiseks kättesaadav tavalistes, ebatavalistes ja hädaolukorra tingimustes ja olukordades kohaldatav kontroll-loendite süsteem. Igaks võimalikuks ettenähtavaks hädaolukorraks tuleb kehtestada vastav kord.

1.c. Enne iga lendu tuleb määratleda iga meeskonnaliikme ülesanded ja kohustused. Kapten vastutab õhusõiduki kasutamise ja ohutuse ning kõigi meeskonnaliikmete, reisijate ja pardal oleva lasti ohutuse eest.

1.d. Õhusõidukis ei tohi vedada esemeid ega aineid, mis võivad oluliselt ohustada tervist, ohutust, vara või keskkonda, näiteks ohtlikke kaupu, relvi või laskemoona, välja arvatud juhul, kui sellega seotud riskide leevendamiseks kohaldatakse spetsiaalset ohutuskorda ja -juhiseid.

1.e. Iga lennu kohta säilitatakse kõik vajalikud andmed, dokumendid, sissekanded ja teave punktis 5.c sätestatud tingimuste täitmiseks ning need peavad olema kättesaadavad minimaalse nõutava ajavahemiku jooksul, mis oleneb tegevuse liigist.

2.   Lennu ettevalmistamine

2.a. Lendu ei tohi alustada enne, kui kõigi kättesaadavate mõistlike vahenditega on kindlaks tehtud, et täidetud on kõik järgmised tingimused:

2.a.1. Lennu sooritamiseks on olemas lennuks ja õhusõiduki ohutuks kasutamiseks otseselt nõutavad piisavad vahendid, sealhulgas side- ja navigatsioonivahendid, võttes arvesse kättesaadavat aeronavigatsioonialase teabe teenistuse (AIS) dokumentatsiooni.

2.a.2. Meeskond peab tundma asjakohaste hädaolukorra vahendite asukohta ja kasutamist ning reisijaid peab olema neist teavitatud. Meeskonnale ja reisijatele antakse piisavalt eriteavet hädaolukorras tegutsemise korra ja salongi ohutusvahendite kasutamise kohta.

2.a.3. Kapten peab veenduma, et:

| i) | õhusõiduk on vastavalt punktile 6 lennukõlbulik; |
| --- | --- |

i)

õhusõiduk on vastavalt punktile 6 lennukõlbulik;

| ii) | õhusõiduk on nõuetekohaselt registreeritud, kui see on nõutav, ning pardal on vastavad sellekohased sertifikaadid; |
| --- | --- |

ii)

õhusõiduk on nõuetekohaselt registreeritud, kui see on nõutav, ning pardal on vastavad sellekohased sertifikaadid;

| iii) | õhusõidukisse on paigaldatud ja aktiveeritud kõnealuse lennu sooritamiseks nõutavad, punktis 5 määratletud instrumendid ja vahendid, kui õhusõidukit ei ole kohaldatava seadmete minimaalse nimekirja või samaväärse dokumendiga sellest nõudest vabastatud; |
| --- | --- |

iii)

õhusõidukisse on paigaldatud ja aktiveeritud kõnealuse lennu sooritamiseks nõutavad, punktis 5 määratletud instrumendid ja vahendid, kui õhusõidukit ei ole kohaldatava seadmete minimaalse nimekirja või samaväärse dokumendiga sellest nõudest vabastatud;

| iv) | õhusõiduki mass ja raskuskese võimaldavad sooritada lennu lennukõlblikkuse dokumentatsioonis ette nähtud piirides; |
| --- | --- |

iv)

õhusõiduki mass ja raskuskese võimaldavad sooritada lennu lennukõlblikkuse dokumentatsioonis ette nähtud piirides;

| v) | kogu käsipagas, registreeritud pagas ja last on nõuetekohaselt laaditud ja kinnitatud; ja |
| --- | --- |

v)

kogu käsipagas, registreeritud pagas ja last on nõuetekohaselt laaditud ja kinnitatud; ja

| vi) | lennu ajal ei ületata kordagi punktis 4 sätestatud õhusõiduki tegevuspiiranguid. |
| --- | --- |

vi)

lennu ajal ei ületata kordagi punktis 4 sätestatud õhusõiduki tegevuspiiranguid.

2.a.4. Lennumeeskonnale peab olema kättesaadav teave väljumise, sihtkoha ja vajaduse korral alternatiivsete lennuväljade meteoroloogiliste tingimuste, samuti marsruudi kestel esinevate tingimuste kohta. Erilist tähelepanu tuleb pöörata potentsiaalselt ohtlikele atmosfääritingimustele.

2.a.5. Kui lennatakse teadaolevalt või eeldatavalt jäätumistingimustesse, peab õhusõiduk olema neis tingimustes ohutult kasutamiseks sertifitseeritud, varustatud ja/või töödeldud.

2.a.6. Visuaallennureeglitel põhineva lennu puhul peavad lennumarsruudil olema sellised meteoroloogilised tingimused, mis võimaldaksid neid lennureegleid täita. Instrumentaallennureeglitel põhineva lennu puhul tuleb valida sihtkoht ja vajaduse korral alternatiivne lennuväli või alternatiivsed lennuväljad, kuhu õhusõiduk saaks maanduda, võttes arvesse eelkõige prognoositavaid meteoroloogilisi tingimusi, aeronavigatsiooniseadmete olemasolu, maapealsete rajatiste olemasolu ja sihtkoha ja/või alternatiivse lennuvälja asukohariigi poolt heakskiidetud instrumentaallennureegleid.

2.a.7. Kavatsetava lennu ohutu lõpuleviimise tagamiseks peab pardal olema piisavalt kütust ja õli, võttes arvesse meteoroloogilisi tingimusi, õhusõiduki jõudlust mõjutavaid elemente ja võimalikke eeldatavaid viivitusi lennu ajal. Peale selle peab pardal olema kütusevaru ettenägematuteks olukordadeks. Kui see on vajalik, tuleb kehtestada kord kütuse haldamiseks lennu ajal.

3.   Lennutegevus

3.a. Lennutegevuse osas peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:

3.a.1. Olenevalt õhusõiduki tüübist, peavad kõik meeskonnaliikmed istuma ohutuse mõttes õhkutõusmise ja maandumise ajal ja igal ajal, mil kapten seda vajalikuks peab, oma meeskonnaruumis ja kasutama õhusõiduki tüübile vastavaid ettenähtud kinnitussüsteeme.

3.a.2. Kõik lennu ajal tekil valves olevad lennumeeskonna liikmed peavad olema lennu ajal oma kohal ja jääma sinna kinnitatud turvavööga, välja arvatud liikumised füsioloogiliste või tööga seotud vajaduste tõttu.

3.a.3. Olenevalt õhusõiduki tüübist peab kapten tagama, et kõik reisijad oleksid enne õhkutõusmist ja maandumist, ruleerimise ajal ja igal ajal, mil kapten seda ohutuse huvides vajalikuks peab, istekohal või magamisasemel, turvavöö nõuetekohaselt kinnitatud.

3.a.4. Lend tuleb sooritada selliselt, et lennu kõigil etappidel püsiks nõuetekohane vahe teiste õhusõidukitega ning piisav kaugus takistustest. See vahe peab olema vähemalt kohaldatavate õhueeskirjadega nõutav vahe.

3.a.5. Lendu tohib jätkata vaid sel juhul, kui teadaolevad tingimused püsivad vähemalt samaväärsed punktis 2 sätestatud tingimustega. Peale selle ei tohi instrumentaallennureeglitel põhineva lennu puhul jätkata lennuväljale lähenemist allpool teatavat ettenähtud kõrgust või teatavast asukohast kaugemale, kui ettenähtud nähtavustingimused ei ole täidetud.

3.a.6. Hädaolukorras peab kapten tagama, et kõiki reisijaid oleksid asjaoludele vastavas hädaolukorras tegutsemiseks instrueeritud.

3.a.7. Kapten peab võtma kõik vajalikud meetmed reisijate häiriva käitumise poolt lennule avalduva mõju minimeerimiseks.

3.a.8. Õhusõidukit tohib ruleerida lennuvälja liikumisalal ja selle rootorit tohib sisse lülitada ainult sel juhul, kui juhtseadmeid käsitseb nõuetekohase kvalifikatsiooniga isik.

3.a.9. Vajaduse korral järgitakse lennu ajal kohaldatavat kütuse haldamise korda.

4.   Õhusõiduki jõudlus ja tegevuspiirangud

4.a. Õhusõidukit kasutatakse kooskõlas selle lennukõlblikkusdokumentidega ja kõigi nendega seotud töökordade ja piirangute kohaselt, mis on esitatud selle heakskiidetud lennukäsiraamatus või muudes samaväärsetes dokumentides. Lennukäsiraamat või samaväärsed dokumendid peavad olema meeskonnale kättesaadavad ja neid tuleb iga sõiduki puhul pidevalt uuendada.

4.b. Õhusõidukit kasutatakse kooskõlas kohaldatavate keskkonnaalaste dokumentidega.

4.c. Lendu tohib alustada või jätkata vaid sel juhul, kui õhusõiduki ettenähtud jõudlus, võttes arvesse kõiki selle jõudluse taset oluliselt mõjutavaid tegureid, võimaldab planeeritud töömassiga sooritada lennu kõiki etappe kohaldatavate vahekauguste/alade ja takistusteni ulatuvate kauguste piires. Õhkutõusmist, marsruudil lendamist ja lähenemist/maandumist mõjutavad eelkõige järgmised jõudluse tegurid:

| i) | töökord; |
| --- | --- |

i)

töökord;

| ii) | lennuvälja rõhkkõrgus merepinnast; |
| --- | --- |

ii)

lennuvälja rõhkkõrgus merepinnast;

| iii) | temperatuur; |
| --- | --- |

iii)

temperatuur;

| iv) | tuul; |
| --- | --- |

iv)

tuul;

| v) | õhkutõusmis- või maandumisala kalle ja seisund; ja |
| --- | --- |

v)

õhkutõusmis- või maandumisala kalle ja seisund; ja

| vi) | õhusõiduki kere, jõuseadme või süsteemide seisund, võttes arvesse võimalikku amortiseerumist. |
| --- | --- |

vi)

õhusõiduki kere, jõuseadme või süsteemide seisund, võttes arvesse võimalikku amortiseerumist.

4.c.1. Neid tegureid tuleb arvestada otseselt tööparameetritena või kaudselt jõudluseandmete kavandamisel ette nähtud hälbeid või varusid arvestades, olenevalt kasutamise liigist.

5.   Instrumendid, andmed ja seadmed

5.a. Õhusõiduk peab olema varustatud kõigi kavandatud lennuks vajalike navigatsiooni-, side- ja muude seadmetega, võttes arvesse lennu kõigil etappidel kohaldatavaid õhuliikluseeskirju ja õhueeskirju.

5.b. Kui see on kohane, peab õhusõiduk olema varustatud kõigi vajalike ohutus-, meditsiini-, evakuatsiooni- ja päästevahenditega, võttes arvesse kasutusalade, lennumarsruutide, -kõrguse ja -kestusega seotud riske.

5.c. Kõik meeskonnale lennu sooritamiseks vajalikud andmed peavad olema uuendatud ja õhusõiduki pardal kättesaadavad, võttes arvesse kohaldatavaid õhuliikluseeskirju, õhueeskirju, lennukõrgusi ja tegevusalasid.

6.   Lennukõlblikkuse säilitamine

6.a. Õhusõidukit tohib kasutada vaid sel juhul, kui:

| i) | õhusõiduk on lennukõlblikus seisundis; |
| --- | --- |

i)

õhusõiduk on lennukõlblikus seisundis;

| ii) | kavatsetavaks lennuks vajalikud töö- ja päästevahendid on kasutamiskõlblikud; |
| --- | --- |

ii)

kavatsetavaks lennuks vajalikud töö- ja päästevahendid on kasutamiskõlblikud;

| iii) | õhusõiduki lennukõlblikkust tõendav dokument on kehtiv; ja |
| --- | --- |

iii)

õhusõiduki lennukõlblikkust tõendav dokument on kehtiv; ja

| iv) | õhusõidukile on tehtud selle hooldusprogrammile vastav hooldus. |
| --- | --- |

iv)

õhusõidukile on tehtud selle hooldusprogrammile vastav hooldus.

6.b. Õhusõidukile tuleb teha enne igat lendu lennueelne kontroll selle kõlblikkuse kohta kavatsetavaks lennuks.

6.c. Hooldusprogramm peab sisaldama eelkõige hooldusülesandeid ja intervalle, eriti neid, mis on lennukõlblikkuse säilitamise juhistes kohustuslikena sätestatud.

6.d. Õhusõidukit tohib kasutada ainult juhul, kui seda on hooldanud ja hooldusjärgselt kasutamiseks üle andnud nimetatud ülesannete täitmiseks kvalifitseeritud isikud või organisatsioonid. Allakirjutatud dokumendis hooldusjärgselt kasutamiseks üleandmise kohta peavad olema esitatud eelkõige tehtud hoolduse põhiandmed.

6.e. Kõiki õhusõiduki lennukõlblikkust näitavaid andmeid tuleb säilitada kuni sellekohase teabe asendamiseni uue sama ulatuse ja sama üksikasjaliku teabega, kuid üksikasjalikke hooldusandmeid vähemalt ühe aasta jooksul. Õhusõiduki alalisel kasutamisest kõrvaldamisel kohaldatakse minimaalset ajavahemikku 90 päeva. Õhusõiduki rentimisel tuleb säilitada kõik õhusõiduki lennukõlblikkust näitavad andmed vähemalt rendiperioodi jooksul.

6.f. Kõik muudatused ja remondid peavad vastama olulistele lennukõlblikkuse nõuetele. Lennukõlblikkuse nõuetele vastavust tõendavad andmed tuleb säilitada.

7.   Meeskonnaliikmed

7.a. Meeskonnaliikmete arvu ja koosseisu määramisel tuleb võtta arvesse:

| i) | õhusõiduki sertifitseerimispiiranguid, sealhulgas vajaduse korral hädaolukorras evakueerimise asjakohast demonstreerimist; |
| --- | --- |

i)

õhusõiduki sertifitseerimispiiranguid, sealhulgas vajaduse korral hädaolukorras evakueerimise asjakohast demonstreerimist;

| ii) | õhusõiduki konfiguratsiooni; ja |
| --- | --- |

ii)

õhusõiduki konfiguratsiooni; ja

| iii) | lennutegevuse liiki ja kestust. |
| --- | --- |

iii)

lennutegevuse liiki ja kestust.

7.b. Salongitöötajaid:

| i) | tuleb regulaarselt koolitada ja kontrollida piisava pädevusetaseme saavutamiseks ja säilitamiseks neile määratud ohutusalaste kohustuste täitmisel; ja |
| --- | --- |

i)

tuleb regulaarselt koolitada ja kontrollida piisava pädevusetaseme saavutamiseks ja säilitamiseks neile määratud ohutusalaste kohustuste täitmisel; ja

| ii) | neil tuleb perioodiliselt hinnata tervislikku seisundit neile määratud ohutusalaste kohustuste ohutuks täitmiseks. Vastavust tuleb tõendada lennumeditsiini parimal taval põhineva sobiva hindamise teel. |
| --- | --- |

ii)

neil tuleb perioodiliselt hinnata tervislikku seisundit neile määratud ohutusalaste kohustuste ohutuks täitmiseks. Vastavust tuleb tõendada lennumeditsiini parimal taval põhineva sobiva hindamise teel.

7.c. Kaptenil peab olema õigus anda kõiki korraldusi ja võtta kõiki kohaseid meetmeid õhusõiduki töö ning õhusõiduki ja selles olevate isikute ja/või vara ohutuse tagamiseks.

7.d. Hädaolukorras, mis seab ohtu õhusõiduki töö ja õhusõiduki ja/või pardal olevate isikute ohutuse, peab kapten võtma meetmed, mida ta ohutuse huvides vajalikuks peab. Kui kõnealuse meetme võtmisega kaasneb kohalike eeskirjade või korra rikkumine, peab kapten sellest viivitamata teatama asjaomasele kohalikule ametiasutusele.

7.e. Reisijaid või lasti vedaval õhusõidukil ei tohi simuleerida ebatavalisi hädaolukordi.

7.f. Meeskonnaliige ei tohi võimaldada väsimusel, väsimuse kuhjumisel, magamatusel, lennusektorite arvul, öisel ajal vms halvendada oma ülesannete täitmist või otsuste tegemist sel määral, et see seaks ohtu lennu ohutuse. Puhkeajad peavad võimaldama meeskonnaliikmetel ületada varasemate töövahetuste mõju ja puhata järgmise lennuvahetuse alguseks hästi välja.

7.g. Meeskonnaliige ei tohi õhusõiduki pardal täita määratud ülesandeid, kui ta on psühhoaktiivsete ainete või alkoholi mõju all või tööks võimetu vigastuse, väsimuse, ravimite, haiguse vms tõttu.

8.   Täiendavad nõuded ärieesmärgilisele lennundusele ja keerukate mootoriga õhusõidukite käitamisele

8.a. Osalemiseks ärilennundustegevuses ja keerukate mootoriga õhusõidukite kasutamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

8.a.1. ettevõtjal peavad olema otseselt või lepingute kaudu kaudselt lennutegevuse mastaabiks ja ulatuseks vajalikud vahendid. Nende vahendite hulka peavad kuuluma vähemalt järgmised: õhusõidukid, tegevuskohad, personal, seadmed, ülesannete, kohustuste ja korra dokumenteerimine, oluliste andmete kättesaadavus ja säilitamine;

8.a.2. ettevõtja peab kasutama ainult nõuetekohase kvalifikatsiooni ja koolitusega personali ning rakendama ja hoidma käigus meeskonnaliikmete ja muu olulise personali koolitus- ja kontrolliprogramme;

8.a.3. ettevõtja peab kehtestama seadmete minimaalse nimekirja või samaväärse dokumendi, võttes arvesse järgmisi asjaolusid:

| i) | dokumendis peab olema ette nähtud õhusõiduki kasutamine teatavates tingimustes ja teatavate instrumentide, seadmete või funktsioonidega, mis on lennu algul aktiveerimata; |
| --- | --- |

i)

dokumendis peab olema ette nähtud õhusõiduki kasutamine teatavates tingimustes ja teatavate instrumentide, seadmete või funktsioonidega, mis on lennu algul aktiveerimata;

| ii) | dokument tuleb koostada iga õhusõiduki kohta eraldi, võttes arvesse ettevõtja asjakohaseid kasutamis-ja hooldustingimusi; ja |
| --- | --- |

ii)

dokument tuleb koostada iga õhusõiduki kohta eraldi, võttes arvesse ettevõtja asjakohaseid kasutamis-ja hooldustingimusi; ja

| iii) | seadmete minimaalne nimekiri peab põhinema seadmete minimaalsel koondnimekirjal, kui see on kasutusel, ning ei või olla sellest vähem piirav; |
| --- | --- |

iii)

seadmete minimaalne nimekiri peab põhinema seadmete minimaalsel koondnimekirjal, kui see on kasutusel, ning ei või olla sellest vähem piirav;

8.a.4. ettevõtja peab rakendama ja käigus hoidma oma haldussüsteemi, et tagada nende oluliste nõuete täitmine kasutamisel, ning seadma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; ja

8.a.5. ettevõtja peab kehtestama ja hoidma käigus õnnetusjuhtumite vältimise ja ohutuse programmi, sealhulgas juhtumitest teatamise programmi, mida juhtimissüsteem peab kasutama õhusõiduki kasutamise ohutuse pidevaks äiustamiseks.

8.b. Osalemisel ärilennundustegevuses ja keerukate mootoriga õhusõidukite kasutamisel tuleb järgida ettevõtja tegutsemisjuhendit. See juhend peab sisaldama kõigi kasutatavate õhusõidukite kasutamiseks ja nende kasutamisega seotud personali kohustuste täitmiseks vajalikke juhiseid, vajalikku teavet ja korda. Neis tuleb sätestada lennuaja, lennuvahetuste ja puhkeaegade suhtes kohaldatavad piirangud. Tegutsemisjuhend ja selle muudatused peavad vastama heakskiidetud lennukäsiraamatule ja neis tuleb vajaduse korral teha muudatusi.

8.c. Ettevõtja peab kehtestama sobiva korra lennuohutusele mõju avaldava reisijate häiriva käitumise tagajärgede minimeerimiseks.

8.d. Ettevõtja peab välja töötama ja käigus hoidma õhusõiduki ja lennu liigi suhtes kohandatud turvaprogramme, eelkõige:

| i) | lennumeeskonnaruumi turvalisuse tagamine; |
| --- | --- |

i)

lennumeeskonnaruumi turvalisuse tagamine;

| ii) | õhusõiduki läbiotsimise korra kontroll-loend; |
| --- | --- |

ii)

õhusõiduki läbiotsimise korra kontroll-loend;

| iii) | koolitusprogrammid; |
| --- | --- |

iii)

koolitusprogrammid;

| iv) | elektroonika- ja arvutisüsteemide kaitse süsteemide tahtliku häirimise ja rikkumise vältimiseks; ja |
| --- | --- |

iv)

elektroonika- ja arvutisüsteemide kaitse süsteemide tahtliku häirimise ja rikkumise vältimiseks; ja

| v) | ebaseadusliku häirimise juhtumitest teatamine. |
| --- | --- |

v)

ebaseadusliku häirimise juhtumitest teatamine.

Kui turvameetmed võivad lennuohutust kahjustada, tuleb riske hinnata ja töötada välja sobiv kord ohutusalaste riskide leevendamiseks, kasutades vajaduse korral eriseadmeid.

8.e. Ettevõtja peab määrama lennumeeskonna ühe lenduri lennuki kapteniks.

8.f. Väsimuse tekkimist tuleb ennetada tööaja korraldusega. Lennu või lendude seeria töökorraldusega tuleb reguleerida lennuajad, lennuvahetuste kestus ning vahetuste ja puhkeaegade vaheldumine. Tööaja korralduses kehtestatud piirangutes tuleb arvestada kõiki väsimust põhjustavaid asjakohaseid tegureid, näiteks lennatud sektorite arv, ajavööndite läbimine, magamatus, ööpäevase tsükli häirimine, öötöö, paigutamine, vahetuste aja kumuleerumine teatavatel perioodidel, meeskonnaliikmete vaheline tööjaotus, samuti meeskonna suurendamine.

8.g. Punktis 6.a sätestatud ja ka punktides 6.d ja 6.e kirjeldatud ülesandeid peab kontrollima lennukõlblikkuse säilimise juhtimise eest vastutav organisatsioon, mis peab vastama lisaks I lisa punkti 3.a nõuetele järgmistele tingimustele:

| i) | organisatsioonil peab olema õigus hooldada tema vastutusel olevaid tooteid, osi ja seadmeid või olema sõlmitud leping organisatsiooniga, kellel on õigus neid tooteid, osi ja seadmeid hooldada; ja |
| --- | --- |

i)

organisatsioonil peab olema õigus hooldada tema vastutusel olevaid tooteid, osi ja seadmeid või olema sõlmitud leping organisatsiooniga, kellel on õigus neid tooteid, osi ja seadmeid hooldada; ja

| ii) | organisatsioon peab kehtestama organisatsiooni juhendi, milles sisalduvad töötajatele kasutamiseks ja juhindumiseks kõigi organisatsiooni lennukõlblikkuse säilitamise protseduuride kirjeldused, kaasa arvatud vajaduse korral organisatsiooni ja heakskiidetud hooldusorganisatsiooni vahelise halduskorra kirjeldus. |
| --- | --- |

ii)

organisatsioon peab kehtestama organisatsiooni juhendi, milles sisalduvad töötajatele kasutamiseks ja juhindumiseks kõigi organisatsiooni lennukõlblikkuse säilitamise protseduuride kirjeldused, kaasa arvatud vajaduse korral organisatsiooni ja heakskiidetud hooldusorganisatsiooni vahelise halduskorra kirjeldus.

8.h. Punktides 8.a kuni 8.f nimetatud nõuete rakenduseeskirjad peavad põhinema riskihindamisel ja olema tegevuse mastaabi ning ulatuse suhtes proportsionaalsed.

V LISA

Tingimused, millele peavad vastama artiklis 9a nimetatud kvalifitseeritud üksused

1. Üksus, selle direktor ja kontrollide läbiviimise eest vastutavad töötajad ei tohi otseselt ega volitatud esindajatena osaleda toodete, osade, seadmete, komponentide või süsteemide konstrueerimises, valmistamises, turustamises ega hooldamises, samuti mitte nende käitamises, teenindamises ega kasutamises. See ei välista tehnilise teabe vahetamise võimalust asjaomaste organisatsioonide ja kvalifitseeritud üksuse vahel.

2. Üksus ja sertifitseerimisülesannete eest vastutavad töötajad peavad olema oma ülesannete täitmisel võimalikult kõrgel erialase usaldusväärsuse ning tehnilise pädevuse tasemel ning neil ei tohi olla mingisugust, eelkõige rahalist survet ega stiimulit, eriti sertifitseerimisülesannete tulemustega seotud isikute või isikute grupi poolt, mis võiks mõjutada nende otsuseid või uurimiste tulemusi.

3. Üksusel peavad olema nõutavad töötajad ja vahendid sertifitseerimismenetlusega seotud tehnilisteja haldusalaste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks; samuti peab olema juurdepääs varustusele, mis on vajalik erandliku iseloomuga kontrollide teostamiseks.

4. Uurimiste eest vastutavatel töötajatel peab olema:

| — | hea tehniline ja erialane ettevalmistus; |
| --- | --- |

—

hea tehniline ja erialane ettevalmistus;

| — | nõuetekohased teadmised teostatavate sertifitseerimisülesannete nõuetest ja piisav kogemus nende läbiviimise alal; |
| --- | --- |

—

nõuetekohased teadmised teostatavate sertifitseerimisülesannete nõuetest ja piisav kogemus nende läbiviimise alal;

| — | oskus koostada uurimiste läbiviimist kajastavaid deklaratsioone, dokumente ja aruandeid. |
| --- | --- |

—

oskus koostada uurimiste läbiviimist kajastavaid deklaratsioone, dokumente ja aruandeid.

5. Uurimisi läbiviivate töötajate erapooletus peab olema tagatud. Nende tasustamine ei tohi sõltuda läbiviidud uurimiste arvust või nende tulemustest.

6. Üksus peab võtma endale vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul kui vastutus kuulub mõnele liikmesriigile selle siseriikliku õiguse alusel.

7. Üksuse töötajad peavad hoidma ametisaladust, mis on seotud käesoleva määruse alusel täidetud ülesannete käigus omandatud teabega.

P6_TA(2007)0068

Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise kohta (KOM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0487) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0487) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0330/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0330/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0006/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0006/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Põhjendus 5 |
| (5) Et parandada ühtse turu toimimist, tuleks korraldada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine võimalikult läbipaistvalt. See võimaldaks ka vastavat tootmist paremini korraldada. Selleks tuleks täpsustada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamisel kasutatavad müüginimetused kõigi liikmesriikide ametlikes keeltes. Seeläbi paraneb ka tarbijate juurdepääs teabele. | (5) Et parandada ühtse turu toimimist, tuleks korraldada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine võimalikult läbipaistvalt. See võimaldaks ka vastavat tootmist paremini korraldada. Selleks tuleks täpsustada kuni kaheteist kuu vanuste veiste
  inimtoiduks ettenähtud
  liha
  või lihatoodete
  turustamisel kasutatavad müüginimetused kõigi liikmesriikide ametlikes keeltes. Seeläbi paraneb ka tarbijate juurdepääs teabele. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 12 |
| (12) Samuti tuleks sätestada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha tuvastamine alamkategooriale vastava tähega ning tapavanuse märkimine liha etiketile. | (12) Samuti tuleks sätestada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha tuvastamine alamkategooriale vastava tähega
  , nende müüginimetusega
  ning tapavanuse
  märkimisega
  liha etiketile.
  Kõnealused näitajad peaksid esinema ka kõigis äridokumentides. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 13 |
| (13) Ettevõtjad, kes soovivad täiendada käesolevas määruses sätestatud müüginimetusi lisateabega, peavad tegema seda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta. | (13) Ettevõtjad, kes soovivad täiendada käesolevas määruses sätestatud müüginimetusi lisateabega,
  näiteks loomadele antud sööda tüübi kohta, peaksid seda tegema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Põhjendus 14 |
| (14) Selleks et tagada etiketil esitatud teabe korrektne kasutamine vastavalt käesolevale määrusele, tuleks sätestada kõigis tootmise ja turustamise etappides kõnealuse teabe õigsuse tagamist võimaldavate andmete registreerimine. | (14) Selleks et tagada etiketil esitatud teabe korrektne kasutamine vastavalt käesolevale määrusele, tuleks kõigis tootmise ja turustamise etappides sätestada kõnealuse teabe õigsuse tagamist võimaldavate andmete registreerimine.
  Osa kõnealusest teabest ei pea siiski toote lõpptarbijale tarnimise etapis esitama. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Põhjendus 15 a (uus) |
| | (15 a) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumisel, ja kontrollima nende rakendamist. Sanktsioonid peaksid olema proportsionaalsed, kuid piisavalt hoiatavad. Sanktsioonid võiksid ulatuda alates uuesti märgistamisest või uuesti välja saatmisest kuni toodete hävitamiseni. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Artikli 1 lõike 1 teine lõik |
| Määrust kohaldatakse ühenduses toodetud või kolmandatest riikidest imporditud kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha suhtes. | Määrust kohaldatakse ühenduses toodetud või kolmandatest riikidest imporditud kuni kaheteist kuu vanuste veiste
  , kes on tapetud pärast ... (2), liha suhtes. |
| Muudatusettepanek 7 |
| Artikli 1 lõige 2 |
| 2. Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks nõukogu määruse
  (EMÜ) nr 1208/81 (3) sätete kohaldamist. | 2. Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks nõukogu
  24. juuli 2006. aasta
  määruse
  (EÜ) nr 1183/2006 (ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala kohta) (4) sätete kohaldamist. |
| Muudatusettepanek 8 |
| Artikli 1 lõige 3 |
| 3. Käesolevat määrust ei kohaldata kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha suhtes, mille kohta on registreeritud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni) |
| Muudatusettepanek 9 |
| Artikkel 2 |
| Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab mõiste „liha” kuni kaheteist kuu vanuste veiste rümpasid tervikuna, kondiga ja kondita liha ja viilutatud või viilutamata rupsi, mida pakutakse värskelt, jahutatult või külmutatult ning mis on pakitud või pakkimata. | Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab mõiste „liha”
  inimtoiduks mõeldud
  kuni kaheteist kuu vanuste veiste rümpasid tervikuna, kondiga ja kondita liha ning viilutatud või viilutamata rupsi, mida pakutakse värskelt, jahutatult või külmutatult ning mis on pakitud või pakkimata.
  Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse ka liha sisaldavate pool-, töödeldud ja valmistoodete suhtes. |
| Muudatusettepanek 10 |
| Artikkel 3 |
| Tapmise hetkel liigitavad ettevõtjad artikli 8 lõikes 1 osutatud pädeva asutuse järelevalve all kõik kuni kaheteist kuu vanused veised ühte I lisas määratletud kategooriatest. | Tapmise hetkel liigitavad ettevõtjad artikli 8 lõikes 1 osutatud pädeva asutuse järelevalve all kõik kuni kaheteist kuu vanused veised ühte I lisas määratletud kategooriatest.
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada vastavus käesolevale sättele. |
| Muudatusettepanek 11 |
| Artikli 4 lõike 1 esimene lõik |
| 1. Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustatakse eri liikmesriikides üksnes II lisas esitatud, kõigi kõnealuste liikmesriikide jaoks kehtestatud müüginimetus(t)e all. | 1. Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustatakse eri liikmesriikides üksnes II lisas esitatud, kõigi kõnealuste liikmesriikide jaoks kehtestatud müüginimetus(t)e all.
  See nimetus peab esinema kõigis äridokumentides. |
| Muudatusettepanek 12 |
| Artikli 4 lõige 2 a (uus) |
| | 2a Käesolevat määrust kohaldatakse vaid juhtudel, kui üle kaheksa kuu vanuste veiste liha turustatakse muu kui „veiseliha” nimetuse all (või samaväärse teistes ühenduse keeltes täiskasvanud veist tähistava sõna all). |
| Muudatusettepanek 13 |
| Artikli 5 lõike 1 sissejuhatav osa |
| 1. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklite 13, 14 ja 15 kohaldamist, varustavad ettevõtjad kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha
  igal tootmisja turustusetapil
  järgmise teabega: | 1. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklite 13, 14 ja 15 kohaldamist, varustavad ettevõtjad kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha järgmise teabega: |
| Muudatusettepanek 14 |
| Artikli 5 lõike 1 punkt a |
| a) | käesoleva määruse I lisas määratletud kategooria tuvastamise täht, |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 5

(5) Et parandada ühtse turu toimimist, tuleks korraldada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine võimalikult läbipaistvalt. See võimaldaks ka vastavat tootmist paremini korraldada. Selleks tuleks täpsustada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamisel kasutatavad müüginimetused kõigi liikmesriikide ametlikes keeltes. Seeläbi paraneb ka tarbijate juurdepääs teabele.

(5) Et parandada ühtse turu toimimist, tuleks korraldada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine võimalikult läbipaistvalt. See võimaldaks ka vastavat tootmist paremini korraldada. Selleks tuleks täpsustada kuni kaheteist kuu vanuste veiste
  inimtoiduks ettenähtud
  liha
  või lihatoodete
  turustamisel kasutatavad müüginimetused kõigi liikmesriikide ametlikes keeltes. Seeläbi paraneb ka tarbijate juurdepääs teabele.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 12

(12) Samuti tuleks sätestada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha tuvastamine alamkategooriale vastava tähega ning tapavanuse märkimine liha etiketile.

(12) Samuti tuleks sätestada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha tuvastamine alamkategooriale vastava tähega
  , nende müüginimetusega
  ning tapavanuse
  märkimisega
  liha etiketile.
  Kõnealused näitajad peaksid esinema ka kõigis äridokumentides.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 13

(13) Ettevõtjad, kes soovivad täiendada käesolevas määruses sätestatud müüginimetusi lisateabega, peavad tegema seda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta.

(13) Ettevõtjad, kes soovivad täiendada käesolevas määruses sätestatud müüginimetusi lisateabega,
  näiteks loomadele antud sööda tüübi kohta, peaksid seda tegema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 14

(14) Selleks et tagada etiketil esitatud teabe korrektne kasutamine vastavalt käesolevale määrusele, tuleks sätestada kõigis tootmise ja turustamise etappides kõnealuse teabe õigsuse tagamist võimaldavate andmete registreerimine.

(14) Selleks et tagada etiketil esitatud teabe korrektne kasutamine vastavalt käesolevale määrusele, tuleks kõigis tootmise ja turustamise etappides sätestada kõnealuse teabe õigsuse tagamist võimaldavate andmete registreerimine.
  Osa kõnealusest teabest ei pea siiski toote lõpptarbijale tarnimise etapis esitama.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 15 a (uus)

(15 a) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumisel, ja kontrollima nende rakendamist. Sanktsioonid peaksid olema proportsionaalsed, kuid piisavalt hoiatavad. Sanktsioonid võiksid ulatuda alates uuesti märgistamisest või uuesti välja saatmisest kuni toodete hävitamiseni.

Muudatusettepanek 6

Artikli 1 lõike 1 teine lõik

Määrust kohaldatakse ühenduses toodetud või kolmandatest riikidest imporditud kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha suhtes.

Määrust kohaldatakse ühenduses toodetud või kolmandatest riikidest imporditud kuni kaheteist kuu vanuste veiste
  , kes on tapetud pärast ... (2), liha suhtes.

Muudatusettepanek 7

Artikli 1 lõige 2

2. Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks nõukogu määruse
  (EMÜ) nr 1208/81 (3) sätete kohaldamist.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks nõukogu
  24. juuli 2006. aasta
  määruse
  (EÜ) nr 1183/2006 (ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala kohta) (4) sätete kohaldamist.

Muudatusettepanek 8

Artikli 1 lõige 3

3. Käesolevat määrust ei kohaldata kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha suhtes, mille kohta on registreeritud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni)

Muudatusettepanek 9

Artikkel 2

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab mõiste „liha” kuni kaheteist kuu vanuste veiste rümpasid tervikuna, kondiga ja kondita liha ja viilutatud või viilutamata rupsi, mida pakutakse värskelt, jahutatult või külmutatult ning mis on pakitud või pakkimata.

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab mõiste „liha”
  inimtoiduks mõeldud
  kuni kaheteist kuu vanuste veiste rümpasid tervikuna, kondiga ja kondita liha ning viilutatud või viilutamata rupsi, mida pakutakse värskelt, jahutatult või külmutatult ning mis on pakitud või pakkimata.
  Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse ka liha sisaldavate pool-, töödeldud ja valmistoodete suhtes.

Muudatusettepanek 10

Artikkel 3

Tapmise hetkel liigitavad ettevõtjad artikli 8 lõikes 1 osutatud pädeva asutuse järelevalve all kõik kuni kaheteist kuu vanused veised ühte I lisas määratletud kategooriatest.

Tapmise hetkel liigitavad ettevõtjad artikli 8 lõikes 1 osutatud pädeva asutuse järelevalve all kõik kuni kaheteist kuu vanused veised ühte I lisas määratletud kategooriatest.
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada vastavus käesolevale sättele.

Muudatusettepanek 11

Artikli 4 lõike 1 esimene lõik

1. Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustatakse eri liikmesriikides üksnes II lisas esitatud, kõigi kõnealuste liikmesriikide jaoks kehtestatud müüginimetus(t)e all.

1. Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustatakse eri liikmesriikides üksnes II lisas esitatud, kõigi kõnealuste liikmesriikide jaoks kehtestatud müüginimetus(t)e all.
  See nimetus peab esinema kõigis äridokumentides.

Muudatusettepanek 12

Artikli 4 lõige 2 a (uus)

2a Käesolevat määrust kohaldatakse vaid juhtudel, kui üle kaheksa kuu vanuste veiste liha turustatakse muu kui „veiseliha” nimetuse all (või samaväärse teistes ühenduse keeltes täiskasvanud veist tähistava sõna all).

Muudatusettepanek 13

Artikli 5 lõike 1 sissejuhatav osa

1. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklite 13, 14 ja 15 kohaldamist, varustavad ettevõtjad kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha
  igal tootmisja turustusetapil
  järgmise teabega:

1. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklite 13, 14 ja 15 kohaldamist, varustavad ettevõtjad kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha järgmise teabega:

Muudatusettepanek 14

Artikli 5 lõike 1 punkt a

a)

käesoleva määruse I lisas määratletud kategooria tuvastamise täht,

| a) | käesoleva määruse I lisas määratletud kategooria tuvastamise täht
  kõigis tootmise ja turustamise etappides, välja arvatud lõpptarbijale tarnimise etapis
  , |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse I lisas määratletud kategooria tuvastamise täht
  kõigis tootmise ja turustamise etappides, välja arvatud lõpptarbijale tarnimise etapis
  ,

Muudatusettepanek 15

Artikli 5 lõike 1 punkt b

| b) | müüginimetus vastavalt käesoleva määruse artiklile 4, |
| --- | --- |

b)

müüginimetus vastavalt käesoleva määruse artiklile 4,

| b) | müüginimetus vastavalt käesoleva määruse artiklile 4
  kõigis tootmise ja turustamise etappides
  , |
| --- | --- |

b)

müüginimetus vastavalt käesoleva määruse artiklile 4
  kõigis tootmise ja turustamise etappides
  ,

Muudatusettepanek 16

Artikli 5 lõige 1 a (uus)

1 a Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud teave tuleb samuti esitada kõigis äridokumentides.

Muudatusettepanek 17

Artikli 5 lõike 2 teine lõik

Nad võivad jätta lõike 1 punktis a osutatud teabe esitamise kohustuslikuks muutmata, tingimusel, et ostja teavitamine oleks korrektselt tagatud.

välja jäetud

Muudatusettepanek 18

Artikli 7 teise lõigu punkt a

| a) | loomade identifitseerimisnumber ja sünniaeg; |
| --- | --- |

a)

loomade identifitseerimisnumber ja sünniaeg;

| a) | loomade identifitseerimisnumber ja sünniaeg
  , ainult tapamajade tasandil
  ; |
| --- | --- |

a)

loomade identifitseerimisnumber ja sünniaeg
  , ainult tapamajade tasandil
  ;

Muudatusettepanek 19

Artikli 8 lõige 1

1. Liikmesriigid nimetavad enne
  [1. juulit 2007]
  pädeva asutuse või asutused, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise kontrolli eest ja teavitavad sellest komisjoni.

1. Liikmesriigid nimetavad enne
  ... (5) pädeva asutuse või asutused, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise ametliku
  kontrolli eest ja teavitavad sellest komisjoni.

Muudatusettepanek 20

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9 a

Sanktsioonid

Kui teostatud kontroll viitab käesolevas määruses sätestatud tingimuste mittejärgimisele, kehtestavad liikmesriigid eeskirjad kohaldatavate sanktsioonide kohta. Sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist meetmetest komisjonile hiljemalt ... (6) ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Muudatusettepanek 21

Artikli 10 lõige 2

2. I ja II lisas võib teha muudatusi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 43 lõikes 2 osutatud menetlusega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 22

I lisa esimese lõigu punkt A

| A) | Kategooria
  X
  : veised, kelle vanus on kaheksa kuud või vähem |
| --- | --- |

A)

Kategooria
  X
  : veised, kelle vanus on kaheksa kuud või vähem

| A) | Kategooria
  V
  : veised, kelle vanus on kaheksa kuud või vähem |
| --- | --- |

A)

Kategooria
  V
  : veised, kelle vanus on kaheksa kuud või vähem

Kategooria tuvastamise täht:
  X
  ;

Kategooria tuvastamise täht:
  V
  ;

Muudatusettepanek 23

I lisa esimese lõigu punkt B

| B) | Kategooria
  Y
  : veised, kelle vanus on üle kaheksa kuu, kuid vähem või võrdne 12 kuuga |
| --- | --- |

B)

Kategooria
  Y
  : veised, kelle vanus on üle kaheksa kuu, kuid vähem või võrdne 12 kuuga

| B) | Kategooria
  Z
  : veised, kelle vanus on üle kaheksa kuu, kuid vähem või võrdne 12 kuuga |
| --- | --- |

B)

Kategooria
  Z
  : veised, kelle vanus on üle kaheksa kuu, kuid vähem või võrdne 12 kuuga

Kategooria tuvastamise täht:
  Y
  .

Kategooria tuvastamise täht:
  Z
  .

Muudatusettepanek 24

II lisa punkti A sissejuhatav osa

A) Kategooria
  X
  veiste liha puhul:

A) Kategooria
  V
  veiste liha puhul:

Muudatusettepanek 25

II lisa punkti B sissejuhatav osa

B) Kategooria
  Y
  veiste liha puhul:

B) Kategooria
  Z
  veiste liha puhul:

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  
  Käesoleva määruse jõustumiskuupäev.

(3)  

  EÜT L 123, 7.5.1981, lk 3.

(4)  

  ELT L 214, 4.8.2006, lk 1.

(5)  
  Käesoleva määruse jõustumiskuupäev.

(6)  
  Kaksteist kuud pärast käesoleva määruse jõustumiskuupäeva.

P6_TA(2007)0069

ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta konsolideeritud meretöönormide konventsioon (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2006)0288) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2006)0288) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 42 ning artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 42 ning artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0241/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0241/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A6-0019/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A6-0019/2007),

| 1. | kiidab ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| pealkiri |
| Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta
  konsolideeritud
  meretöönormide konventsioon | Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta meretöönormide konventsioon |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 1 |
| 1. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO”)
  konsolideeritud
  meretöönormide konventsioon võeti vastu 23. veebruaril 2006 ILO rahvusvahelise töökonverentsi merendusalasel istungil, mis kutsuti kokku Genfis. | 1. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO”)
  2006. aasta
  meretöönormide konventsioon võeti vastu 23. veebruaril 2006 ILO rahvusvahelise töökonverentsi merendusalasel istungil, mis kutsuti kokku Genfis. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Artikkel 1 |
| Liikmesriikidel lubatakse käesolevaga ratifitseerida ILO 2006. aasta
  konsolideeritud
  meretöönormide konventsioon, mis võeti vastu 23. veebruaril 2006. | Liikmesriikidel lubatakse käesolevaga ratifitseerida ILO 2006. aasta meretöönormide konventsioon, mis võeti vastu 23. veebruaril 2006. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

pealkiri

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta
  konsolideeritud
  meretöönormide konventsioon

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta meretöönormide konventsioon

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 1

1. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO”)
  konsolideeritud
  meretöönormide konventsioon võeti vastu 23. veebruaril 2006 ILO rahvusvahelise töökonverentsi merendusalasel istungil, mis kutsuti kokku Genfis.

1. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO”)
  2006. aasta
  meretöönormide konventsioon võeti vastu 23. veebruaril 2006 ILO rahvusvahelise töökonverentsi merendusalasel istungil, mis kutsuti kokku Genfis.

Muudatusettepanek 3

Artikkel 1

Liikmesriikidel lubatakse käesolevaga ratifitseerida ILO 2006. aasta
  konsolideeritud
  meretöönormide konventsioon, mis võeti vastu 23. veebruaril 2006.

Liikmesriikidel lubatakse käesolevaga ratifitseerida ILO 2006. aasta meretöönormide konventsioon, mis võeti vastu 23. veebruaril 2006.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2007)0070

Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta Euroopa Liidus (2006/2134(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused Euroopa Liidus” (KOM(2006)0177) ja mainitud teatisele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2006)0516) (komisjoni teatis üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused Euroopa Liidus” (KOM(2006)0177) ja mainitud teatisele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2006)0516) (komisjoni teatis üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 2, 5, 16, 86, 136, artikli 137 lõike 1 punkte j ja k ning artikleid 143, 144 ja 145; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 2, 5, 16, 86, 136, artikli 137 lõike 1 punkte j ja k ning artikleid 143, 144 ja 145;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1), eriti selle artiklit 36; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1), eriti selle artiklit 36;

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut (2), eriti selle artikleid II-94 ja III-122; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut (2), eriti selle artikleid II-94 ja III-122;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (3);

| — | võttes arvesse 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni üldhuviteenuste rohelise raamatu kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni üldhuviteenuste rohelise raamatu kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 6. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase sotsiaalse mudeli kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase sotsiaalse mudeli kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2006. aasta resolutsiooni üldhuviteenuseid käsitleva komisjoni valge raamatu kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2006. aasta resolutsiooni üldhuviteenuseid käsitleva komisjoni valge raamatu kohta (7);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õiguskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0057/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õiguskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0057/2007),

| A. | arvestades, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on Euroopa sotsiaalmudeli üheks alustalaks ning üheks põhiteguriks sotsiaalse leppimise ning Euroopa Liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse sidususe saavutamisel ning üheks vahendiks Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on Euroopa sotsiaalmudeli üheks alustalaks ning üheks põhiteguriks sotsiaalse leppimise ning Euroopa Liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse sidususe saavutamisel ning üheks vahendiks Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel;

| B. | arvestades samuti, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste eesmärgiks on Euroopa ühiste väärtuste, nagu sotsiaalse õigluse, võrdsuse, solidaarsuse, demokraatia ja vabaduse arengu tagamine üleeuroopalisel tasandil, ning arvestades, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste lõppeesmärgiks on tagada kodanike põhiõiguste kaitse ja inimväärikuse austamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades samuti, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste eesmärgiks on Euroopa ühiste väärtuste, nagu sotsiaalse õigluse, võrdsuse, solidaarsuse, demokraatia ja vabaduse arengu tagamine üleeuroopalisel tasandil, ning arvestades, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste lõppeesmärgiks on tagada kodanike põhiõiguste kaitse ja inimväärikuse austamine;

| C. | arvestades, et üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid ei saa käsitleda koormana ametiasutustele, sest nende näol on vastupidi tegemist majanduskasvu, jõukuse, tööhõive ja sotsiaalse sidususe mõistes positiivse välismõju allikaga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid ei saa käsitleda koormana ametiasutustele, sest nende näol on vastupidi tegemist majanduskasvu, jõukuse, tööhõive ja sotsiaalse sidususe mõistes positiivse välismõju allikaga;

| D. | arvestades, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osutamine toimub dünaamilises keskkonnas, millega need teenused peavad pidevalt kohanema, et säilitada kõrget kvaliteedi ja tõhususe taset; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osutamine toimub dünaamilises keskkonnas, millega need teenused peavad pidevalt kohanema, et säilitada kõrget kvaliteedi ja tõhususe taset;

| E. | arvestades, et põhiliste sotsiaalteenuste kättesaadavus on liikmesriigiti väga erinev; arvestades et neid teenuseid tuleks osutada kogu Euroopa Liidu territooriumil, et tagada liidu majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne sidusus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et põhiliste sotsiaalteenuste kättesaadavus on liikmesriigiti väga erinev; arvestades et neid teenuseid tuleks osutada kogu Euroopa Liidu territooriumil, et tagada liidu majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne sidusus;

| F. | arvestades, et selle valdkonna teatavate põhimõistete, nagu „avalik teenus”, „üldhuviteenus”, „üldist majandushuvi pakkuv teenus”, „üldist huvi pakkuv sotsiaalteenus” puhul on tegemist mõningase mõistelise ebamäärasusega, mis on märgatav ka hiljutistes ühenduse õigusaktides ja mis süvendab antud valdkonnas eksisteerivat õiguskindluse puudumist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et selle valdkonna teatavate põhimõistete, nagu „avalik teenus”, „üldhuviteenus”, „üldist majandushuvi pakkuv teenus”, „üldist huvi pakkuv sotsiaalteenus” puhul on tegemist mõningase mõistelise ebamäärasusega, mis on märgatav ka hiljutistes ühenduse õigusaktides ja mis süvendab antud valdkonnas eksisteerivat õiguskindluse puudumist;

| G. | arvestades, et õigusnormide puudumise tõttu kõnealuses valdkonnas toimub suureulatuslik ja mitte alati sidus tõlgendamine kohtupraktika abil; arvestades, et kõikides asjaomastes sektorites tuleb kohtupraktika abil tõlgendamise minimeerimiseks ja maksimaalse õiguskindluse tagamiseks määrata selgepiiriliselt kindlaks õiguslik tegevusraamistik; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et õigusnormide puudumise tõttu kõnealuses valdkonnas toimub suureulatuslik ja mitte alati sidus tõlgendamine kohtupraktika abil; arvestades, et kõikides asjaomastes sektorites tuleb kohtupraktika abil tõlgendamise minimeerimiseks ja maksimaalse õiguskindluse tagamiseks määrata selgepiiriliselt kindlaks õiguslik tegevusraamistik;

| H. | arvestades, et seetõttu tuleb kõnealuseid mõisteid ja õigusraamistikku, milles üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused toimivad, viivitamatult selgitada, eeskätt tuleb selgitada üldhuvi põhimõtet ning konkurentsi ja riigiabi valdkonnas kehtestatud õigusnorme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seetõttu tuleb kõnealuseid mõisteid ja õigusraamistikku, milles üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused toimivad, viivitamatult selgitada, eeskätt tuleb selgitada üldhuvi põhimõtet ning konkurentsi ja riigiabi valdkonnas kehtestatud õigusnorme;

| I. | arvestades, et sotsiaalteenuseid ei saa ühelgi juhul taandada jääkkategooriaks, kuhu jäävad need teenused, mida ei ole võimalik liigitada majanduslike teenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste alla; olles vastupidi seisukohal, et võttes arvesse ühiskonna osa, millele nad on suunatud ning nende korralduslikke, rahanduslikke ja eesmärgiga seotud eripärasid, tuleb üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid käsitleda tervikliku eraldi teenuste kategooriana, millel on ühiskonna jaoks määrav tähtsus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sotsiaalteenuseid ei saa ühelgi juhul taandada jääkkategooriaks, kuhu jäävad need teenused, mida ei ole võimalik liigitada majanduslike teenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste alla; olles vastupidi seisukohal, et võttes arvesse ühiskonna osa, millele nad on suunatud ning nende korralduslikke, rahanduslikke ja eesmärgiga seotud eripärasid, tuleb üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid käsitleda tervikliku eraldi teenuste kategooriana, millel on ühiskonna jaoks määrav tähtsus;

| J. | arvestades, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste sektor annab tööd järjest suuremale hulgale inimestele, et tööhõive määra suurenemine selles sektoris ületab tööhõive määra keskmise kasvu teistes sektorites, kusjuures märkimisväärses ulatuses toimub naiste kaasamine, ning et selles sektoris rakendatakse huvipakkuvaid tööhõive paindlikke skeeme, nagu osalise tööajaga töö, libisev töögraafik ja töö vabatahtlikkuse alusel, mida tuleks levitada ja tööõigusega asjakohaselt kaitsta; arvestades samuti, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste sektoris võib esineda murettekitavaid ametialase ebapädevuse juhuseid, mida tuleks vältida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste sektor annab tööd järjest suuremale hulgale inimestele, et tööhõive määra suurenemine selles sektoris ületab tööhõive määra keskmise kasvu teistes sektorites, kusjuures märkimisväärses ulatuses toimub naiste kaasamine, ning et selles sektoris rakendatakse huvipakkuvaid tööhõive paindlikke skeeme, nagu osalise tööajaga töö, libisev töögraafik ja töö vabatahtlikkuse alusel, mida tuleks levitada ja tööõigusega asjakohaselt kaitsta; arvestades samuti, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste sektoris võib esineda murettekitavaid ametialase ebapädevuse juhuseid, mida tuleks vältida;

| K. | arvestades, et komisjoni teatis üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta ei hõlma tervishoiuteenuseid, mis kuuluvad samuti üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste hulka ja millel on viimastega samad tunnused ja eesmärgid; tunnistades samas, et tervishoiuteenuste eripäraks on nende korralduse keerukus ja liikmesriikide riiklikele ametiasutustele langev suur finantskoormus, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni teatis üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta ei hõlma tervishoiuteenuseid, mis kuuluvad samuti üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste hulka ja millel on viimastega samad tunnused ja eesmärgid; tunnistades samas, et tervishoiuteenuste eripäraks on nende korralduse keerukus ja liikmesriikide riiklikele ametiasutustele langev suur finantskoormus,

| 1. | väljendab rahulolu komisjoni algatusega, mis on seotud üldhuviteenuseid käsitleva valge raamatu elluviimisega ja mille eesmärgiks on anda neile teenustele mõisteline ja õiguslik raamistik; on sellele vaatamata seisukohal, et komisjoni teatis üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta ei anna piisavalt selgitusi üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste liigituse ja määratluse kohta ning et sellega lükatakse edasi otsustamine õigusliku raamistiku üle, mida nende teenuste suhtes tuleks kohaldada; |
| --- | --- |

1.

väljendab rahulolu komisjoni algatusega, mis on seotud üldhuviteenuseid käsitleva valge raamatu elluviimisega ja mille eesmärgiks on anda neile teenustele mõisteline ja õiguslik raamistik; on sellele vaatamata seisukohal, et komisjoni teatis üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta ei anna piisavalt selgitusi üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste liigituse ja määratluse kohta ning et sellega lükatakse edasi otsustamine õigusliku raamistiku üle, mida nende teenuste suhtes tuleks kohaldada;

| 2. | kinnitab veelkord oma huvi kaasaegsete ja kvaliteetsete üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste vastu, mis on suunatud võrdsuse, solidaarsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimväärikuse kaitsega seotud väärtuste ning vaba juurdepääsu, universaalteenuse, tõhususe, varude säästliku majandamise, järjepidevuse, kasutajaläheduse ja läbipaistvuse põhimõtete arvestamisega ning mis toetavad asutamislepingu artiklites 2 ja 3 sätestatud ühenduse eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

2.

kinnitab veelkord oma huvi kaasaegsete ja kvaliteetsete üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste vastu, mis on suunatud võrdsuse, solidaarsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimväärikuse kaitsega seotud väärtuste ning vaba juurdepääsu, universaalteenuse, tõhususe, varude säästliku majandamise, järjepidevuse, kasutajaläheduse ja läbipaistvuse põhimõtete arvestamisega ning mis toetavad asutamislepingu artiklites 2 ja 3 sätestatud ühenduse eesmärkide täitmist;

| 3. | on veendunud, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste näol on tegemist vahendiga, mille abil on võimalik kindlustada Lissaboni strateegia sotsiaalmõõdet, saavutada sotsiaalagendas sõnastatud eesmärke ja hõlmata selliseid väljakutseid, nagu üleilmastumine, tööstuse ümberkujunemine, tehnoloogiline areng, demograafilised muutused, migratsioon ja sotsiaal- ning tööhõiveskeemide muutumine, toetades sel viisil Euroopa sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste näol on tegemist vahendiga, mille abil on võimalik kindlustada Lissaboni strateegia sotsiaalmõõdet, saavutada sotsiaalagendas sõnastatud eesmärke ja hõlmata selliseid väljakutseid, nagu üleilmastumine, tööstuse ümberkujunemine, tehnoloogiline areng, demograafilised muutused, migratsioon ja sotsiaal- ning tööhõiveskeemide muutumine, toetades sel viisil Euroopa sotsiaalset arengut;

| 4. | väljendab rahulolu selle üle, et komisjon tunnustab üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste põhielementide erilist iseloomu, mis muudab need teenused teistest teenuseliikidest erinevaks; on vastupidi seisukohal, et korralduslikke kriteeriume, mis üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid käsitleva komisjoni teatise kohaselt iseloomustavad üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid, on võimalik tunnustada vaid ajutiselt, kuni komisjoni poolt liikmesriikide ja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osutajatega alustatud konsultatsioonide tulemusena tehakse selgepiirilisemad otsused; |
| --- | --- |

4.

väljendab rahulolu selle üle, et komisjon tunnustab üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste põhielementide erilist iseloomu, mis muudab need teenused teistest teenuseliikidest erinevaks; on vastupidi seisukohal, et korralduslikke kriteeriume, mis üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid käsitleva komisjoni teatise kohaselt iseloomustavad üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid, on võimalik tunnustada vaid ajutiselt, kuni komisjoni poolt liikmesriikide ja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osutajatega alustatud konsultatsioonide tulemusena tehakse selgepiirilisemad otsused;

| 5. | peab ekslikuks sellist lähenemist üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele, kus kõrvutatakse konkurentsi, riigiabi ja siseturgu käsitlevad õigusnormid avaliku teenuse, üldhuvi ja sotsiaalse sidususe põhimõtetetega; on sellele vaatamata seisukohal, et need tuleb omavahel tasakaalustada, tekitades positiivse koostoime majandus- ja sotsiaalvaldkonna vahel; kinnitab samas, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste puhul peavad konkurentsi, riigiabi ja siseturgu reguleerivad õigusnormid olema kooskõlas avaliku teenuse osutamise kohustusega ja mitte vastupidi; |
| --- | --- |

5.

peab ekslikuks sellist lähenemist üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele, kus kõrvutatakse konkurentsi, riigiabi ja siseturgu käsitlevad õigusnormid avaliku teenuse, üldhuvi ja sotsiaalse sidususe põhimõtetetega; on sellele vaatamata seisukohal, et need tuleb omavahel tasakaalustada, tekitades positiivse koostoime majandus- ja sotsiaalvaldkonna vahel; kinnitab samas, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste puhul peavad konkurentsi, riigiabi ja siseturgu reguleerivad õigusnormid olema kooskõlas avaliku teenuse osutamise kohustusega ja mitte vastupidi;

| 6. | tunnistab, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste puhul on tegemist kahe samaaegse teguriga, mille vahel peab leidma tasakaalu - nendeks on ühelt poolt subsidiaarsuspõhimõte, mille kohaselt on liikmesriigi ametiasutustel õigus kindlaks määratleda, korraldada ja rahastada üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid sel viisil, nagu nad seda õigeks peavad, ja proportsionaalsuse põhimõte, ning teiselt poolt ühenduse asutamislepingust, eeskätt selle artiklist 16 tulenev ühenduse ühisvastutus ning asjaolu, et tegemist on kogu Euroopas rakendatavate väärtuste ja põhimõtetega, millega peavad arvestama kõik, ja mille kohaselt üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on inimõiguste ja inimväärikuse kaitse teenistuses; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste puhul on tegemist kahe samaaegse teguriga, mille vahel peab leidma tasakaalu - nendeks on ühelt poolt subsidiaarsuspõhimõte, mille kohaselt on liikmesriigi ametiasutustel õigus kindlaks määratleda, korraldada ja rahastada üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid sel viisil, nagu nad seda õigeks peavad, ja proportsionaalsuse põhimõte, ning teiselt poolt ühenduse asutamislepingust, eeskätt selle artiklist 16 tulenev ühenduse ühisvastutus ning asjaolu, et tegemist on kogu Euroopas rakendatavate väärtuste ja põhimõtetega, millega peavad arvestama kõik, ja mille kohaselt üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on inimõiguste ja inimväärikuse kaitse teenistuses;

| 7. | on samal ajal seisukohal, et võttes arvesse üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste eripärasid, mis on seotud nende teenuste laadi ja nende isikute olukorraga, kellele neid teenuseid osutatakse, nende teenuste üldhuviga seotud ülesandeid ja turu suutmatust täita teatavate sotsiaalteenustega seotud vajadusi, peaks vastuolude korral olema määravaks üldhuvi kaitse, mis on üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste põhiline ja esmane komponent; |
| --- | --- |

7.

on samal ajal seisukohal, et võttes arvesse üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste eripärasid, mis on seotud nende teenuste laadi ja nende isikute olukorraga, kellele neid teenuseid osutatakse, nende teenuste üldhuviga seotud ülesandeid ja turu suutmatust täita teatavate sotsiaalteenustega seotud vajadusi, peaks vastuolude korral olema määravaks üldhuvi kaitse, mis on üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste põhiline ja esmane komponent;

| 8. | sellega seoses tunneb muret hiljutiste katsete pärast kohaldada teatavate üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste suhtes teenustele ja üldist kaubandushuvi pakkuvatele teenustele omaseid eeskirju ja põhimõtteid, võtmata seejuures arvesse neid tegureid ja põhimõtteid, mis eristavad üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid muudest teenustest; |
| --- | --- |

8.

sellega seoses tunneb muret hiljutiste katsete pärast kohaldada teatavate üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste suhtes teenustele ja üldist kaubandushuvi pakkuvatele teenustele omaseid eeskirju ja põhimõtteid, võtmata seejuures arvesse neid tegureid ja põhimõtteid, mis eristavad üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid muudest teenustest;

| 9. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle jätkata ja süvendada konsulteerimisprotsessi, et selgitada teatavate ühenduse eeskirjade kohaldamist sotsiaalteenuste suhtes; on lisaks sellele seisukohal, et kavandatud laiendatud konsulteerimisprotsess tuleks lõpule viia 2007. aasta keskpaigaks ja palub komisjonil sõnastada otsus, kuidas seda protsessi jätkata ja kindlaks määrata parim lähenemisviis, sealhulgas kaaludes sektorispetsiifilise õigusloomealase ettepaneku vajadust ja õiguspärasust; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle jätkata ja süvendada konsulteerimisprotsessi, et selgitada teatavate ühenduse eeskirjade kohaldamist sotsiaalteenuste suhtes; on lisaks sellele seisukohal, et kavandatud laiendatud konsulteerimisprotsess tuleks lõpule viia 2007. aasta keskpaigaks ja palub komisjonil sõnastada otsus, kuidas seda protsessi jätkata ja kindlaks määrata parim lähenemisviis, sealhulgas kaaludes sektorispetsiifilise õigusloomealase ettepaneku vajadust ja õiguspärasust;

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaitsma ja levitama üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste sektoris kasutatavaid tööhõivevorme, nagu naiste töö, paindlik tööajakorraldus, osalise tööajaga töö, vabatahtliku töökorralduse kasutamine, vältides seejuures pettuse ja ebaotstarbekuse ilminguid ning jälgides, et sellega ei kaasneks sektori töötajate töötingimuste halvenemist ning ilma kvalifikatsioonita või madala kvalifikatsiooniga tööjõu kasutamist; palub komisjonil samuti lülitada kõikidesse konsultatsioonidesse ja aruannetesse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seotud küsimused; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaitsma ja levitama üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste sektoris kasutatavaid tööhõivevorme, nagu naiste töö, paindlik tööajakorraldus, osalise tööajaga töö, vabatahtliku töökorralduse kasutamine, vältides seejuures pettuse ja ebaotstarbekuse ilminguid ning jälgides, et sellega ei kaasneks sektori töötajate töötingimuste halvenemist ning ilma kvalifikatsioonita või madala kvalifikatsiooniga tööjõu kasutamist; palub komisjonil samuti lülitada kõikidesse konsultatsioonidesse ja aruannetesse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seotud küsimused;

| 11. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osutajaid üles korraldama sotsiaalteenustega seotud tegevuste stressimäära, töö aega (vahetustega ja öötöö) ning teatavate tegevuste ohtlikku või väga rasket iseloomu arvesse võttes täiendõpet, mis on suunatud kõnealuste olukordadega kohanemise ja nendega seotud probleemide lahendamisele, seades eesmärgiks teenuse parima võimaliku kvaliteedi tagamise ja kõnealuse sektori töötajate töö- ja elamistingimuste parandamise; samas on seisukohal, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenustega seotud vajaduste pidev areng nõuab, et ametiasutused tagaksid üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenustega seotud töötajate täiendõppe kõrge taseme; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osutajaid üles korraldama sotsiaalteenustega seotud tegevuste stressimäära, töö aega (vahetustega ja öötöö) ning teatavate tegevuste ohtlikku või väga rasket iseloomu arvesse võttes täiendõpet, mis on suunatud kõnealuste olukordadega kohanemise ja nendega seotud probleemide lahendamisele, seades eesmärgiks teenuse parima võimaliku kvaliteedi tagamise ja kõnealuse sektori töötajate töö- ja elamistingimuste parandamise; samas on seisukohal, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenustega seotud vajaduste pidev areng nõuab, et ametiasutused tagaksid üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenustega seotud töötajate täiendõppe kõrge taseme;

| 12. | väljendab rahulolu komisjoni algatusega küsida üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kindlaksmääramise ja korralduse puhul nõu kõikidelt asjaomastelt osapooltelt; on veendunud, et selline dialoog suurendab nende teenuste läbipaistvust ja kvaliteeti ning toetab põhimõtteid ja väärtusi, millest need teenused lähtuvad; |
| --- | --- |

12.

väljendab rahulolu komisjoni algatusega küsida üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kindlaksmääramise ja korralduse puhul nõu kõikidelt asjaomastelt osapooltelt; on veendunud, et selline dialoog suurendab nende teenuste läbipaistvust ja kvaliteeti ning toetab põhimõtteid ja väärtusi, millest need teenused lähtuvad;

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste korraldusviiside ja halduse ning nende teenuste rahastamismeetodite mitmekülgsust; kutsub samuti üles looma avaliku ja erasektori partnerlussuhteid nende teenuste osutamisel, pidades seejuures silmas üldhuvi ning teenuste tõhusust ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste korraldusviiside ja halduse ning nende teenuste rahastamismeetodite mitmekülgsust; kutsub samuti üles looma avaliku ja erasektori partnerlussuhteid nende teenuste osutamisel, pidades seejuures silmas üldhuvi ning teenuste tõhusust ja kvaliteeti;

| 14. | on seisukohal, et liikmesriikide erinevad pädevad ametiasutused võivad vabalt otsustada, kas üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid osutavad vastastikuse abi ühingud või muud sotsiaalühingud või eraettevõtjad, eeldusel, et teenuse osutamisel erasektori poolt järgitakse üldhuvi põhimõtet, kuid leiab samas, et riiklikul ametiasutusel peab olema võimalik mis tahes hetkel kontrollida, kas teenuse osutajad järgivad üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste aluseks olevaid väärtusi ja põhimõtteid ning seda, kas teenuse osutamine toimub vastavalt ametiasutuste poolt varasemalt kehtestatud nõudmistele; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et liikmesriikide erinevad pädevad ametiasutused võivad vabalt otsustada, kas üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid osutavad vastastikuse abi ühingud või muud sotsiaalühingud või eraettevõtjad, eeldusel, et teenuse osutamisel erasektori poolt järgitakse üldhuvi põhimõtet, kuid leiab samas, et riiklikul ametiasutusel peab olema võimalik mis tahes hetkel kontrollida, kas teenuse osutajad järgivad üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste aluseks olevaid väärtusi ja põhimõtteid ning seda, kas teenuse osutamine toimub vastavalt ametiasutuste poolt varasemalt kehtestatud nõudmistele;

| 15. | tervitab ettevõtete osalemist üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste rahastamises, toetamises ja osutamises oma sotsiaalse vastutuse raames ning palub komisjonil ja liikmesriikidel kaasata sotsiaalpartnerid suuremas ulatuses kõnealuste kavade väljatöötamisse lähtudes iga liikmesriigi tavadest; |
| --- | --- |

15.

tervitab ettevõtete osalemist üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste rahastamises, toetamises ja osutamises oma sotsiaalse vastutuse raames ning palub komisjonil ja liikmesriikidel kaasata sotsiaalpartnerid suuremas ulatuses kõnealuste kavade väljatöötamisse lähtudes iga liikmesriigi tavadest;

| 16. | märgib, et teatavates liikmesriikides ei kaasnenud üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste üleandmisega piirkondlike või kohalike ametiasutuste pädevusalasse piisavat eelarvelist eraldist, mis võimaldaks tagada nende teenuste osutamise optimaalset kvantitatiivset ja kvalitatiivset taset; seetõttu kutsub liikmesriike üles jälgima, et pädevuse üleandmisega piirkondlikele või kohalikele ametiasutustele kaasneks piisav eelarveliste vahendite eraldamine; |
| --- | --- |

16.

märgib, et teatavates liikmesriikides ei kaasnenud üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste üleandmisega piirkondlike või kohalike ametiasutuste pädevusalasse piisavat eelarvelist eraldist, mis võimaldaks tagada nende teenuste osutamise optimaalset kvantitatiivset ja kvalitatiivset taset; seetõttu kutsub liikmesriike üles jälgima, et pädevuse üleandmisega piirkondlikele või kohalikele ametiasutustele kaasneks piisav eelarveliste vahendite eraldamine;

| 17. | soovitab kutsuda kokku selle protsessi haldamist abistava Euroopa Parlamendi juhitava foorumi, mis ühendaks Euroopa sotsiaalvaldkonna organisatsioone ning nõukogu ja komisjoni esindajaid; |
| --- | --- |

17.

soovitab kutsuda kokku selle protsessi haldamist abistava Euroopa Parlamendi juhitava foorumi, mis ühendaks Euroopa sotsiaalvaldkonna organisatsioone ning nõukogu ja komisjoni esindajaid;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

(2)  ELT C 310, 16.12.2004, lk 1.

(3)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(4)  ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 294.

(5)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 304.

(6)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 141.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0380.

P6_TA(2007)0071

EÜ-USA vaheline lennutranspordileping

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu sõlmimine

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu sõlmimise kohta (KOM(2006)0169) (edaspidi „2005. aasta novembri lepingu projekt”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu sõlmimise kohta (KOM(2006)0169) (edaspidi „2005. aasta novembri lepingu projekt”);

| — | võttes arvesse ELi ja USA delegatsioonide vahel 2. märtsil 2007. aastal kokkulepitud uut lepingu projekti teksti (edaspidi „2. märtsi 2007. aasta lepingu projekt”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja USA delegatsioonide vahel 2. märtsil 2007. aastal kokkulepitud uut lepingu projekti teksti (edaspidi „2. märtsi 2007. aasta lepingu projekt”);

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamise kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Ühenduste Kohus on leidnud, et mitmed liikmesriikide ja USA vahelised kahepoolsed lennundusalased kokkulepped on vastuolus ELi õiguse põhimõtetega ning arvestades, et ELi- USA lennundusleping on parim viis tagada täielik vastavus ELi õigusaktidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ühenduste Kohus on leidnud, et mitmed liikmesriikide ja USA vahelised kahepoolsed lennundusalased kokkulepped on vastuolus ELi õiguse põhimõtetega ning arvestades, et ELi- USA lennundusleping on parim viis tagada täielik vastavus ELi õigusaktidele;

| B. | arvestades, et ELi ja USA lennundusturud hõlmavad kokku ligikaudu 60% maailma lennuliiklusest ning ELi-USA lennundusleping on kasulik lennundusteenuse kasutajatele mõlemal pool Atlandi ookeani ning see võiks olla edasise liberaliseerimise ja õigusnormide lähendamise mudeliks kogu maailmas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja USA lennundusturud hõlmavad kokku ligikaudu 60% maailma lennuliiklusest ning ELi-USA lennundusleping on kasulik lennundusteenuse kasutajatele mõlemal pool Atlandi ookeani ning see võiks olla edasise liberaliseerimise ja õigusnormide lähendamise mudeliks kogu maailmas;

| C. | arvestades, et nõukogu leidis, et 2005. aasta novembris lõplikult vormistatud lepingu projekt ei taga piisavat võimaluste tasakaalu, kui USA ei loo paremaid võimalusi ELi lennuettevõtjate pääsuks USA siseturule USA lennuettevõtetesse investeerimise ja nendes osalemise kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõukogu leidis, et 2005. aasta novembris lõplikult vormistatud lepingu projekt ei taga piisavat võimaluste tasakaalu, kui USA ei loo paremaid võimalusi ELi lennuettevõtjate pääsuks USA siseturule USA lennuettevõtetesse investeerimise ja nendes osalemise kaudu;

| D. | arvestades, et USA transpordiministeerium esitas vastuseks eeskirja koostamise ettepaneku teatise, mis leevendab tema tõlgendust kohustusliku nõude kohta, et USA lennuettevõtjad peavad olema USA kodanike tegeliku kontrolli all, kuid otsustas pärast paljude avalike märkuste, sealhulgas USA Kongressist saadud märkuste läbivaatamist siiski 2006. aasta detsembris kõnealuse teatise tühistada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et USA transpordiministeerium esitas vastuseks eeskirja koostamise ettepaneku teatise, mis leevendab tema tõlgendust kohustusliku nõude kohta, et USA lennuettevõtjad peavad olema USA kodanike tegeliku kontrolli all, kuid otsustas pärast paljude avalike märkuste, sealhulgas USA Kongressist saadud märkuste läbivaatamist siiski 2006. aasta detsembris kõnealuse teatise tühistada;

| E. | arvestades, et see tõi kaasa uue läbirääkimiste vooru, mille tulemuseks oli 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et see tõi kaasa uue läbirääkimiste vooru, mille tulemuseks oli 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekt;

| F. | arvestades, et kõnealuse lepingu puhul on eriti tähtis õigusnormide, eriti ohutust, julgestust, keskkonda ja töötajate sotsiaalseid õigusi käsitlevate õigusaktide lähendamine, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõnealuse lepingu puhul on eriti tähtis õigusnormide, eriti ohutust, julgestust, keskkonda ja töötajate sotsiaalseid õigusi käsitlevate õigusaktide lähendamine,

Üldised põhimõtted

| 1. | tunnistab, et ELi-USA lennundusleping ei ole oluline ainult lepingu enda tähtsuse tõttu, vaid see on ka mudeliks edasistele lepingutele; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et ELi-USA lennundusleping ei ole oluline ainult lepingu enda tähtsuse tõttu, vaid see on ka mudeliks edasistele lepingutele;

| 2. | tunneb heameelt 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekti üle, kuna see on tähtis samm integreeritud Atlandi-ülese lennundusturu poole, millest tarbijad kasu saavad; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekti üle, kuna see on tähtis samm integreeritud Atlandi-ülese lennundusturu poole, millest tarbijad kasu saavad;

| 3. | oleks eelistanud osalisi kokkuleppeid hõlmavale etapiviisilisele lähenemisele ühe üldise tasakaalustatud lepingu sõlmimist, milles käsitletakse kõiki turu avamise ja õigusnormide lähendamise aspekte; |
| --- | --- |

3.

oleks eelistanud osalisi kokkuleppeid hõlmavale etapiviisilisele lähenemisele ühe üldise tasakaalustatud lepingu sõlmimist, milles käsitletakse kõiki turu avamise ja õigusnormide lähendamise aspekte;

| 4. | tunneb seetõttu heameelt 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekti artikli 21 üle, mis sisaldab teise etapi lepingu läbirääkimisteks tegevuskava ja selget ajakava ning muu hulgas sätteid, mis lubavad pooltel peatada esimese etapi lepingus määratletud õigused, kui 30 kuud pärast teise etapi lepingut käsitlevate läbirääkimiste algust ei jõuta viimase osas kokkuleppele; |
| --- | --- |

4.

tunneb seetõttu heameelt 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekti artikli 21 üle, mis sisaldab teise etapi lepingu läbirääkimisteks tegevuskava ja selget ajakava ning muu hulgas sätteid, mis lubavad pooltel peatada esimese etapi lepingus määratletud õigused, kui 30 kuud pärast teise etapi lepingut käsitlevate läbirääkimiste algust ei jõuta viimase osas kokkuleppele;

| 5. | kutsub transpordiministreid üles kiitma nõukogu 22. ja 23. märtsi 2007. aasta istungil heaks 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekti; |
| --- | --- |

5.

kutsub transpordiministreid üles kiitma nõukogu 22. ja 23. märtsi 2007. aasta istungil heaks 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekti;

Turu avamine

| 6. | rõhutab, et uus ELi-USA lennundusleping peaks olema turulepääsu seisukohast tasakaalustatud, kusjuures arvestada tuleks ka selliseid küsimusi nagu kabotaaž, asutamisõigus, omandiõigus, de facto kontroll ja riigiabi; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et uus ELi-USA lennundusleping peaks olema turulepääsu seisukohast tasakaalustatud, kusjuures arvestada tuleks ka selliseid küsimusi nagu kabotaaž, asutamisõigus, omandiõigus, de facto kontroll ja riigiabi;

| 7. | tunneb seetõttu muu hulgas heameelt 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekti punktide üle, mis käsitlevad omandilist kuuluvust, investeerimist ja kontrolli (4. lisa), frantsiisi ja märgistamist (5. lisa) ning „Fly America”„programmi avamist ELi lennuettevõtjatele;” |
| --- | --- |

7.

tunneb seetõttu muu hulgas heameelt 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekti punktide üle, mis käsitlevad omandilist kuuluvust, investeerimist ja kontrolli (4. lisa), frantsiisi ja märgistamist (5. lisa) ning „Fly America”„programmi avamist ELi lennuettevõtjatele;”

| 8. | väljendab siiski kahetsust selle üle, et kabotaaži küsimuses ei ole toimunud edasiminekut ja et ELi lennuettevõtjate võimalused teostada tõhusat kontrolli USA lennuettevõtja üle on ikka veel piiratud ja seda vaatamata omandilist kuuluvust käsitlevatele täiendatud punktidele; |
| --- | --- |

8.

väljendab siiski kahetsust selle üle, et kabotaaži küsimuses ei ole toimunud edasiminekut ja et ELi lennuettevõtjate võimalused teostada tõhusat kontrolli USA lennuettevõtja üle on ikka veel piiratud ja seda vaatamata omandilist kuuluvust käsitlevatele täiendatud punktidele;

| 9. | rõhutab, et valitsuse toetused lennuettevõtjatele võivad moonutada konkurentsi, ja kutsub mõlemat lepingupoolt üles vähendama valitsuse toetuste kasutamist miinimumini; samas avaldab poolehoidu menetlustele, mille alusel lepingupooled saavad teineteist teavitada ja arutada teise lepingupoole võetud meetmeid; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et valitsuse toetused lennuettevõtjatele võivad moonutada konkurentsi, ja kutsub mõlemat lepingupoolt üles vähendama valitsuse toetuste kasutamist miinimumini; samas avaldab poolehoidu menetlustele, mille alusel lepingupooled saavad teineteist teavitada ja arutada teise lepingupoole võetud meetmeid;

Õigusnormide lähendamine

| 10. | märgib, et õigusnormide lähendamise abinõude väljatöötamist käsitleti 2. märtsi 2007. aasta lepingu projektis üksnes osaliselt ja selle küsimuse käsitlemine jäeti suures osas ühiskomiteele; |
| --- | --- |

10.

märgib, et õigusnormide lähendamise abinõude väljatöötamist käsitleti 2. märtsi 2007. aasta lepingu projektis üksnes osaliselt ja selle küsimuse käsitlemine jäeti suures osas ühiskomiteele;

| 11. | märgib täiendavalt, et õigusnormide lähendamise käsitlemisel 2. märtsi 2007. aasta lepingu projektis puudutatakse peamiselt ohutuse ja julgestuse sätteid ning ainult väga vähesel määral keskkonna- ja sotsiaalseid aspekte; |
| --- | --- |

11.

märgib täiendavalt, et õigusnormide lähendamise käsitlemisel 2. märtsi 2007. aasta lepingu projektis puudutatakse peamiselt ohutuse ja julgestuse sätteid ning ainult väga vähesel määral keskkonna- ja sotsiaalseid aspekte;

Ohutus ja julgestus

| 12. | tunneb heameelt ELi ja USA lennundusohutuse valdkonna vastutavate asutuste koostöö üle nii ELi ja USA föderaalvalitsuse tasandil kui ka vastavalt liikmesriikide ja osariikide tasandil; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt ELi ja USA lennundusohutuse valdkonna vastutavate asutuste koostöö üle nii ELi ja USA föderaalvalitsuse tasandil kui ka vastavalt liikmesriikide ja osariikide tasandil;

| 13. | märgib standarditele mittevastavate lennuettevõtjate Euroopa musta nimekirja ja USA lennuettevõtjate standarditele vastavuse kontrollisüsteemi tähtsust ning kutsub mõlemaid lepingupooli üles vahetama selles küsimuses teavet; |
| --- | --- |

13.

märgib standarditele mittevastavate lennuettevõtjate Euroopa musta nimekirja ja USA lennuettevõtjate standarditele vastavuse kontrollisüsteemi tähtsust ning kutsub mõlemaid lepingupooli üles vahetama selles küsimuses teavet;

| 14. | märgib julgestusmeetmete tähtsust lennunduses, kuid hoiatab ülemääraste või kooskõlastamata meetmete eest, mis ei põhine nõuetekohasel riskihindamisel; |
| --- | --- |

14.

märgib julgestusmeetmete tähtsust lennunduses, kuid hoiatab ülemääraste või kooskõlastamata meetmete eest, mis ei põhine nõuetekohasel riskihindamisel;

| 15. | kutsub komisjoni ja USAd üles vaatama üle alates 2001. aastast kohaldatavate täiendavate julgestusmeetmete tõhusust, et vältida kattumist ja nõrku lülisid julgestusahelas; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja USAd üles vaatama üle alates 2001. aastast kohaldatavate täiendavate julgestusmeetmete tõhusust, et vältida kattumist ja nõrku lülisid julgestusahelas;

| 16. | rõhutab, et kui ELi ja USA vahel vahetatakse reisijate isikuandmeid, tuleb austada ELi ja USA kodanike isikuandmete puutumatust vastavalt kriteeriumitele, mida Euroopa Parlament nõudis oma 13. märtsi 2003. aasta resolutsioonis (2) ja 7. septembri 2006. aasta resolutsioonis (3); rõhutab sellega seoses tungivat vajadust jõuda kokkuleppele andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevate ülemaailmsete standardite osas; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kui ELi ja USA vahel vahetatakse reisijate isikuandmeid, tuleb austada ELi ja USA kodanike isikuandmete puutumatust vastavalt kriteeriumitele, mida Euroopa Parlament nõudis oma 13. märtsi 2003. aasta resolutsioonis (2) ja 7. septembri 2006. aasta resolutsioonis (3); rõhutab sellega seoses tungivat vajadust jõuda kokkuleppele andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevate ülemaailmsete standardite osas;

| 17. | toetab „ühekordse julgestuse” põhimõtet, mille kohaselt kontrollitakse reisijat ja pagasit ainult reisi alustamisel ja mitte igal ümberistumisel uuesti; |
| --- | --- |

17.

toetab „ühekordse julgestuse” põhimõtet, mille kohaselt kontrollitakse reisijat ja pagasit ainult reisi alustamisel ja mitte igal ümberistumisel uuesti;

Keskkond

| 18. | tunnistab, et lennundussektoril on rida negatiivseid keskkonnamõjusid, eriti müraallikana ja sarnaselt teistele transpordiliikidele panustajana kliimamuutusesse, kusjuures lennunduse kasvuga need mõjud suurenevad; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et lennundussektoril on rida negatiivseid keskkonnamõjusid, eriti müraallikana ja sarnaselt teistele transpordiliikidele panustajana kliimamuutusesse, kusjuures lennunduse kasvuga need mõjud suurenevad;

| 19. | märgib, et selle asemel, et rõhutada keskkonnameetmete võtmise vajalikkust lennunduses, rõhutatakse 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekti artiklis 15 peamiselt keskkonnameetmete võimalikku negatiivset mõju ja selle leevendamise vajadust; |
| --- | --- |

19.

märgib, et selle asemel, et rõhutada keskkonnameetmete võtmise vajalikkust lennunduses, rõhutatakse 2. märtsi 2007. aasta lepingu projekti artiklis 15 peamiselt keskkonnameetmete võimalikku negatiivset mõju ja selle leevendamise vajadust;

| 20. | rõhutab seetõttu, et nii EL-l kui ka USA-l tuleb võtta tõhusaid meetmeid lennunduse negatiivse keskkonnamõju vähendamiseks, kusjuures eelnevalt ei tohiks välistada mis tahes normatiivseid, finantsilisi ega muid selle eesmärgi saavutamise vahendeid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab seetõttu, et nii EL-l kui ka USA-l tuleb võtta tõhusaid meetmeid lennunduse negatiivse keskkonnamõju vähendamiseks, kusjuures eelnevalt ei tohiks välistada mis tahes normatiivseid, finantsilisi ega muid selle eesmärgi saavutamise vahendeid;

| 21. | pooldab komisjoni ettepanekut lülitada lennundus Euroopa heitkogustega kauplemise süsteemi, et vähendada lennundussektori mõju kliimamuutusele; rõhutab, et läbirääkimisi USA-ga tuleb pidada varajases etapis, et lülitada Atlandi-ülene lennuliiklus 2012. aastaks Euroopa heitkogustega kauplemise süsteemi ning et lennunduse lisamine toimuks ettenähtud ajalises raamistikus; |
| --- | --- |

21.

pooldab komisjoni ettepanekut lülitada lennundus Euroopa heitkogustega kauplemise süsteemi, et vähendada lennundussektori mõju kliimamuutusele; rõhutab, et läbirääkimisi USA-ga tuleb pidada varajases etapis, et lülitada Atlandi-ülene lennuliiklus 2012. aastaks Euroopa heitkogustega kauplemise süsteemi ning et lennunduse lisamine toimuks ettenähtud ajalises raamistikus;

| 22. | kutsub mõlemaid lepingupooli üles vahetama kogemusi müra vähendamise parimate tavade kohta, arvestades seejuures kohalike tingimuste erinevust; |
| --- | --- |

22.

kutsub mõlemaid lepingupooli üles vahetama kogemusi müra vähendamise parimate tavade kohta, arvestades seejuures kohalike tingimuste erinevust;

| 23. | tunneb heameelt 2. märtsi 2007. aasta lepingu projektile lisatud konsultatsioonide memorandumi punktide 34 ja 35 üle, milles USA ja EL nõustuvad tegema koostööd Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni ja G8 raames, et vähendada õhusõidukite müra ja heitkoguseid; tunneb heameelt USA ja ELi vastutavate ametiasutuste kavatsuse üle suurendada tehnilist koostööd sellistes valdkondades nagu teadusuuringud kliima alal, tehnoloogiline areng, kütusesäästlikkus ja heitkoguste vähendamine õhutranspordisektoris; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt 2. märtsi 2007. aasta lepingu projektile lisatud konsultatsioonide memorandumi punktide 34 ja 35 üle, milles USA ja EL nõustuvad tegema koostööd Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni ja G8 raames, et vähendada õhusõidukite müra ja heitkoguseid; tunneb heameelt USA ja ELi vastutavate ametiasutuste kavatsuse üle suurendada tehnilist koostööd sellistes valdkondades nagu teadusuuringud kliima alal, tehnoloogiline areng, kütusesäästlikkus ja heitkoguste vähendamine õhutranspordisektoris;

Sotsiaalpoliitika

| 24. | kutsub USA ja ELi lennunduse sidusrühmi üles astuma püsivasse dialoogi sotsiaalsete standardite üle, et soodustada samaaegselt vastastikust mõistmist ning võrdsete võimaluste ja kõrgete sotsiaalsete standardite saavutamist; |
| --- | --- |

24.

kutsub USA ja ELi lennunduse sidusrühmi üles astuma püsivasse dialoogi sotsiaalsete standardite üle, et soodustada samaaegselt vastastikust mõistmist ning võrdsete võimaluste ja kõrgete sotsiaalsete standardite saavutamist;

| 25. | kutsub komisjoni üles taotlema, et mistahes võimalikku lepingusse lisataks viited sotsiaalseid õigusi käsitlevatele asjakohastele rahvusvahelistele õigusaktidele, eriti Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonide tööstandarditele (1930-1999), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni hargmaistele ettevõtetele antud suunistele (1976, muudetud versioon 2000) ja 1980. aasta Rooma konventsioonile lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles taotlema, et mistahes võimalikku lepingusse lisataks viited sotsiaalseid õigusi käsitlevatele asjakohastele rahvusvahelistele õigusaktidele, eriti Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonide tööstandarditele (1930-1999), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni hargmaistele ettevõtetele antud suunistele (1976, muudetud versioon 2000) ja 1980. aasta Rooma konventsioonile lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta;

| 26. | nõuab kindlalt, et liikmesriikides värvatud ja/või töötavate töötajate suhtes tuleks kohaldada ELi sotsiaalõigusnorme, eriti töötajate nõustamist ja informeerimist käsitlevaid direktiive (2002/14/EÜ, 98/59/EÜ ja 80/987/EMÜ), tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korraldust käsitlevat direktiivi (2000/79/EÜ) ning direktiivi töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (96/71/EÜ); |
| --- | --- |

26.

nõuab kindlalt, et liikmesriikides värvatud ja/või töötavate töötajate suhtes tuleks kohaldada ELi sotsiaalõigusnorme, eriti töötajate nõustamist ja informeerimist käsitlevaid direktiive (2002/14/EÜ, 98/59/EÜ ja 80/987/EMÜ), tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korraldust käsitlevat direktiivi (2000/79/EÜ) ning direktiivi töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (96/71/EÜ);

Läbirääkimiste pidamine

| 27. | kutsub komisjoni üles tagama Euroopa Parlamendi ja kõikide asjaomaste sidusrühmade täielik teavitamine ja nendega konsulteerimine enne läbirääkimisi ja läbirääkimiste teise etapi ajal; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles tagama Euroopa Parlamendi ja kõikide asjaomaste sidusrühmade täielik teavitamine ja nendega konsulteerimine enne läbirääkimisi ja läbirääkimiste teise etapi ajal;

| 28. | tervitab Euroopa Parlamendi liikmete ja USA Kongressi liikmete regulaarsete kohtumiste ideed, mille eesmärk on arutada kõiki olulisi küsimusi seoses ELi-USA lennunduslepinguga; |
| --- | --- |

28.

tervitab Euroopa Parlamendi liikmete ja USA Kongressi liikmete regulaarsete kohtumiste ideed, mille eesmärk on arutada kõiki olulisi küsimusi seoses ELi-USA lennunduslepinguga;

*

- *

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA Kongressile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA Kongressile.

---

(1)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 84.

(2)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 381.

(3)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 250.

P6_TA(2007)0072

Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumadesarmeerimine

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta resolutsioon tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) 2010. aasta läbivaatamise konverentsi ettevalmistuskomitee kolmandat istungjärku, mis toimub Viinis 30. aprillist11. maini 2007; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) 2010. aasta läbivaatamise konverentsi ettevalmistuskomitee kolmandat istungjärku, mis toimub Viinis 30. aprillist11. maini 2007;

| — | võttes arvesse konsensust, mis Euroopa Liidus valitseb NPT taaselustamise ja tugevdamise osas ajavahemikul kuni eelseisva NPT läbivaatamise 2010. aasta konverentsini; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konsensust, mis Euroopa Liidus valitseb NPT taaselustamise ja tugevdamise osas ajavahemikul kuni eelseisva NPT läbivaatamise 2010. aasta konverentsini;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1540 (2004) ja 1673 (2006) massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1540 (2004) ja 1673 (2006) massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegia rakendamist ja eelkõige Euroopa Ülemkogu poolt 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud ELi massihävitusrelvade tõkestamise strateegia rakendamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegia rakendamist ja eelkõige Euroopa Ülemkogu poolt 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud ELi massihävitusrelvade tõkestamise strateegia rakendamist;

| — | võttes arvesse ja korrates oma varasemaid resolutsioone NPT kohta, eelkõige 10. märtsi 2005. aasta ulatuslikku resolutsiooni 2005. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi kohta - tuumarelvad Põhja-Koreas ja Iraanis (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ja korrates oma varasemaid resolutsioone NPT kohta, eelkõige 10. märtsi 2005. aasta ulatuslikku resolutsiooni 2005. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi kohta - tuumarelvad Põhja-Koreas ja Iraanis (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 25. aprilli 2005. aasta ühist seisukohta 2005/329/ÜVJP, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2005. aasta konverentsi lepingu läbivaatamist (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. aprilli 2005. aasta ühist seisukohta 2005/329/ÜVJP, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2005. aasta konverentsi lepingu läbivaatamist (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | võttes arvesse konsensust, mis valitseb Euroopa Liidus NPT taaselustamise ja tugevdamise osas ajavahemikul kuni eelseisva NPT läbivaatamise 2010. aasta konverentsini; |
| --- | --- |

A.

võttes arvesse konsensust, mis valitseb Euroopa Liidus NPT taaselustamise ja tugevdamise osas ajavahemikul kuni eelseisva NPT läbivaatamise 2010. aasta konverentsini;

| B. | arvestades, et Euroopa julgeolekustrateegias, ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegias ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1540 (2004) rõhutatakse tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise tähtsust, kirjeldades massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levikut kui üht kõige suuremat ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa julgeolekustrateegias, ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegias ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1540 (2004) rõhutatakse tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise tähtsust, kirjeldades massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levikut kui üht kõige suuremat ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule;

| C. | tuletades meelde ÜRO peasekretäri ohtude, väljakutsete ja muutuste kõrgetasemelise ekspertrühma aruandes pealkirjaga „Turvalisem maailm - meie ühine vastutus” esitatud avaldust, mille kohaselt „oleme lähenemas punktile, kus tuumarelva leviku tõkestamise korra nõrgenemine võib muutuda pöördumatuks ja põhjustada tuumarelva kontrollimatu leviku”; |
| --- | --- |

C.

tuletades meelde ÜRO peasekretäri ohtude, väljakutsete ja muutuste kõrgetasemelise ekspertrühma aruandes pealkirjaga „Turvalisem maailm - meie ühine vastutus” esitatud avaldust, mille kohaselt „oleme lähenemas punktile, kus tuumarelva leviku tõkestamise korra nõrgenemine võib muutuda pöördumatuks ja põhjustada tuumarelva kontrollimatu leviku”;

| D. | võttes arvesse kasvavat rahvusvahelist konsensust kiire tuumadesarmeerimise vajaduse osas, mida propageerib New Agenda Coalition ja Nobeli preemia laureaatide tippkohtumise (kokkukutsujad Mihhail Gorbatšov ja Rooma linnapea Walter Veltroni) 30. novembri 2006. aasta Rooma deklaratsioon; |
| --- | --- |

D.

võttes arvesse kasvavat rahvusvahelist konsensust kiire tuumadesarmeerimise vajaduse osas, mida propageerib New Agenda Coalition ja Nobeli preemia laureaatide tippkohtumise (kokkukutsujad Mihhail Gorbatšov ja Rooma linnapea Walter Veltroni) 30. novembri 2006. aasta Rooma deklaratsioon;

| E. | tõstes esile parlamentide ja parlamendiliikmete rolli tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise propageerimisel ja sellest lähtuvalt tervitades ülemaailmse tuumadesarmeerimise parlamentaarse võrgustiku pingutusi, |
| --- | --- |

E.

tõstes esile parlamentide ja parlamendiliikmete rolli tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise propageerimisel ja sellest lähtuvalt tervitades ülemaailmse tuumadesarmeerimise parlamentaarse võrgustiku pingutusi,

| 1. | kinnitab seisukohta, et NPT on ülemaailmse tuumarelva leviku tõkestamise režiimi nurgakivi, tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamisega seotud koostöö propageerimise põhialus ja VI artikli kohaselt oluline element tuumadesarmeerimise ja üldise desarmeerimise eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

1.

kinnitab seisukohta, et NPT on ülemaailmse tuumarelva leviku tõkestamise režiimi nurgakivi, tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamisega seotud koostöö propageerimise põhialus ja VI artikli kohaselt oluline element tuumadesarmeerimise ja üldise desarmeerimise eesmärgi saavutamisel;

| 2. | kutsub kõiki oma tegevusega tuumarelva leviku tõkestamise režiimi rikkuvaid riike üles lõpetama rumal ja vastutustundetu käitumine ning täitma NPTga võetud kohustusi igakülgselt; kordab NPTga mitteühinenud riikidele esitatud üleskutset järgida vabatahtlikult lepingu sätteid ja ühineda lepinguga; |
| --- | --- |

2.

kutsub kõiki oma tegevusega tuumarelva leviku tõkestamise režiimi rikkuvaid riike üles lõpetama rumal ja vastutustundetu käitumine ning täitma NPTga võetud kohustusi igakülgselt; kordab NPTga mitteühinenud riikidele esitatud üleskutset järgida vabatahtlikult lepingu sätteid ja ühineda lepinguga;

| 3. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon osaleksid aktiivselt NPT Viini ettevalmistuskomitee kohtumisel korraldatud aruteludel ja annaks kooskõlastatud, olulise ja märgatava panuse NPT läbivaatamise 2010. aasta konverentsi positiivse tulemuse saavutamisse; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon osaleksid aktiivselt NPT Viini ettevalmistuskomitee kohtumisel korraldatud aruteludel ja annaks kooskõlastatud, olulise ja märgatava panuse NPT läbivaatamise 2010. aasta konverentsi positiivse tulemuse saavutamisse;

| 4. | kutsub nii nõukogu kui komisjoni üles täpsustama, milliseid meetmeid nad kavandavad tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tugevdamiseks ja tõhusa mitmepoolsuse saavutamiseks, nagu on märgitud ELi 2003. aasta detsembri massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegias; |
| --- | --- |

4.

kutsub nii nõukogu kui komisjoni üles täpsustama, milliseid meetmeid nad kavandavad tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tugevdamiseks ja tõhusa mitmepoolsuse saavutamiseks, nagu on märgitud ELi 2003. aasta detsembri massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegias;

| 5. | kinnitab, et mitmepoolsed jõupingutused saavad olla tõhusad, kui need on kindlaks määratud hästi välja töötatud visiooni alusel tuumarelvadest vaba maailma saavutamiseks varaseimaks võimalikuks kuupäevaks; |
| --- | --- |

5.

kinnitab, et mitmepoolsed jõupingutused saavad olla tõhusad, kui need on kindlaks määratud hästi välja töötatud visiooni alusel tuumarelvadest vaba maailma saavutamiseks varaseimaks võimalikuks kuupäevaks;

| 6. | nõuab tungivalt, et nõukogu eesistuja esitaks korrapäraselt enne NPT läbivaatamise 2010. aasta konverentsi eduaruandeid nõukogu ühises seisukohas 2005/329/ÜVJP sisalduva iga 43 meetme rakendamise kohta ja ka uute kohustuste loetelu, mille heakskiitu nõukogu loodab NPT läbivaatamise 2010. aasta konverentsil saavutada; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et nõukogu eesistuja esitaks korrapäraselt enne NPT läbivaatamise 2010. aasta konverentsi eduaruandeid nõukogu ühises seisukohas 2005/329/ÜVJP sisalduva iga 43 meetme rakendamise kohta ja ka uute kohustuste loetelu, mille heakskiitu nõukogu loodab NPT läbivaatamise 2010. aasta konverentsil saavutada;

| 7. | nõuab tungivalt, et nõukogu eesistuja propageeriks NPT ettevalmistuskomitees mitut desarmeerimisalgatust, mis põhinevad tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise põhimõtetel ja eesmärkidel, milles lepiti kokku NPT läbivaatamise 1995. aasta konverentsil, ja „13 praktilisel sammul”, mille osas lepiti ühehäälselt kokku NPT läbivaatamise 2000. aasta konverentsil, mida tuleb parandada ning rakendada, et teha edusamme ning vältida tagasiminekut või paigalseisu; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et nõukogu eesistuja propageeriks NPT ettevalmistuskomitees mitut desarmeerimisalgatust, mis põhinevad tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise põhimõtetel ja eesmärkidel, milles lepiti kokku NPT läbivaatamise 1995. aasta konverentsil, ja „13 praktilisel sammul”, mille osas lepiti ühehäälselt kokku NPT läbivaatamise 2000. aasta konverentsil, mida tuleb parandada ning rakendada, et teha edusamme ning vältida tagasiminekut või paigalseisu;

| 8. | nõuab, et eelkõige nõukogu eesistuja jätkaks tõhusalt kontrollitava lõhustuvate materjalide tootmise keelustamise lepingu sõlmimise ummikseisust väljaviimist, üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu allkirjastamise ja ratifitseerimise kiirendamist kõigi riikide poolt, eelkõige nende riikide poolt, kelle ratifitseerimine on vajalik lepingu jõustumiseks, ja lepingu jõustumiseni kõigi tuumarelvade katsetamise täieliku lõpetamise toetamist ning seaks esikohale tuumaterrorismiohu vähendamise tähtsuse, arendades ning viies ellu tõhusat massihävitusrelvadega seotud tundlike ainete, varustuse ja/või tehnoloogia ekspordi- ja piirkontrolli; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et eelkõige nõukogu eesistuja jätkaks tõhusalt kontrollitava lõhustuvate materjalide tootmise keelustamise lepingu sõlmimise ummikseisust väljaviimist, üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu allkirjastamise ja ratifitseerimise kiirendamist kõigi riikide poolt, eelkõige nende riikide poolt, kelle ratifitseerimine on vajalik lepingu jõustumiseks, ja lepingu jõustumiseni kõigi tuumarelvade katsetamise täieliku lõpetamise toetamist ning seaks esikohale tuumaterrorismiohu vähendamise tähtsuse, arendades ning viies ellu tõhusat massihävitusrelvadega seotud tundlike ainete, varustuse ja/või tehnoloogia ekspordi- ja piirkontrolli;

| 9. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles edendama algatusi, et uraani rikastamine toimuks rahvusvahelise mitmepoolse protsessi raames Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) kontrolli all; |
| --- | --- |

9.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles edendama algatusi, et uraani rikastamine toimuks rahvusvahelise mitmepoolse protsessi raames Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) kontrolli all;

| 10. | soovitab, et Euroopa Parlament saadaks delegatsiooni Viini osalema NPT ettevalmistuskomitee üritustel; palub nõukogu eesistujal lisada ELi delegatsiooni Euroopa Parlamendi esindajad (pretsedent, mis loodi ELi delegatsiooniga ÜRO 2006. aasta väikerelvade konverentsile New Yorki); |
| --- | --- |

10.

soovitab, et Euroopa Parlament saadaks delegatsiooni Viini osalema NPT ettevalmistuskomitee üritustel; palub nõukogu eesistujal lisada ELi delegatsiooni Euroopa Parlamendi esindajad (pretsedent, mis loodi ELi delegatsiooniga ÜRO 2006. aasta väikerelvade konverentsile New Yorki);

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile, ÜRO liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, IAES peadirektorile, tuumadesarmeerimise parlamentaarsele võrgustikule, linnapeade rahukampaania liikmetele ja Euroopa Parlamendis 19. aprilliks 2007 kavandatud tuumadesarmeerimise rahvusvahelise konverentsi teistele korraldajatele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile, ÜRO liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, IAES peadirektorile, tuumadesarmeerimise parlamentaarsele võrgustikule, linnapeade rahukampaania liikmetele ja Euroopa Parlamendis 19. aprilliks 2007 kavandatud tuumadesarmeerimise rahvusvahelise konverentsi teistele korraldajatele.

---

(1)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 253.

(2)  ELT L 106, 27.4.2005, lk 32.

---

Neljapäev, 15. märts 2007

| 13.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 301/149 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 301/149

---

PROTOKOLL

(2007/C 301 E/04)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Pierre MOSCOVICI

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 10.05.

*

- *

Sõna võttis Carl Schlyter, kes meenutas oma eelmise päeva sõnavõttu (14.3.2007 protokolli punkt 15) ja esitas keelelise täpsustuse 2006. aasta oktoobris vastu võetud Muscardini raporti (P6_TA(2006)0450) rootsikeelse versiooni kohta.

2.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud nõukogu ja komisjon:

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (KOM(2007)0051 - C6-0063/2007 - 2007/0022(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: ENVI, LIBE |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (KOM(2007)0051 - C6-0063/2007 - 2007/0022(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: ENVI, LIBE

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta (KOM(2007)0058 [[01]] - C6-0083/2007 - 2007/0025(CNS))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: ENVI |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta (KOM(2007)0058 [[01]] - C6-0083/2007 - 2007/0025(CNS))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AGRI

nõuandev komisjon: ENVI

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta (KOM(2007)0058 [[02]] - C6-0084/2007 - 2007/0026(CNS))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: ENVI |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta (KOM(2007)0058 [[02]] - C6-0084/2007 - 2007/0026(CNS))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AGRI

nõuandev komisjon: ENVI

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas (KOM(2007)0058 [[03]] - C6-0085/2007 - 2007/0027(CNS))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: ENVI |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas (KOM(2007)0058 [[03]] - C6-0085/2007 - 2007/0027(CNS))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AGRI

nõuandev komisjon: ENVI

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/66/EÜ patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (KOM(2007)0093 - C6-0088/2007 - 2007/0036(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/66/EÜ patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (KOM(2007)0093 - C6-0088/2007 - 2007/0036(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse vabade töökohtade kvartalistatistika kohta (KOM(2007)0076 - C6-0090/2007 - 2007/0033(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse vabade töökohtade kvartalistatistika kohta (KOM(2007)0076 - C6-0090/2007 - 2007/0033(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: EMPL

nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tõttu (KOM(2007)0095 - C6-0091/2007 - 2007/0038(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: REGI |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tõttu (KOM(2007)0095 - C6-0091/2007 - 2007/0038(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: REGI

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 08/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0159 - C6-0092/2007 - 2007/2045(GBD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 08/2007 ettepanek - III jagu - komisjon (SEK(2007)0159 - C6-0092/2007 - 2007/2045(GBD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

3.   Regionaalpoliitika (saared ning looduslikud ja majanduslikud piirangud) (arutelu)

Raport saarte ning looduslike ja majanduslike piirangute kohta regionaalpoliitika kontekstis (2006/2106(INI)) - regionaalarengukomisjon.

Raportöör: Francesco Musotto (A6-0044/2007)

Francesco Musotto tutvustas raportit.

Sõna võttis Neelie Kroes (komisjoni liige)

Sõna võtsid Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel, Stavros Arnaoutakis fraktsiooni PSE nimel, Elspeth Attwooll fraktsiooni ALDE nimel, Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel, Alyn Smith fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kyriacos Triantaphyllides fraktsiooni GUE/NGL nimel, Derek Roland Clark fraktsiooni IND/DEM nimel, Luca Romagnoli fraktsiooni ITS nimel, Nikolaos Vakalis, Catherine Stihler, Alfonso Andria, Pedro Guerreiro, Margie Sudre, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Giusto Catania, Rolf Berend, Paulo Casaca ja Sérgio Marques.

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

Sõna võtsid Andrzej Jan Szejna, Den Dover, Emanuel Jardim Fernandes, Antonio López-Istúriz White, Giuseppe Castiglione ja Neelie Kroes

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 5.11.

4.   Kohalikud omavalitsused ning arengukoostöö (arutelu)

Raport kohalike omavalitsuste ning arengukoostöö kohta (2006/2235(INI)) - arengukomisjon.

Raportöör: Pierre Schapira (A6-0039/2007)

Pierre Schapira tutvustas raportit.

Sõna võttis Neelie Kroes (komisjoni liige).

Sõna võtsid Manolis Mavrommatis fraktsiooni PPE-DE nimel, Atanas Paparizov fraktsiooni PSE nimel, Jean Marie Beaupuy fraktsiooni ALDE nimel, Wiesław Stefan Kuc fraktsiooni UEN nimel, Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel, Alessandro Battilocchio, Gay Mitchell, Józef Pinior, Thierry Cornillet, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Sylwester Chruszcz, Roberta Alma Anastase, Danutė Budreikaitė ja Neelie Kroes.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 5.12.

(Istung katkestati enne hääletust kell 12.00 ja jätkus kell 12.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Hans-Gert PÖTTERING

president

5.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas „Hääletuste tulemused”.

5.1.   Parlamentidevahelistesse delegatsioonidesse nimetamised (hääletus)

Esimeeste konverentsi ettepanek: Parlamentidevahelistesse delegatsioonidesse nimetamised (14.3.2007 protokolli punkt 13)

Ettepanek võeti vastu.

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 1)

Ametissenimetamiste loetelu on lisatud käesolevale protokollile.

5.2.   Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0098/2007

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 2)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0073)

5.3.   Ebaseaduslik linnujaht Maltal (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0119/2007

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 3)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0074)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Louis Grech esitas muudatusettepaneku 7 kohta suulise muudatusettepaneku, mis lükati tagasi, sest enam kui 40 parlamendiliiget ei pooldanud selle arvessevõtmist; |
| --- | --- |

—

Louis Grech esitas muudatusettepaneku 7 kohta suulise muudatusettepaneku, mis lükati tagasi, sest enam kui 40 parlamendiliiget ei pooldanud selle arvessevõtmist;

| — | Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel taotles muudatusettepaneku 12 nimelist hääletust; president märkis, et vastuväiteid ei esitatud. |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel taotles muudatusettepaneku 12 nimelist hääletust; president märkis, et vastuväiteid ei esitatud.

5.4.   Euroopa - Vahemere piirkonna suhted (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0041/2007, B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007 ja B6-0096/2007

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 4)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6-0041/2007

Tagasi lükatud

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0080/2007,

(asendades B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007 ja B6-0096/2007),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Vito Bonsignore ja Tokia Saïfi fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Vito Bonsignore ja Tokia Saïfi fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González ja Véronique De Keyser fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González ja Véronique De Keyser fraktsiooni PSE nimel;

| — | Philippe Morillon, Thierry Cornillet fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon, Thierry Cornillet fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Ryszard Czarnecki, Adriana Poli Bortone, Roberta Angelilli, Mieczysław Edmund Janowski ja Eugenijus Maldeikis fraktsiooni UEN nimel; |
| --- | --- |

—

Ryszard Czarnecki, Adriana Poli Bortone, Roberta Angelilli, Mieczysław Edmund Janowski ja Eugenijus Maldeikis fraktsiooni UEN nimel;

| — | Hélène Flautre, David Hammerstein, Raül Romeva i Rueda ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, David Hammerstein, Raül Romeva i Rueda ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Luisa Morgantini ja Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini ja Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2007)0075)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Pasqualina Napoletano (kaasautor) esitas lõike 21 kohta suulise muudatusettepaneku ja teatas, et tema arvates oli muudatusettepanek 1 tagasi võetud; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano (kaasautor) esitas lõike 21 kohta suulise muudatusettepaneku ja teatas, et tema arvates oli muudatusettepanek 1 tagasi võetud;

| — | Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel eitas muudatusettepaneku 1 tagasivõtmist ja esitas suulise muudatusettepaneku Pasqualina Napoletano suulise muudatusettepaneku kohta (mõlemad suulised muudatusettepanekud lükati tagasi, sest enam kui 40 parlamendiliiget ei pooldanud selle arvessevõtmist). |
| --- | --- |

—

Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel eitas muudatusettepaneku 1 tagasivõtmist ja esitas suulise muudatusettepaneku Pasqualina Napoletano suulise muudatusettepaneku kohta (mõlemad suulised muudatusettepanekud lükati tagasi, sest enam kui 40 parlamendiliiget ei pooldanud selle arvessevõtmist).

5.5.   Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine (hääletus)

Raport Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomise kohta (2006/2173(INI)) - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör: Kader Arif (A6-0468/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 5)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0076)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Gianluca Susta fraktsiooni ALDE nimel esitas lõike 58 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta fraktsiooni ALDE nimel esitas lõike 58 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

5.6.   Bosnia ja Hertsegoviina (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule Bosnia ja Hertsegoviina kohta (2006/2290(INI)) - väliskomisjon.

Raportöör: Doris Pack (A6-0030/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 6)

SOOVITUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0077)

5.7.   Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (hääletus)

Raport põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (2005/2169(INI)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0078)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Johannes Voggenhuber (raportöör) esitas lõike 15 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Johannes Voggenhuber (raportöör) esitas lõike 15 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

5.8.   Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Kesk- Ameerika riikide vahel (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk- Ameerika riikide vahel (2006/2222(INI)) - väliskomisjon.

Raportöör: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 8)

SOOVITUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0079)

5.9.   Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Andide Ühenduse vahel (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja tema liikmesriikide vahel (2006/2221(INI)) - väliskomisjon.

Raportöör: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 9)

SOOVITUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0080)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Luis Yañez-Barnuevo García (raportöör) esitas lõike 1 punktide b, s, u, v ja x kohta suulisi muudatusettepanekuid, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Luis Yañez-Barnuevo García (raportöör) esitas lõike 1 punktide b, s, u, v ja x kohta suulisi muudatusettepanekuid, mis võeti vastu.

5.10.   Teadmata kadunud isikud Küprosel (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0118/2007

(Karin Resetarits fraktsiooni ALDE nimel, ja Kyriacos Triantaphyllides fraktsiooni GUE/NGL nimel on samuti resolutsiooni ettepanekule alla kirjutanud.)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 10)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0081)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Panayiotis Demetriou juhtis tähelepanu sellele, et ametlike külaliste rõdul viibisid Küprosel teadmata kadunud isikute küsimusega tegeleva ÜRO komitee esimees Christophe Girod ning nimetatud komitee liikmed Elias Georgiadis ja Gülden Plümer Küçük. |
| --- | --- |

—

Panayiotis Demetriou juhtis tähelepanu sellele, et ametlike külaliste rõdul viibisid Küprosel teadmata kadunud isikute küsimusega tegeleva ÜRO komitee esimees Christophe Girod ning nimetatud komitee liikmed Elias Georgiadis ja Gülden Plümer Küçük.

5.11.   Regionaalpoliitika (saared ning looduslikud ja majanduslikud piirangud) (hääletus)

Raport saarte ning looduslike ja majanduslike piirangute kohta regionaalpoliitika kontekstis (2006/2106(INI)) - regionaalarengukomisjon.

Raportöör: Francesco Musotto (A6-0044/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 11)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0082)

5.12.   Kohalikud omavalitsused ning arengukoostöö (hääletus)

Raport kohalike omavalitsuste ning arengukoostöö kohta (2006/2235(INI)) - arengukomisjon.

Raportöör: Pierre Schapira (A6-0039/2007)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 12)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2007)0083)

6.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

| — | Rändlindude kevadjaht ja -püük Maltal (B6-0119/2007): Simon Busuttil, Karin Scheele, Marcin Libicki |
| --- | --- |

—

Rändlindude kevadjaht ja -püük Maltal (B6-0119/2007): Simon Busuttil, Karin Scheele, Marcin Libicki

| — | Raport: Johannes Voggenhuber - A6-0034/2007: Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

Raport: Johannes Voggenhuber - A6-0034/2007: Koenraad Dillen

| — | Raport: Willy Meyer Pleite - A6-0026/2007 ja raport: Luis Yañez-Barnuevo García - A6-0025/2007: Daniel Hannan |
| --- | --- |

—

Raport: Willy Meyer Pleite - A6-0026/2007 ja raport: Luis Yañez-Barnuevo García - A6-0025/2007: Daniel Hannan

| — | Raport: Pierre Schapira - A6-0039/2007: Czesław Adam Siekierski |
| --- | --- |

—

Raport: Pierre Schapira - A6-0039/2007: Czesław Adam Siekierski

7.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused on toodud veebilehel „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (Roll-call votes)” ja lisa „Nimelise hääletuse tulemused” trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

*

- *

Daniel Hannan teatas, et tema hääletusseade raporti Willy Meyer Pleite - A6-0026/2007 hääletuse ajal ei töötanud.

(Istung katkestati kell 12.55 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Adam BIELAN

asepresident

8.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

9.   Hülgetoodete keeld Euroopa Liidus (arutelu)

Komisjoni avaldus: Hülgetoodete keeld Euroopa Liidus

Stavros Dimas (komisjoni liige) esines avaldusega

Sõna võtsid John Bowis fraktsiooni PPE-DE nimel, Paulo Casaca fraktsiooni PSE nimel, Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel, Carl Schlyter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Stavros Dimas ja Christopher Beazley, kes esitas komisjonile küsimuse, millele vastas Stavros Dimas.

Arutelu lõpetati.

10.   Kallaletung mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale (arutelu)

Komisjoni avaldus: Kallaletung mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale

Neelie Kroes (komisjoni liige) esines avaldusega.

Sõna võtsid Tunne Kelam fraktsiooni PPE-DE nimel, Csaba Sándor Tabajdi fraktsiooni PSE nimel, István Szent-Iványi fraktsiooni ALDE nimel, Leopold Józef Rutowicz fraktsiooni UEN nimel, Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Laima Liucija Andrikienė, Józef Pinior ja Neelie Kroes.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel: Rahvusliku liikumise Mari Ušem liikme ja ajakirja Ontšõko toimetaja Galina Kozlova ründamine (B6-0081/2007); |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel: Rahvusliku liikumise Mari Ušem liikme ja ajakirja Ontšõko toimetaja Galina Kozlova ründamine (B6-0081/2007);

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam ja Vytautas Landsbergis fraktsiooni PPE-DE nimel: Mari Ušem juhatuse liikme ja kirjandusajakirja Ontšõko peatoimetaja Galina Kozlova ründamine (B6-0086/2007); |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam ja Vytautas Landsbergis fraktsiooni PPE-DE nimel: Mari Ušem juhatuse liikme ja kirjandusajakirja Ontšõko peatoimetaja Galina Kozlova ründamine (B6-0086/2007);

| — | Roberta Angelilli, Ģirts Valdis Kristovskis, Inese Vaidere, Hanna Foltyn-Kubicka ja Ryszard Czarnecki fraktsiooni UEN nimel: Rahvusliku liikumise Mari Ušem liikme ja ajakirja Ontšõko toimetaja Galina Kozlova ründamine (B6-0089/2007). |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli, Ģirts Valdis Kristovskis, Inese Vaidere, Hanna Foltyn-Kubicka ja Ryszard Czarnecki fraktsiooni UEN nimel: Rahvusliku liikumise Mari Ušem liikme ja ajakirja Ontšõko toimetaja Galina Kozlova ründamine (B6-0089/2007).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 12.4.

11.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

(Resolutsiooni ettepanekute pealkirjad ja autorid: vt 13.3.2007 protokolli punkt 5.)

11.1.   Guatemala

Resolutsiooni ettepanekud B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 ja B6-0116/2007

Józef Pinior, Bernd Posselt, Ryszard Czarnecki, Tobias Pflüger ja Marios Matsakis tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

Raül Romeva i Rueda tutvustas resolutsiooni ettepanekut.

Sõna võtsid Bogusław Sonik fraktsiooni PPE-DE nimel, Leopold Józef Rutowicz fraktsiooni UEN nimel, ja Neelie Kroes (komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 12.1.

11.2.   Kambodža

Resolutsiooni ettepanekud B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B6-0110/2007, B6-0112/2007 ja B6-0117/2007

Marc Tarabella, Bernd Posselt, Erik Meijer, Ryszard Czarnecki ja Marco Cappato tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel ja Neelie Kroes (komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 12.2.

11.3.   Nigeeria

Resolutsiooni ettepanekud B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 ja B6-0115/2007

Michael Gahler, Erik Meijer, Sophia in 't Veld, Józef Pinior ja Carl Schlyter tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid Lidia Joanna Geringer de Oedenberg fraktsiooni PSE nimel, Marco Cappato fraktsiooni ALDE nimel, Marcin Libicki fraktsiooni UEN nimel, Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel, Marios Matsakis ja Neelie Kroes (komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.3.2007 protokolli punkt 12.3.

12.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas „Hääletuste tulemused”.

12.1.   Guatemala (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 ja B6-0116/2007

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 13)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0101/2007,

(asendades B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 ja B6-0116/2007),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco ja Emilio Menéndez del Valle fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco ja Emilio Menéndez del Valle fraktsiooni PSE nimel;

| — | Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries ja Arūnas Degutis fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries ja Arūnas Degutis fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Marek Aleksander Czarnecki, Mieczysław Edmund Janowski, Eugenijus Maldeikis ja Wojciech Roszkowski fraktsiooni UEN nimel; |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Marek Aleksander Czarnecki, Mieczysław Edmund Janowski, Eugenijus Maldeikis ja Wojciech Roszkowski fraktsiooni UEN nimel;

| — | Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni ja Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni ja Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania ja Marco Rizzo fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania ja Marco Rizzo fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2007)0084)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Marios Matsakis (kaasautor) esitas põhjenduste B ja C kohta suulised muudatusettepanekud, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis (kaasautor) esitas põhjenduste B ja C kohta suulised muudatusettepanekud, mis võeti vastu.

12.2.   Kambodža (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B60110/2007, B6-0112/2007 ja B6-0117/2007

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 14)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0102/2007,

(asendades B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B60110/2007, B6-0112/2007 ja B6-0117/2007),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Charles Tannock, Bernd Posselt ja Ari Vatanen fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Bernd Posselt ja Ari Vatanen fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella ja Harlem Désir fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella ja Harlem Désir fraktsiooni PSE nimel;

| — | Marco Pannella, Marco Cappato, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Jules Maaten, Ignasi Guardans Cambó ja Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Marco Pannella, Marco Cappato, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Jules Maaten, Ignasi Guardans Cambó ja Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Michał Tomasz Kamiński, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan ja Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel; |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan ja Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel;

| — | Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2007)0085)

12.3.   Nigeeria (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 ja B6-0115/2007

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 15)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6-0105/2007

Vastu võetud (P6_TA(2007)0086)

(Resolutsiooni ettepanekud RC-B6-0109/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 ja B6-0115/2007 muutusid kehtetuks.)

12.4.   Kallaletung mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0081/2007, B6-0086/2007 ja B6-0089/2007

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa „Hääletuste tulemused” punkt 16)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0081/2007,

(asendades B6-0081/2007, B6-0086/2007 ja B6-0089/2007),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam ja Vytautas Landsbergis fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam ja Vytautas Landsbergis fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel;

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Michał Tomasz Kamiński, Roberta Angelilli, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, Ģirts Valdis Kristovskis ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel; |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Roberta Angelilli, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, Ģirts Valdis Kristovskis ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel;

| — | Satu Hassi, Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | André Brie, Vittorio Agnoletto ja Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

André Brie, Vittorio Agnoletto ja Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2007)0087)

13.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

| — | Kallaletung mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale (RC-B6-0081/2007): Laima Liucija Andrikienė |
| --- | --- |

—

Kallaletung mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale (RC-B6-0081/2007): Laima Liucija Andrikienė

*

- *

Sõna võtsid Marcin Libicki Nigeeria (B6-0105/2007) teemal toimunud hääletuse kohta ja Zbigniew Zaleski eelnenud sõnavõtu kohta.

14.   Teatud dokumente puudutavad otsused

Saatmine parlamendi komisjonidesse

PETI komisjon

| — | Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve 2005. aastal - 23. aastaaruanne (2006/2271(INI))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: PETI |

—

Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve 2005. aastal - 23. aastaaruanne (2006/2271(INI))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandev komisjon: PETI

15.   Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Sõna võttis Marios Matsakis menetluse kohta.

President sai fraktsiooni PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, ITS, IND/DEM ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete taotlused järgmiste ametissenimetamiste kohta:

| — | ECON komisjon: Renato Brunetta asemel Joop Post |
| --- | --- |

—

ECON komisjon: Renato Brunetta asemel Joop Post

| — | EMPL komisjon: Ria Oomen-Ruijteni asemel Edit Bauer |
| --- | --- |

—

EMPL komisjon: Ria Oomen-Ruijteni asemel Edit Bauer

| — | TRAN komisjon: Corien Wortmann-Kooli asemel Marian-Jean Marinescu |
| --- | --- |

—

TRAN komisjon: Corien Wortmann-Kooli asemel Marian-Jean Marinescu

| — | LIBE komisjon: Edit Baueri asemel Ria Oomen-Ruijten |
| --- | --- |

—

LIBE komisjon: Edit Baueri asemel Ria Oomen-Ruijten

| — | inimõiguste allkomisjon: György Schöpflin ei ole enam liige. |
| --- | --- |

—

inimõiguste allkomisjon: György Schöpflin ei ole enam liige.

| — | Delegatsioon AKV-ELi parlamentaarses ühisassamblees:






  — | Luciana Sbarbati |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon AKV-ELi parlamentaarses ühisassamblees:

—

Luciana Sbarbati

| — | Alexandra Dobolyi asemel Zita Gurmai |
| --- | --- |

—

Alexandra Dobolyi asemel Zita Gurmai

| — | Elena Valenciano Martínez-Orozco asemel Josep Borrell Fontelles |
| --- | --- |

—

Elena Valenciano Martínez-Orozco asemel Josep Borrell Fontelles

| — | Lena Eki asemel Olle Schmidt |
| --- | --- |

—

Lena Eki asemel Olle Schmidt

| — | Francis Wurtzi asemel Gabriele Zimmer |
| --- | --- |

—

Francis Wurtzi asemel Gabriele Zimmer

| — | Delegatsioon Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarses assamblees:






  — | Eluned Morgani asemel Lidia Joanna Geringer de Oedenberg |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarses assamblees:

—

Eluned Morgani asemel Lidia Joanna Geringer de Oedenberg

| — | Daniel Cohn-Benditi asemel Cem Özdemir |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Benditi asemel Cem Özdemir

| — | Kyriacos Triantaphyllidesi asemel Adamos Adamou |
| --- | --- |

—

Kyriacos Triantaphyllidesi asemel Adamos Adamou

| — | Jean-Claude Martinezi asemel Dimitar Stoyanov |
| --- | --- |

—

Jean-Claude Martinezi asemel Dimitar Stoyanov

| — | Delegatsioon ELi - Endise Jugoslaavia Vabariigi Makedoonia parlamentaarses ühiskomisjonis:







  — | Daniel Strož |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon ELi - Endise Jugoslaavia Vabariigi Makedoonia parlamentaarses ühiskomisjonis:

—

Daniel Strož

| — | András Gyürki asemel Kinga Gál |
| --- | --- |

—

András Gyürki asemel Kinga Gál

| — | Delegatsioon ELi-Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis:

  Gérard Deprezi asemel Tchetin Kazak |
| --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis:

Gérard Deprezi asemel Tchetin Kazak

| — | Delegatsioon ELi-Mehhiko parlamentaarses ühiskomisjonis:







  — | Ioannis Gklavakise asemel András Gyürk |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Mehhiko parlamentaarses ühiskomisjonis:

—

Ioannis Gklavakise asemel András Gyürk

| — | Francesco Enrico Speroni asemel Gian Paolo Gobbo |
| --- | --- |

—

Francesco Enrico Speroni asemel Gian Paolo Gobbo

| — | Delegatsioon ELi-Tšiili parlamentaarses ühiskomisjonis:







  — | Daniela Buruiană-Aprodu |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Tšiili parlamentaarses ühiskomisjonis:

—

Daniela Buruiană-Aprodu

| — | André Brie asemel Giusto Catania |
| --- | --- |

—

André Brie asemel Giusto Catania

| — | Delegatsioon Kagu-Euroopa riikidega suhtlemiseks:







  — | Ovidiu Victor Ganţ, Jean-Paul Gauzès, Ioannis Gklavakis, Marcello Vernola, Georgi Bliznashki, Jan Marinus Wiersma, Jeanine Hennis-Plasschaert, Tiberiu Bărbuleţiu ja Elly de Groen-Kouwenhoven. |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Kagu-Euroopa riikidega suhtlemiseks:

—

Ovidiu Victor Ganţ, Jean-Paul Gauzès, Ioannis Gklavakis, Marcello Vernola, Georgi Bliznashki, Jan Marinus Wiersma, Jeanine Hennis-Plasschaert, Tiberiu Bărbuleţiu ja Elly de Groen-Kouwenhoven.

| — | Sarah Ludford ei ole enam liige. |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford ei ole enam liige.

| — | Delegatsioon ELi-Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis:







  — | Ria Oomen-Ruijten |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis:

—

Ria Oomen-Ruijten

| — | Gianluca Susta asemel Jean-Marie Cavada |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta asemel Jean-Marie Cavada

| — | Bogusław Rogalski asemel Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk |
| --- | --- |

—

Bogusław Rogalski asemel Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk

| — | Delegatsioon ELi-Ukraina parlamentaarses koostöökomisjonis:







  — | Edit Herczogi asemel Gábor Harangozó |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Ukraina parlamentaarses koostöökomisjonis:

—

Edit Herczogi asemel Gábor Harangozó

| — | Bernhard Rapkay asemel Marek Siwiec |
| --- | --- |

—

Bernhard Rapkay asemel Marek Siwiec

| — | Delegatsioon ELi-Moldova parlamentaarses koostöökomisjonis:







  — | Dan Mihalache, Cristian Stănescu |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Moldova parlamentaarses koostöökomisjonis:

—

Dan Mihalache, Cristian Stănescu

| — | Giorgio Carollo asemel Maria Petre |
| --- | --- |

—

Giorgio Carollo asemel Maria Petre

| — | Delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks:







  — | Stefan Sofianski, Claire Gibault |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks:

—

Stefan Sofianski, Claire Gibault

| — | Andrzej Jan Szejna asemel Andres Tarand |
| --- | --- |

—

Andrzej Jan Szejna asemel Andres Tarand

| — | Carl Langi asemel Alessandra Mussolini |
| --- | --- |

—

Carl Langi asemel Alessandra Mussolini

| — | Delegatsioon ELi-Kasahstani, ELi-Kõrgõzstani ja ELi-Usbekistani parlamentaarsetes koostöökomisjonides ning Tadžikistani, Türkmenistani ja Mongooliaga suhtlemiseks:







  — | Albert Jan Maati asemel Jas Gawronski |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Kasahstani, ELi-Kõrgõzstani ja ELi-Usbekistani parlamentaarsetes koostöökomisjonides ning Tadžikistani, Türkmenistani ja Mongooliaga suhtlemiseks:

—

Albert Jan Maati asemel Jas Gawronski

| — | Adam Giereki asemel Marusya Ivanova Lyubcheva |
| --- | --- |

—

Adam Giereki asemel Marusya Ivanova Lyubcheva

| — | Fausto Correia ei ole enam liige. |
| --- | --- |

—

Fausto Correia ei ole enam liige.

| — | Delegatsioon ELi-Armeenia, ELi-Aserbaidžaani ja ELi-Gruusia parlamentaarsetes koostöökomisjonides:







  — | Evgeni Kirilov |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Armeenia, ELi-Aserbaidžaani ja ELi-Gruusia parlamentaarsetes koostöökomisjonides:

—

Evgeni Kirilov

| — | Frieda Brepoelsi asemel Marian-Jean Marinescu |
| --- | --- |

—

Frieda Brepoelsi asemel Marian-Jean Marinescu

| — | Delegatsioon Iisraeliga suhtlemiseks:







  — | Gabriele Albertini, Philip Dimitrov Dimitrov, Giorgio Carollo, Vasile Dîncu, Andrzej Jan Szejna ja Lydia Shouleva |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Iisraeliga suhtlemiseks:

—

Gabriele Albertini, Philip Dimitrov Dimitrov, Giorgio Carollo, Vasile Dîncu, Andrzej Jan Szejna ja Lydia Shouleva

| — | Antonio Tajani ei ole enam liige. |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani ei ole enam liige.

| — | Delegatsioon Palestiina omavalitsusega suhtlemiseks:







  — | Frieda Brepoels, Hannes Swoboda ja Mario Borghezio |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Palestiina omavalitsusega suhtlemiseks:

—

Frieda Brepoels, Hannes Swoboda ja Mario Borghezio

| — | Adamos Adamou asemel Kyriacos Triantaphyllides |
| --- | --- |

—

Adamos Adamou asemel Kyriacos Triantaphyllides

| — | Delegatsioon Magribi riikide ja Araabia Magribi Liiduga suhtlemiseks (k.a Liibüa):







  — | Ioannis Varvitsiotis, Iratxe García Pérez, Alfonso Andria ja Dumitru Gheorghe Mircea Coşea |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Magribi riikide ja Araabia Magribi Liiduga suhtlemiseks (k.a Liibüa):

—

Ioannis Varvitsiotis, Iratxe García Pérez, Alfonso Andria ja Dumitru Gheorghe Mircea Coşea

| — | Luis Yañez-Barnuevo García asemel Inés Ayala Sender |
| --- | --- |

—

Luis Yañez-Barnuevo García asemel Inés Ayala Sender

| — | Hélène Flautre ei ole enam liige. |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre ei ole enam liige.

| — | Delegatsioon Mašriki riikidega suhtlemiseks:







  — | Martin Dimitrov ja Hélène Flautre |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Mašriki riikidega suhtlemiseks:

—

Martin Dimitrov ja Hélène Flautre

| — | Alessandra Mussolini asemel Dimitar Stoyanov |
| --- | --- |

—

Alessandra Mussolini asemel Dimitar Stoyanov

| — | Delegatsioon Pärsia lahe äärsete riikidega suhtlemiseks:







  — | Eugen Mihăescu |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Pärsia lahe äärsete riikidega suhtlemiseks:

—

Eugen Mihăescu

| — | Nicole Fontaine'i asemel Roberta Alma Anastase |
| --- | --- |

—

Nicole Fontaine'i asemel Roberta Alma Anastase

| — | Joost Lagendijk ei ole enam liige. |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk ei ole enam liige.

| — | Delegatsioon Iraaniga suhtlemiseks:







  — | Radu Podgorean, Georgios Karatzaferis ja Carl Lang |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Iraaniga suhtlemiseks:

—

Radu Podgorean, Georgios Karatzaferis ja Carl Lang

| — | Giusto Catania ja Hans-Peter Martin ei ole enam liikmed. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania ja Hans-Peter Martin ei ole enam liikmed.

| — | Delegatsioon Ameerika Ühendriikidega suhtlemiseks:







  — | Radu Ţîrle, Christoph Konrad, Konstantin Dimitrov, Atanas Paparizov, Corina Creţu, Karin Riis-Jørgensen, Sarah Ludford, Salvatore Tatarella ja Pierre Jonckheer |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Ameerika Ühendriikidega suhtlemiseks:

—

Radu Ţîrle, Christoph Konrad, Konstantin Dimitrov, Atanas Paparizov, Corina Creţu, Karin Riis-Jørgensen, Sarah Ludford, Salvatore Tatarella ja Pierre Jonckheer

| — | Karin Resetaritsi asemel Adrian-Mihai Cioroianu |
| --- | --- |

—

Karin Resetaritsi asemel Adrian-Mihai Cioroianu

| — | Alfonso Andria ei ole enam liige. |
| --- | --- |

—

Alfonso Andria ei ole enam liige.

| — | Delegatsioon Kanadaga suhtlemiseks:







  — | Károly Ferenc Szabó, Manfred Weber, Christel Schaldemose, Mladen Petrov Chervenyakov, Urszula Krupa ja Petre Popeangă |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Kanadaga suhtlemiseks:

—

Károly Ferenc Szabó, Manfred Weber, Christel Schaldemose, Mladen Petrov Chervenyakov, Urszula Krupa ja Petre Popeangă

| — | Zita Gurmai asemel Edit Herczog |
| --- | --- |

—

Zita Gurmai asemel Edit Herczog

| — | Delegatsioon Kesk-Ameerika riikidega suhtlemiseks:







  — | David Casa, Marie-Noëlle Lienemann, Jan Jerzy Kułakowski ja Wiesław Stefan Kuc |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Kesk-Ameerika riikidega suhtlemiseks:

—

David Casa, Marie-Noëlle Lienemann, Jan Jerzy Kułakowski ja Wiesław Stefan Kuc

| — | Inés Ayala Senderi asemel Maria Badia i Cutchet |
| --- | --- |

—

Inés Ayala Senderi asemel Maria Badia i Cutchet

| — | Lapo Pistelli asemel Gianluca Susta |
| --- | --- |

—

Lapo Pistelli asemel Gianluca Susta

| — | Delegatsioon Andide Ühendusega suhtlemiseks:







  — | Fausto Correia, Ovidiu Ioan Silaghi ja Jean-Claude Martinez |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Andide Ühendusega suhtlemiseks:

—

Fausto Correia, Ovidiu Ioan Silaghi ja Jean-Claude Martinez

| — | Margrietus van den Bergi asemel Gabriela Creţu |
| --- | --- |

—

Margrietus van den Bergi asemel Gabriela Creţu

| — | Delegatsioon Jaapaniga suhtlemiseks:







  — | Dieter-Lebrecht Koch, Ioan Mircea Paşcu, Karin Resetarits ja Umberto Pirilli |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Jaapaniga suhtlemiseks:

—

Dieter-Lebrecht Koch, Ioan Mircea Paşcu, Karin Resetarits ja Umberto Pirilli

| — | Maria Badia i Cutchet' asemel Elena Valenciano Martínez-Orozco |
| --- | --- |

—

Maria Badia i Cutchet' asemel Elena Valenciano Martínez-Orozco

| — | Delegatsioon Hiina Rahvavabariigiga suhtlemiseks:







  — | Monica Maria Iacob-Ridzi, Daciana Octavia Sârbu, Eluned Morgan, Stavros Arnaoutakis, Eduard Raul Hellvig, Antonyia Parvanova ja Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Hiina Rahvavabariigiga suhtlemiseks:

—

Monica Maria Iacob-Ridzi, Daciana Octavia Sârbu, Eluned Morgan, Stavros Arnaoutakis, Eduard Raul Hellvig, Antonyia Parvanova ja Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc

| — | Karin Riis-Jørgenseni asemel Jorgo Chatzimarkakis |
| --- | --- |

—

Karin Riis-Jørgenseni asemel Jorgo Chatzimarkakis

| — | Gianni De Michelise asemel Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

Gianni De Michelise asemel Hans-Peter Martin

| — | Gabriele Zimmeri asemel Jacky Henin |
| --- | --- |

—

Gabriele Zimmeri asemel Jacky Henin

| — | Delegatsioon Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks:







  — | Christian Ehler |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks:

—

Christian Ehler

| — | Delegatsioon Indiaga suhtlemiseks:







  — | Christopher Beazley asemel Christian Ehler |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Indiaga suhtlemiseks:

—

Christopher Beazley asemel Christian Ehler

| — | Delegatsioon ASEANi liikmesriikide, Kagu-Aasia ja Korea Vabariigiga suhtlemiseks:







  — | Kristian Vigenin ja Alexandru-Ioan Morţun |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon ASEANi liikmesriikide, Kagu-Aasia ja Korea Vabariigiga suhtlemiseks:

—

Kristian Vigenin ja Alexandru-Ioan Morţun

| — | Athanasios Pafilis ei ole enam liige. |
| --- | --- |

—

Athanasios Pafilis ei ole enam liige.

| — | Delegatsioon Korea poolsaarega suhtlemiseks:







  — | Vincenzo Aita |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Korea poolsaarega suhtlemiseks:

—

Vincenzo Aita

| — | Andres Tarandi asemel Alexandra Dobolyi |
| --- | --- |

—

Andres Tarandi asemel Alexandra Dobolyi

| — | Francesco Enrico Speroni asemel Umberto Bossi |
| --- | --- |

—

Francesco Enrico Speroni asemel Umberto Bossi

| — | Fernand Le Rachineli asemel Philip Claeys |
| --- | --- |

—

Fernand Le Rachineli asemel Philip Claeys

| — | Gérard Onesta ei ole enam liige. |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta ei ole enam liige.

| — | Delegatsioon Austraalia ja Uus-Meremaaga suhtlemiseks:







  — | Françoise Grossetête, Alexandru Athanasiu, Evangelia Tzampazi ja Paavo Väyrynen |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Austraalia ja Uus-Meremaaga suhtlemiseks:

—

Françoise Grossetête, Alexandru Athanasiu, Evangelia Tzampazi ja Paavo Väyrynen

| — | Kyriacos Triantaphyllidese asemel Adamos Adamou |
| --- | --- |

—

Kyriacos Triantaphyllidese asemel Adamos Adamou

| — | Philip Claeysi asemel Fernand Le Rachinel |
| --- | --- |

—

Philip Claeysi asemel Fernand Le Rachinel

| — | Leopold Józef Rutowicz ei ole enam liige. |
| --- | --- |

—

Leopold Józef Rutowicz ei ole enam liige.

| — | Delegatsioon Lõuna-Aafrikaga suhtlemiseks:







  — | Atilla Béla Ladislau Kelemen, Adam Gierek, Catherine Guy-Quint ja Georgios Toussas |
| --- | --- | --- |

—

Delegatsioon Lõuna-Aafrikaga suhtlemiseks:

—

Atilla Béla Ladislau Kelemen, Adam Gierek, Catherine Guy-Quint ja Georgios Toussas

President märkis, et vastuväiteid ei esitatud. Ametissenimetamised loeti seega kinnitatuks.

16.   Nõukogu ühiste seisukohtade teatavakstegemine

Vastavalt kodukorra artikli 57 lõikele 1 teatas president, et on nõukogult saanud järgmise ühise seisukoha koos selle vastuvõtmise põhjenduste ja komisjoni seisukohaga:

| — | Nõukogu 5. märtsi 2007. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007-2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne III programm) (16367/1/2006 - C6-0089/2007 - 2005/0037A(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: FEMM. |
| --- | --- | --- |

—

Nõukogu 5. märtsi 2007. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007-2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne III programm) (16367/1/2006 - C6-0089/2007 - 2005/0037A(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: FEMM.

Seisukoha vastuvõtmiseks parlamendile antud kolmekuuline tähtaeg algab homme, 16.3.2007.

17.   Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Registrisse kantud kirjalikele deklaratsioonidele antud allkirjade arv (kodukorra artikli 116 lõige 3):

| Dokumendi number | Esitaja(d) | Allkirju |
| --- | --- | --- |
| 85/2006 | Jacky Henin, Marco Rizzo ja Helmuth Markov | 25 |
| 86/2006 | Adriana Poli Bortone | 31 |
| 87/2006 | Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries ja Thomas Ulmer | 463 |
| 88/2006 | Daniel Strož | 40 |
| 89/2006 | Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta ja Sylvia-Yvonne Kaufmann | 166 |
| 90/2006 | Caroline Lucas, Jillian Evans, Luigi Cocilovo ja Jean Lambert | 54 |
| 91/2006 | Daniel Strož | 21 |
| 1/2007 | Philip Claeys, Frank Vanhecke ja Koenraad Dillen | 13 |
| 2/2007 | Robert Evans, Mojca Drčar Murko, Gitte Seeberg ja Carl Schlyter | 176 |
| 3/2007 | Bogusław Rogalski | 30 |
| 4/2007 | Konrad Szymański, Charles Tannock ja Marek Siwiec | 76 |
| 5/2007 | Eugenijus Gentvilas, Arūnas Degutis, Gintaras Didžiokas ja Eugenijus Maldeikis | 18 |
| 6/2007 | Adriana Poli Bortone | 13 |
| 7/2007 | Oldřich Vlasák | 11 |
| 8/2007 | Jo Leinen, Frédérique Ries, Erik Meijer ja Bernat Joan i Marí | 38 |
| 9/2007 | Jim Higgins, Dan Jørgensen, John Bowis ja Linda McAvan | 105 |
| 10/2007 | Elmar Brok, Nicole Fontaine, Bronislaw Geremek, Jo Leinen ja Iñigo Méndez de Vigo | 181 |
| 11/2007 | Michael Cashman, Sophia in 't Veld, Raül Romeva i Rueda, AlexanderStubb ja John Bowis | 139 |
| 12/2007 | Graham Watson, Joseph Daul, Martin Schulz, Cristiana Muscardini ja Daniel Cohn-Bendit | 188 |
| 13/2007 | Daniel Strož | 12 |
| 14/2007 | Jamila Madeira | 25 |
| 15/2007 | Adriana Poli Bortone | 26 |
| 16/2007 | Zita Gurmai, Anders Wijkman, Vittorio Prodi, Umberto Guidoni ja Claude Turmes | 172 |
| 17/2007 | Véronique Mathieu, Anne Van Lancker, Sophie in't Veld, Luisa Morgantini ja Hiltrud Breyer | 115 |
| 18/2007 | Urszula Krupa ja Witold Tomczak | 9 |
| 19/2007 | Daniel Strož, Athanasios Pafilis ja Tobias Pflüger | 34 |
| 20/2007 | Gianni Pittella, Lapo Pistelli, Luciana Sbarbati, Lilli Gruber ja Claudio Fava | 67 |
| 21/2007 | Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti ja Anna Záborská | 27 |
| 22/2007 | Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini ja Caroline Lucas | 47 |
| 23/2007 | Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits ja Csaba Sándor Tabajdi | 14 |
| 24/2007 | Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser ja Mihael Brejc | 90 |
| 25/2007 | Andreas Mölzer | 8 |
| 26/2007 | Andreas Mölzer | 5 |
| 27/2007 | Aldo Patriciello | 17 |
| 28/2007 | Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior ja Marco Pannella | 50 |
| 29/2007 | Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi ja Jens Holm | 38 |
| 30/2007 | Adrian-Mihai Cioroianu ja Alexandru-Ioan Morţun | 8 |

Dokumendi number

Esitaja(d)

Allkirju

85/2006

Jacky Henin, Marco Rizzo ja Helmuth Markov

25

86/2006

Adriana Poli Bortone

31

87/2006

Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries ja Thomas Ulmer

463

88/2006

Daniel Strož

40

89/2006

Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta ja Sylvia-Yvonne Kaufmann

166

90/2006

Caroline Lucas, Jillian Evans, Luigi Cocilovo ja Jean Lambert

54

91/2006

Daniel Strož

21

1/2007

Philip Claeys, Frank Vanhecke ja Koenraad Dillen

13

2/2007

Robert Evans, Mojca Drčar Murko, Gitte Seeberg ja Carl Schlyter

176

3/2007

Bogusław Rogalski

30

4/2007

Konrad Szymański, Charles Tannock ja Marek Siwiec

76

5/2007

Eugenijus Gentvilas, Arūnas Degutis, Gintaras Didžiokas ja Eugenijus Maldeikis

18

6/2007

Adriana Poli Bortone

13

7/2007

Oldřich Vlasák

11

8/2007

Jo Leinen, Frédérique Ries, Erik Meijer ja Bernat Joan i Marí

38

9/2007

Jim Higgins, Dan Jørgensen, John Bowis ja Linda McAvan

105

10/2007

Elmar Brok, Nicole Fontaine, Bronislaw Geremek, Jo Leinen ja Iñigo Méndez de Vigo

181

11/2007

Michael Cashman, Sophia in 't Veld, Raül Romeva i Rueda, AlexanderStubb ja John Bowis

139

12/2007

Graham Watson, Joseph Daul, Martin Schulz, Cristiana Muscardini ja Daniel Cohn-Bendit

188

13/2007

Daniel Strož

12

14/2007

Jamila Madeira

25

15/2007

Adriana Poli Bortone

26

16/2007

Zita Gurmai, Anders Wijkman, Vittorio Prodi, Umberto Guidoni ja Claude Turmes

172

17/2007

Véronique Mathieu, Anne Van Lancker, Sophie in't Veld, Luisa Morgantini ja Hiltrud Breyer

115

18/2007

Urszula Krupa ja Witold Tomczak

9

19/2007

Daniel Strož, Athanasios Pafilis ja Tobias Pflüger

34

20/2007

Gianni Pittella, Lapo Pistelli, Luciana Sbarbati, Lilli Gruber ja Claudio Fava

67

21/2007

Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti ja Anna Záborská

27

22/2007

Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini ja Caroline Lucas

47

23/2007

Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits ja Csaba Sándor Tabajdi

14

24/2007

Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser ja Mihael Brejc

90

25/2007

Andreas Mölzer

8

26/2007

Andreas Mölzer

5

27/2007

Aldo Patriciello

17

28/2007

Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior ja Marco Pannella

50

29/2007

Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi ja Jens Holm

38

30/2007

Adrian-Mihai Cioroianu ja Alexandru-Ioan Morţun

8

18.   Istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 172 lõikele 2 esitatakse istungi protokoll parlamendile kinnitamiseks järgmise istungi alguses.

Parlamendi nõusolekul edastatakse vastuvõetud tekstid asjaomastele asutustele ja isikutele.

19.   Järgmiste istungite ajakava

Järgmised istungid toimuvad 28.3.2007 ja 29.3.2007.

20.   Istungjärgu vaheaeg

Euroopa Parlamendi istungjärk katkestati.

Istung lõppes kell 17.05.

Harald Rømer

peasekretär

Hans-Gert Pöttering

president

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Paolo Costa, Cottigny, Cramer, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Haug, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hyusmenova, Hybášková, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moisuc, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Özdemir, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Posdorf, Posselt, Prets, Vittorio Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schnellhardt, Jürgen Schröder, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Tabajdi, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Titley, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Uca, Ulmer, Vaidere, Vălean, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, Wohlin, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Parlamentidevahelistesse delegatsioonidesse nimetamised

Esimeeste konverentsi ettepanek

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

+

2.   Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas

Resolutsiooni ettepanek: B6-0098/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0098/2007




  (DEVE komisjon) |
| § 2 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 250, 243, 9 |
| 3 | + | |
| pärast § 3 | 12 | ALDE | | - | |
| § 4 | 14 | Verts/ALE | | - | |
| § 5 | 4 | ALDE | | - | |
| 13 | ALDE | | - | |
| 8 | PPE-DE | | + | |
| pärast § 5 | 2 | GUE/NGL | | + | |
| 3 | GUE/NGL | | + | |
| § 6 | 9 | PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | | - | |
| § 8 | 15 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 8 | 6 | ALDE | EH | + | 342, 223, 10 |
| § 9 | 10 | PPE-DE | | + | |
| pärast § 9 | 7 | ALDE | EH | + | 349, 222, 4 |
| 11 | PPE-DE | | + | |
| pärast põhj A | 1 | GUE/NGL | | - | |
| 16 | PSE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0098/2007

(DEVE komisjon)

§ 2

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

250, 243, 9

3

+

pärast § 3

12

ALDE

-

§ 4

14

Verts/ALE

-

§ 5

4

ALDE

-

13

ALDE

-

8

PPE-DE

+

pärast § 5

2

GUE/NGL

+

3

GUE/NGL

+

§ 6

9

PPE-DE

+

5

ALDE

-

§ 8

15

Verts/ALE

-

pärast § 8

6

ALDE

EH

+

342, 223, 10

§ 9

10

PPE-DE

+

pärast § 9

7

ALDE

EH

+

349, 222, 4

11

PPE-DE

+

pärast põhj A

1

GUE/NGL

-

16

PSE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused osade kaupa hääletuseks

IND/DEM, UEN

§ 2

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „tuletab lisaks ... parimal viisil”

2. osa:„tuletab lisaks ... õiguslik alus”

3. osa:„peab seetõttu ... parimal viisil”

3.   Ebaseaduslik linnujaht Maltal

Resolutsiooni ettepanek: B6-0119/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0119/2007




  (Verts/ALE, UEN) |
| § 1 | 4 | PSE | | tagasi | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 2 | 5 | PSE | | + | |
| pärast § 2 | 6 | PSE | | + | |
| 7 | PSE | | - | |
| 8 | PSE | | + | |
| § 3 | 9 | PSE | | - | |
| § 4 | 10 ÜME | PSE | NH | + | 282, 269, 33 |
| pärast § 4 | 11 | PSE | | + | |
| 12 | PPE-DE | NH | + | 317, 249, 22 |
| 13 | PPE-DE | | + | |
| 14 | PPE-DE | EH | - | 247, 344, 5 |
| põhj C | 1 | PSE | | + | |
| põhj D | 2 | PSE | EH | + | 359, 208, 19 |
| põhj F | 3 | PSE | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 300, 253, 35 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0119/2007

(Verts/ALE, UEN)

§ 1

4

PSE

tagasi

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 2

5

PSE

+

pärast § 2

6

PSE

+

7

PSE

-

8

PSE

+

§ 3

9

PSE

-

§ 4

10 ÜME

PSE

NH

+

282, 269, 33

pärast § 4

11

PSE

+

12

PPE-DE

NH

+

317, 249, 22

13

PPE-DE

+

14

PPE-DE

EH

-

247, 344, 5

põhj C

1

PSE

+

põhj D

2

PSE

EH

+

359, 208, 19

põhj F

3

PSE

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

300, 253, 35

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me 10 ja lõpphääletus

PPE-DE: me 12

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE

§ 1

1. osa:„võtab teadmiseks ... uurimismissiooni raporti”

2. osa:„ning toetab raportis esitatud soovitusi”

4.   Euroopa - Vahemere piirkonna suhted

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0041/2007, B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007, B6-0096/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutsiooni ettepanekud B6-0041/2007 (ITS) |
| B6-0041/2007 | | ITS | | - | |
| resolutsiooni ühisettepanek RC- B6-0080/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE /NGL) |
| § 7 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1 | PPE-DE | EH | + | 304, 271, 12 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0080/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0084/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0090/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0092/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0094/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0096/2007 | | PSE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

resolutsiooni ettepanekud B6-0041/2007 (ITS)

B6-0041/2007

ITS

-

resolutsiooni ühisettepanek RC- B6-0080/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE /NGL)

§ 7

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

1

PPE-DE

EH

+

304, 271, 12

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0080/2007

ALDE

↓

B6-0084/2007

Verts/ALE

↓

B6-0090/2007

UEN

↓

B6-0092/2007

GUE/NGL

↓

B6-0094/2007

PPE-DE

↓

B6-0096/2007

PSE

↓

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

§ 7

1. osa: kogu tekst, v.a sõna „eeltingimusteta”

2. osa: see sõna

5.   Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine

Raport: Kader ARIF (A6-0468/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pärast § 14 | 3 | PPE-DE | | + | |
| § 17 | 1 | ALDE | | tagasi | |
| § | originaaltekst | eraldi | - | |
| § 22 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EH | + | 318, 257, 4 |
| § 46 | 2 | ALDE | | - | |
| § 51 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 54 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast § 56 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 58 | 5 | PPE-DE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 97 | 9 | ITS | | - | |
| § 98 | 10 ÜME | ITS | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 100 | 11 | PSE | | + | |
| § 101 | 6 | UEN | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pärast § 14

3

PPE-DE

+

§ 17

1

ALDE

tagasi

§

originaaltekst

eraldi

-

§ 22

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3/EH

+

318, 257, 4

§ 46

2

ALDE

-

§ 51

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 54

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

pärast § 56

4

PPE-DE

+

§ 58

5

PPE-DE

osa

1

+

2

-

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 97

9

ITS

-

§ 98

10 ÜME

ITS

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 100

11

PSE

+

§ 101

6

UEN

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Muudatusettepanekud 7 ja 8 võeti tagasi.

Taotlused eraldi hääletuseks

ALDE: § 17

Taotlused osade kaupa hääletuseks

ALDE

me 5

1. osa:„palub komisjonil ... kokku leppisid”

2. osa:„(välja jäetud)”

PPE-DE

§ 22

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „väljendab tõsist muret ... perspektiivis” ja „kõnealuses uurimuses esile tõstetud”

2. osa:„väljendab tõsist muret ... perspektiivis”

3. osa:„kõnealuses uurimuses esile tõstetud”

§ 51

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „pidades kaubanduslikust ... kindlustatust”

2. osa: need sõnad

§ 54

1. osa:„palub Vahemere ... eriomadustele”

2. osa:„palub komisjonil ... kohustusi;”

§ 98

1. osa:„on seisukohal ... seoste kohta;”

2. osa:„rõhutab, et on oluline ... tegutsejatele;”

Mitmesugust

Gianluca Susta esitas fraktsiooni ALDE nimel lõike 58 kohta järgmise suulise muudatusettepaneku:

58. palub komisjonil hoiduda Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele surve avaldamisest seoses sellega, et nad avaksid oma teenusteturgu rohkem kui nad WTO teenuskaubanduse üldlepingu raames kokku leppisid, ning vastata positiivsetele pakkumistele, võttes arvesse teenindustöötajate vaba liikumise paremaid võimalusi puudutavaid ELi sätteid (teenuskaubanduse üldlepingu IV osa);

6.   Bosnia ja Hertsegoviina

Raport: Doris PACK (A6-0030/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 7 | PPE-DE | | + | |
| § 2 | 8 | PPE-DE | | + | |
| § 3 | 9S | PPE-DE | | + | |
| § 4 | 15 | Verts/ALE | | tagasi | |
| § 8 | 5 | PPE-DE | | + | |
| pärast § 13 | 17 | GUE/NGL | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| pärast § 14 | 18 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 20 | 10 | PPE-DE | | + | |
| § 21 | 11 | PPE-DE | | + | |
| § 26 | 14 | PPE-DE | | + | |
| § 29 | 12 | PPE-DE | | + | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 32 | 16 | Verts/ALE | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 13 | PPE-DE | | + | Lisa me 16 2. osale |
| § 33 | 20 | PPE-DE | | + | |
| § 34 | 1 | PSE | | + | |
| põhj C | 2 | PPE-DE | | + | |
| põhj D | 3 | PPE-DE | | + | |
| põhj E | 4 | PPE-DE | | + | |
| põhj G | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| põhj M | 19 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | PPE-DE | | + | |
| hääletus: soovitus (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 1

7

PPE-DE

+

§ 2

8

PPE-DE

+

§ 3

9S

PPE-DE

+

§ 4

15

Verts/ALE

tagasi

§ 8

5

PPE-DE

+

pärast § 13

17

GUE/NGL

osa

1

-

2

-

pärast § 14

18

GUE/NGL

-

pärast § 20

10

PPE-DE

+

§ 21

11

PPE-DE

+

§ 26

14

PPE-DE

+

§ 29

12

PPE-DE

+

§

originaaltekst

↓

§ 32

16

Verts/ALE

osa

1

-

2

+

13

PPE-DE

+

Lisa me 16 2. osale

§ 33

20

PPE-DE

+

§ 34

1

PSE

+

põhj C

2

PPE-DE

+

põhj D

3

PPE-DE

+

põhj E

4

PPE-DE

+

põhj G

§

originaaltekst

eraldi

-

põhj M

19

GUE/NGL

-

6

PPE-DE

+

hääletus: soovitus (terviktekst)

+

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: põhj G

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE, Verts/ALE

me 16

1. osa: kogu tekst, v.a. sõnad „on seisukohal, et ... ametivõimudele üleandmiseks”

2. osa:„on seisukohal, et ... ametivõimudele üleandmiseks”

Verts/ALE

me 17

1. osa:„tervitab liikmesriikide ... esimesel võimalusel”

2. osa:„usub, et laskemoona ... ohtu riigi stabiilsusele”

7.   Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika

Raport: Johannes VOGGENHUBER (A6-0034/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 1 | ITS | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1/NH | + | 468, 93, 35 |
| 2/NH | + | 455, 115, 21 |
| § 6 | 5 | ITS | | - | |
| § 8 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 13 | 6 ÜME | PPE-DE | | - | |
| § 15 | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| 7 ÜME | PPE-DE | | ↓ | |
| pärast põhj D | 8 | GUE/NGL | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| pärast põhj H | 2 | ITS | | - | |
| pärast põhj L | 3 | ITS | | - | |
| pärast põhj M | 4 | ITS | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 485, 87, 29 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 2

1

ITS

-

§

originaaltekst

osa

1/NH

+

468, 93, 35

2/NH

+

455, 115, 21

§ 6

5

ITS

-

§ 8

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 13

6 ÜME

PPE-DE

-

§ 15

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

7 ÜME

PPE-DE

↓

pärast põhj D

8

GUE/NGL

osa

1

-

2

-

pärast põhj H

2

ITS

-

pärast põhj L

3

ITS

-

pärast põhj M

4

ITS

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

485, 87, 29

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: § 2 ja lõpphääletus

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

§ 8

1. osa:„peab vajalikuks ... asjakohastele põhiõigustele”

2. osa:„ja peab hädavajalikuks ... üksikult välja toodud”

PSE

me 8

1. osa:„arvestades, et kõik ... ja Euroopa Sotsiaalhartaga)”

2. osa:„ning liikmesriikide ... õiguse üldpõhimõtetega”

IND/DEM

§ 2

1. osa: kogu tekst, välja arvatud sõnad „säilitada põhiseaduse lepingu peamised saavutused”

2. osa: need sõnad

Mitmesugust

Johannes Voggenhuber, raportöör, esitas lõike 15 kohta järgmise suulise muudatusettepaneku:

15. kaalub sel eesmärgil kodukorra artikli 34 muutmist, et teha kodanikuvabaduste komisjonile ülesandeks põhiõiguste seisukohast oluliste õigusaktide ettepanekute, meetmete ja eeskirjade mõju kontrollimine, ning muuta kodukorra artikleid 91 ja 115 nii, et parlamendi resolutsioonide aluseks saaks võtta ka olukorra liikmesriikides, et õigeaegselt kanda oma vastutust ELi lepingu artiklite 6 ja 7 raames;

8.   Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahel

Raport: Willy MEYER PLEITE (A6-0026/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, punkt b | 2 | PSE | | - | |
| § 1, punkt d | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, punkt t | 3 ÜME | PSE | | tagasi | |
| 18 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 1, punkt u | 4 | PSE | | tagasi | |
| 19 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 1, punkt v | 20 | ÜME Verts/ALE | | - | |
| 14 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 5 | PSE | | tagasi | |
| § 1, punkt y | 6ÜME= | PSE
  Verts/ALE | | tagasi | |
| 21ÜME= | PSE
  Verts/ALE | | - | |
| 15 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 1, punkt z | 7 ÜME | PSE | | tagasi | |
| 22 | Verts/ALE | | - | |
| 16 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 1, punkt aa | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, punkt ab | 23 | Verts/ALE | | - | |
| 8 | PSE | | - | |
| § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt ac | 24 | Verts/ALE | | - | |
| § 1, punkt ad | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt ae | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt ag | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt ah | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt aj | 9 | PSE | | - | |
| 25 | Verts/ALE | | - | |
| teine volitus | 11 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| põhj C | 10 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 17 | Verts/ALE | | ↓ | |
| hääletus: soovitus (terviktekst) | NH | + | 472, 30, 75 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 1, punkt b

2

PSE

-

§ 1, punkt d

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 1, punkt t

3 ÜME

PSE

tagasi

18

Verts/ALE

-

12

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 1, punkt u

4

PSE

tagasi

19

Verts/ALE

-

13

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 1, punkt v

20

ÜME Verts/ALE

-

14

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

5

PSE

tagasi

§ 1, punkt y

6ÜME=

PSE

Verts/ALE

tagasi

21ÜME=

PSE

Verts/ALE

-

15

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 1, punkt z

7 ÜME

PSE

tagasi

22

Verts/ALE

-

16

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 1, punkt aa

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 1, punkt ab

23

Verts/ALE

-

8

PSE

-

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt ac

24

Verts/ALE

-

§ 1, punkt ad

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt ae

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt ag

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt ah

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt aj

9

PSE

-

25

Verts/ALE

-

teine volitus

11

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

põhj C

10

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

17

Verts/ALE

↓

hääletus: soovitus (terviktekst)

NH

+

472, 30, 75

Muudatusettepanek 1 tühistati.

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks

GUE/NGL: §-d 1 ab, 1 ad, 1 ae, 1 ag ja 1 ah

Taotlused osade kaupa hääletuseks

GUE/NGL

§ 1, punkt d

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „võitlus terrorismiga”

2. osa: need sõnad

§ 1, punkt aa

1. osa:„võtta arvesse läbirääkimiste ... loomine;”

2. osa:„ratifitseerida ... kogu piirkonnas;”

9.   Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Andide Ühenduse vahel

Raport: Luis YÁÑEZ-BARNUEVO GARCÍA (A6-0025/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, punkt b | 1 | PSE | | tagasi | |
| 12 | GUE/NGL | | - | |
| 15 | Verts/ALE | | - | |
| § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 1, punkt d | 2 | PSE | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, pärast punkti e | 14 | GUE/NGL | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | - | 228, 323, 4 |
| § 1, punkt s | 4 | PSE | | tagasi | |
| 17 | Verts/ALE | | tagasi | |
| § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 1, punkt t | 5 ÜME=
  18 ÜME= | PSE
  Verts/ALE | | - | |
| § 1, punkt u | 6=
  19= | PSE
  Verts/ALE | | tagasi | |
| § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 1, punkt v | 7 ÜME=
  20 ÜME= | PSE
  Verts/ALE | | tagasi | |
| | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 1, punkt x | 8 ÜME | PSE | | tagasi | |
| 21 | Verts/ALE | | tagasi | |
| 13 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 1, punkt y | 9 | PSE | | tagasi | |
| 22 | Verts/ALE | | - | |
| § 1, punkt aa | 23 | Verts/ALE | | - | |
| § 1, punkt ab | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt ac | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast seitsmendat volitust | 10 | GUE/NGL | | - | |
| põhj D | 11 | GUE/NGL | | - | |
| 16 | Verts/ALE | | - | |
| hääletus: soovitus (terviktekst) | NH | + | 470, 29, 65 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 1, punkt b

1

PSE

tagasi

12

GUE/NGL

-

15

Verts/ALE

-

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 1, punkt d

2

PSE

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 1, pärast punkti e

14

GUE/NGL

osa

1

+

2/EH

-

228, 323, 4

§ 1, punkt s

4

PSE

tagasi

17

Verts/ALE

tagasi

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 1, punkt t

5 ÜME=

18 ÜME=

PSE

Verts/ALE

-

§ 1, punkt u

6=

19=

PSE

Verts/ALE

tagasi

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 1, punkt v

7 ÜME=

20 ÜME=

PSE

Verts/ALE

tagasi

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 1, punkt x

8 ÜME

PSE

tagasi

21

Verts/ALE

tagasi

13

GUE/NGL

-

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 1, punkt y

9

PSE

tagasi

22

Verts/ALE

-

§ 1, punkt aa

23

Verts/ALE

-

§ 1, punkt ab

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt ac

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast seitsmendat volitust

10

GUE/NGL

-

põhj D

11

GUE/NGL

-

16

Verts/ALE

-

hääletus: soovitus (terviktekst)

NH

+

470, 29, 65

Muudatusettepanek 3 tühistati.

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks

GUE/NGL: §-d 1 ab ja 1 ac

Taotlused osade kaupa hääletuseks

GUE/NGL

§ 1, punkt d

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad „ja terrorismiga, eelkõige uimastiäriga seonduva terrorismiga”

2. osa: need sõnad

PPE-DE

me 14

1. osa:„seada prioriteediks ... valdkondades,”

2. osa:„milles eesmärgiks ... edendamisele;”

Mitmesugust

Luis Yañez-Barnuevo García, raportöör, esitas järgmised suulised muudatusettepanekud:

§ 1 punkt b

1 b) läbirääkimisvolitustes tuleb täpsustada, et ELi ja Andide Ühenduse vahelise assotsiatsioonilepingu üheks eesmärgiks peaks olema lähitulevikus laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomine poliitilise dialoogi ja koostöö arendamine ning jätkusuutliku inimarengu, sotsiaalse ühtekuuluvuse, demokraatia ja õigusriigi tugevdamise edendamine, samuti inimõiguste ning kodaniku-, poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste täielik austamine, nende õiguste kultuurilist ja keskkonnamõõdet unustamata;

§ 1 punkt s

1 s) läbirääkimissuunistes tuleb ette näha kaubavahetuse progressiivne ja vastastikune liberaliseerimine õigluse ja vastastikku kasulikel tingimustel, mis rajanevad vastastikus täiendavuse ja solidaarsuse põhimõtetel, tagamaks, et tulevane leping vähendaks ELi Liidu ja Andide Ühenduse vahel ning viimase sees valitsevat asümmeetriat; suunised peaksid seega tagama kokkulepitava ajakava piires erilise, eristatud ja paindliku kohtlemise ning võtma arvesse piirkondlikku integratsiooni ja Andide piirkonna konkurentsivõime paranemist, mis tuleneb eeldusest, et tootmise ümberkorraldamist ning majanduse konkurentsivõimet tuleb kindlasti toetada selliste meetmetega nagu arengukoostöö ja tehnoloogiasiire, päritolumaa panust puudutavate nõuete lisamine päritolueeskirjadesse ning koostöö ja tehnilise abi programmide loomine, edendades stabiilset õiguskeskkonda, millega tagatakse investeeringute kindlus ning poolte majandus- ja kaubandussuhete turvalisus;

§ 1 punkt u

1 u) võtta arvesse, et assotsiatsioonilepingu sõlmimine Andide Ühendusega, millega luuakse Euroopa - Ladina-Ameerika globaalne piirkondadevaheline assotsiatsiooniala, on ELi välissuhetes rahvusvahelisel tasandil prioriteetne strateegiline eesmärk, mida iseloomustab suurem omavaheline sõltuvus, majanduskasv, uute majanduslike jõudude esilekerkimine ja mitmed riigipiire ületavad ülemaailmsed väljakutsed, nagu julgeolek, maailma majanduse juhtimine, keskkond ja vaesuse vähendamine;

§ 1 punkt v

1 v) võtta kohustus luua Euroopa - Ladina-Ameerika globaalne piirkondadevaheline assotsiatsiooniala, järgides täielikult WTO uut läbipaistvusmehhanismi ning WTOst tulenevaid õigusi ja kohustusi, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklit ja teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) V artiklit, aidates seega kaasa mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamisele;

§ 1 punkt x

1 x) pidada läbirääkimisi ühtse ja jagamatu kaubanduslepingu üle, mis läheb kaugemale läbirääkimisosaliste praegustest ja tulevastest WTO esitatud kohustustest ning loob üleminekuajaks, mis on kooskõlas WTO nõuetega, Euroopa - Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevaheline assotsiatsiooniala, milles ilma ühtegi sektorit välja jätmata võetakse kõige vähem piiraval moel arvesse teatud kaupade erilist tundlikkust ja arengu mõõdet;

10.   Teadmata kadunud isikud Küprosel

Resolutsiooni ettepanek: B6-0118/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0118/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0118/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

11.   Regionaalpoliitika (saared ning looduslikud ja majanduslikud piirangud)

Raport: Francesco MUSOTTO (A6-0044/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 25 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 26 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj E | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj F | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 473, 26, 35 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 25

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 26

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj E

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj F

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

473, 26, 35

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks

Verts/ALE: § 25

GUE/NGL: §-d 25, 26 ja põhj E ja F

12.   Kohalikud omavalitsused ning arengukoostöö

Raport: Pierre SCHAPIRA (A6-0039/2007)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

13.   Guatemala

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007, B6-0116/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0101/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| põhj B | | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| põhj C | | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 57, 0, 1 |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0101/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0104/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0106/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0107/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0111/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0116/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0101/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

põhj B

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

põhj C

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

57, 0, 1

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0101/2007

PSE

↓

B6-0104/2007

PPE-DE

↓

B6-0106/2007

UEN

↓

B6-0107/2007

GUE/NGL

↓

B6-0111/2007

ALDE

↓

B6-0116/2007

Verts/ALE

↓

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

Mitmesugust

Marios Matsakis esitas fraktsiooni ALDE nimel järgmised suulised muudatusettepanekud:

põhj B

B. arvestades, et nende kuritegude väidetavad toimepanijad (Luis Arturo Herrera López, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez ja Marvin Escobar Méndez), kes olid vastutavatel ametikohtadel Guatemala politseiameti kriminaaluurimise osakonnas, tapeti hiljem kummalistel, seni selgitamata asjaoludel üliturvalises vanglas, kus neid kinni peeti;

põhj C

Muudatusettepanek põhjendus C kohta ei puuduta eesti keelt.

14.   Kambodža

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B6-0110/2007, B6-0112/2007, B6-0117/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek RC-B6-0102/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| pärast põhj G | 1 | ALDE | NH | - | 11, 46, 2 |
| 2 | ALDE | NH | + | 40, 16, 0 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 59, 0, 0 |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0102/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0103/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0108/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0110/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0112/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0117/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek RC-B6-0102/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

pärast põhj G

1

ALDE

NH

-

11, 46, 2

2

ALDE

NH

+

40, 16, 0

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

59, 0, 0

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0102/2007

PSE

↓

B6-0103/2007

PPE-DE

↓

B6-0108/2007

GUE/NGL

↓

B6-0110/2007

UEN

↓

B6-0112/2007

ALDE

↓

B6-0117/2007

Verts/ALE

↓

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

ALDE: me-d 1 ja 2

15.   Nigeeria

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007, B6-0115/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0105/2007 | | PPE-DE | NH | + | 36, 24, 1 |
| resolutsiooni ühisettepanek RC- B6-0109/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE /NGL) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | ↓ | |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0109/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0113/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0114/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0115/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0105/2007

PPE-DE

NH

+

36, 24, 1

resolutsiooni ühisettepanek RC- B6-0109/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE /NGL)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

↓

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0109/2007

GUE/NGL

↓

B6-0113/2007

ALDE

↓

B6-0114/2007

PSE

↓

B6-0115/2007

Verts/ALE

↓

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus B6-0105/2007

16.   Kallaletung mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0081/2007, B6-0086/2007, B6-0089/2007

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek RC-B6-0081/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0081/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0086/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0089/2007 | | UEN | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek RC-B6-0081/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0081/2007

ALDE

↓

B6-0086/2007

PPE-DE

↓

B6-0089/2007

UEN

↓

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   B6-0119/2007 - Ebaseaduslik linnujaht Maltal

muudatusettepanek 10

Poolt: 282

ALDE: Costa, Ortuondo Larrea

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Krupa, Louis, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Mihăescu, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Beglitis, Bono, Bourzai, Bozkurt, Creţu Gabriela, De Keyser, Douay, Dumitrescu, Estrela, Fazakas, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Golik, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Kirilov, Koterec, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Mann Erika, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Muscat, Napoletano, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Simpson, Skinner, Tarand, Thomsen, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni

Verts/ALE: Turmes

Vastu: 269

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Goudin, Lundgren

NI: Allister

PPE-DE: Belet, Brepoels, Doyle, Seeberg, Thyssen, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Batzeli, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Borrell Fontelles, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Désir, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gomes, Groote, Haug, Hedh, Hegyi, Hughes, Kindermann, Kreissl-Dörfler, Leichtfried, Leinen, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Öger, Panzeri, Paşcu, Patrie, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Stihler, Stockmann, Ţicău, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuc, Kuźmiuk, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 33

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Blokland, Bonde

ITS: Mote

PPE-DE: Hoppenstedt, McGuinness, Mitchell, Stauner

PSE: Capoulas Santos, Ferreira Elisa, Ford, Gierek, Grabowska, Gruber, Jöns, Lambrinidis, Lienemann, Martin David, Pahor, Paparizov, Peillon, Rosati, Rouček, Severin, Tabajdi, Wiersma, Zingaretti

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rogalski

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Vastu:
  Hans-Peter Martin, Claude Turmes

2.   B6-0119/2007 - Ebaseaduslik linnujaht Maltal

muudatusettepanek 12

Poolt: 317

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Tomczak, Železný

ITS: Coşea, Dillen, Mihăescu, Mussolini, Popeangă

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Helmer

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cottigny, De Rossa, Lehtinen, dos Santos

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni, Zīle

Vastu: 249

ALDE: Drčar Murko

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: De Veyrac, Mathieu, Seeberg, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Gabriela, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Pinior, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Kamiński, Kuc, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 22

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mote, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

PPE-DE: Esteves, Hoppenstedt, Schierhuber, Stauner

PSE: Goebbels, Peillon

UEN: Camre, Janowski

3.   B6-0119/2007 - Ebaseaduslik linnujaht Maltal

resolutsioon

Poolt: 300

ALDE: Andria, Busk, Cavada, Christova, Cornillet, Costa, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hellvig, Jäätteenmäki, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren

ITS: Mihăescu

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Doyle, Grosch, Gyürk, Jackson, Kelemen, Kónya-Hamar, Parish, Seeberg, Stauner, Thyssen, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 253

ALDE: Ali, Alvaro, Attwooll, Bărbuleţiu, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Davies, Deprez, Guardans Cambó, Harkin, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Silaghi, Sterckx, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Maštálka

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Krupa, Louis, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

ITS: Coşea, Mussolini

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Lehtinen, Myller, Van Lancker

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone

Erapooletuid: 35

ALDE: Fourtou, Hennis-Plasschaert, Newton Dunn

GUE/NGL: Adamou, Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Železný

ITS: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

PPE-DE: Gál, Glattfelder, Liese, Mitchell, Schierhuber, Seeber

PSE: Attard-Montalto, Cottigny, Grech, Guy-Quint, Muscat, Peillon, Piecyk

UEN: Borghezio, Janowski, Speroni

4.   Raport: Voggenhuber A6-0034/2007

lõige 2/1

Poolt: 468

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Meyer Pleite, Remek, Uca, Zimmer

IND/DEM: Železný

ITS: Claeys, Dillen, Moisuc, Popeangă, Stănescu

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Siwiec, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Czarnecki Ryszard, Kuźmiuk, Libicki, Pęk, Rogalski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 93

ALDE: Mohácsi, Polfer, Savi

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Seppänen, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Stoyanov

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Atkins, Belet, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Petre, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

UEN: Aylward, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuc, Masiel, Ó Neachtain, Piotrowski, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Harms, Kusstatscher, Lagendijk, Özdemir, Ždanoka

Erapooletuid: 35

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, McDonald, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Wagenknecht

ITS: Coşea, Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Buzek

PSE: Evans Robert, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, Mann Erika, Morgan, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, La Russa, Pirilli, Poli Bortone

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Poolt:
  Tatjana Ždanoka, Marcin Libicki

Vastu:
  Koenraad Dillen

5.   Raport: Voggenhuber A6-0034/2007

lõige 2/2

Poolt: 455

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

ITS: Coşea, Mussolini

NI: Battilocchio

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Siwiec, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, McDonald, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Gargani, Hannan, Harbour, Jackson, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ferreira Anne

UEN: Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Erapooletuid: 21

GUE/NGL: Maštálka

ITS: Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Kamall

PSE: Corbett, Corbey, Evans Robert, Gill, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, Morgan, Muscat, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Poolt:
  Joseph Muscat

6.   Raport: Voggenhuber A6-0034/2007

resolutsioon

Poolt: 485

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 87

ALDE: Davies

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Dover, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Tannock, Záborská

UEN: Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski

Erapooletuid: 29

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

PPE-DE: Cabrnoch, Ouzký, Peterle, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ferreira Anne, Hedh

UEN: Berlato, La Russa, Poli Bortone

7.   Raport: Meyer Pleite A6-0026/2007

resolutsioon

Poolt: 472

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Lundgren, Tomczak

ITS: Coşea

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuc, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Vastu: 30

ALDE: Jensen

GUE/NGL: Brie, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

PPE-DE: Pomés Ruiz

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Erapooletuid: 75

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Železný

ITS: Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Lauk, Ouzký, Škottová, Šťastný, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

8.   Raport: Yáñez-Barnuevo García A6-0025/2007

resolutsioon

Poolt: 470

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Lundgren, Tomczak, Železný

ITS: Coşea

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuc, La Russa, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Vastu: 29

ALDE: Maaten

GUE/NGL: Brie, Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Maštálka, Pafilis, Pflüger, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Erapooletuid: 65

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz

IND/DEM: Krupa

ITS: Martinez, Romagnoli

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Hannan

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Poolt:
  Jules Maaten

9.   Raport: Musotto A6-0044/2007

resolutsioon

Poolt: 473

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Piecyk, Pinior, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuc, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 26

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Holm, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Tomczak, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Strejček

Erapooletuid: 35

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

ITS: Mote

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bushill-Matthews, Buzek, Chichester, Dover, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Parish, Stevenson, Tannock

PSE: Corbett

10.   RC-B6-0101/2007 - Guatemala

resolutsioon

Poolt: 57

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Erapooletuid: 1

ITS: Stănescu

11.   RC-B6-0102/2007 - Kambodža

muudatusettepanek 1

Poolt: 11

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer

NI: Giertych

PSE: Casaca

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Vastu: 46

GUE/NGL: Pflüger

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Erapooletuid: 2

ITS: Stănescu

UEN: Rutowicz

12.   RC-B6-0102/2007 - Kambodža

muudatusettepanek 2

Poolt: 40

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

ITS: Stănescu

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Casaca

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Vastu: 16

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Vastu:
  Tobias Pflüger

13.   RC-B6-0102/2007 - Kambodža

resolutsioon

Poolt: 59

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

ITS: Stănescu

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

14.   RC-B6-0105/2007 - Nigeeria

resolutsioon

Poolt: 36

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Hannan, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Vastu: 24

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Erapooletuid: 1

ITS: Stănescu

---

III LISA

PARLAMENTIDEVAHELISED DELEGATSIOONID

Delegatsioon Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks

(20 liiget)

Täisliikmed

| PPE-DE | BELET Ivo
  BUSHILL-MATTHEWS Philip
  DEVA Nirj
  JÁRÓKA Lívia
  MANN Thomas
  NICHOLSON James
  ... |
| --- | --- |
| PSE | BULFON Wolfgang
  EVANS Robert
  GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna
  GOEBBELS Robert
  GOLIK Bogdan
  LEINEN Jo |
| ALDE | LYNNE Elizabeth
  MULDER Jan
  ... |
| UEN | MASIEL Jan Tadeusz |
| Verts/ALE | LAMBERT Jean |
| GUE/NGL | KOHLÍČEK Jaromír |
| IND/DEM | ... |

PPE-DE

BELET Ivo

BUSHILL-MATTHEWS Philip

DEVA Nirj

JÁRÓKA Lívia

MANN Thomas

NICHOLSON James

...

PSE

BULFON Wolfgang

EVANS Robert

GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna

GOEBBELS Robert

GOLIK Bogdan

LEINEN Jo

ALDE

LYNNE Elizabeth

MULDER Jan

...

UEN

MASIEL Jan Tadeusz

Verts/ALE

LAMBERT Jean

GUE/NGL

KOHLÍČEK Jaromír

IND/DEM

...

Delegatsioon Indiaga suhtlemiseks

(22 liiget)

Täisliikmed

| PPE-DE | BAUER Edit
  DEMETRIOU Panayiotis
  EHLER Jan Christian
  IBRISAGIC Anna
  LAMASSOURE Alain
  LECHNER Kurt
  McGUINNESS Mairead
  VAKALIS Nikolaos |
| --- | --- |
| PSE | CHRISTENSEN Ole
  DE VITS Mia
  ETTL Harald
  GILL Neena
  ŢICĂU Silvia-Adriana
  VAUGRENARD Yannick |
| ALDE | CIORNEI Silvia
  COSTA Paolo
  DUQUESNE Antoine |
| UEN | RYAN Eoin |
| Verts/ALE | LAMBERT Jean |
| GUE/NGL | PAFILIS Athanasios |
| IND/DEM | BELDER Bastiaan |
| ITS | MOTE Ashley |

PPE-DE

BAUER Edit

DEMETRIOU Panayiotis

EHLER Jan Christian

IBRISAGIC Anna

LAMASSOURE Alain

LECHNER Kurt

McGUINNESS Mairead

VAKALIS Nikolaos

PSE

CHRISTENSEN Ole

DE VITS Mia

ETTL Harald

GILL Neena

ŢICĂU Silvia-Adriana

VAUGRENARD Yannick

ALDE

CIORNEI Silvia

COSTA Paolo

DUQUESNE Antoine

UEN

RYAN Eoin

Verts/ALE

LAMBERT Jean

GUE/NGL

PAFILIS Athanasios

IND/DEM

BELDER Bastiaan

ITS

MOTE Ashley

Delegatsioon Afganistaniga suhtlemiseks

(16 liiget)

Täisliikmed

| PPE-DE | FONTAINE Nicole
  HÖKMARK Gunnar
  PODESTÀ Guido
  TAJANI Antonio
  ...
  ... |
| --- | --- |
| PSE | ATTARD-MONTALTO John
  CHIESA Giulietto
  MENÉNDEZ del VALLE Emilio
  ...
  ... |
| ALDE | JUKNEVIČIENĖ Ona
  MORILLON Philippe |
| UEN | ANGELILLI Roberta |
| Verts/ALE | BEER Angelika |
| GUE/NGL | BRIE André |

PPE-DE

FONTAINE Nicole

HÖKMARK Gunnar

PODESTÀ Guido

TAJANI Antonio

...

...

PSE

ATTARD-MONTALTO John

CHIESA Giulietto

MENÉNDEZ del VALLE Emilio

...

...

ALDE

JUKNEVIČIENĖ Ona

MORILLON Philippe

UEN

ANGELILLI Roberta

Verts/ALE

BEER Angelika

GUE/NGL

BRIE André

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2007)0073

Ühenduse tegevus piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon ühenduse tegevuse kohta piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist konsulteerimise kohta tervishoiuteenuste valdkonda kuuluva ühenduse tegevuse osas (SEK(2006)1195/4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist konsulteerimise kohta tervishoiuteenuste valdkonda kuuluva ühenduse tegevuse osas (SEK(2006)1195/4);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 152; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 152;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu (Euroopa Kohtu) otsuseid kohtuasjades Decker (C-120/95, 28. aprill 1998), Kohll (C-158/96, 28. aprill 1998), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 12. juuli 2001), Vanbraekel (C-368/98, 12. juuli 2001), IKA (C-326/00, 25. veebruar 2003), Müller- Fauré & van Riet (C-385/99, 13. mai 2003), Inizan (C-56/01, 23. oktoober 2003), Leichtle (C-8/02, 18. märts 2004) ja Watts (C-327/04, 16. mai 2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu (Euroopa Kohtu) otsuseid kohtuasjades Decker (C-120/95, 28. aprill 1998), Kohll (C-158/96, 28. aprill 1998), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 12. juuli 2001), Vanbraekel (C-368/98, 12. juuli 2001), IKA (C-326/00, 25. veebruar 2003), Müller- Fauré & van Riet (C-385/99, 13. mai 2003), Inizan (C-56/01, 23. oktoober 2003), Leichtle (C-8/02, 18. märts 2004) ja Watts (C-327/04, 16. mai 2005);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni patsientide liikuvuse ja Euroopa Liidus toimuvate tervishoiualaste arengute kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni patsientide liikuvuse ja Euroopa Liidus toimuvate tervishoiualaste arengute kohta (1);

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel vastavalt kodukorra artiklile 108 esitatud suuliselt vastatavat küsimust B6-0013/2007; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel vastavalt kodukorra artiklile 108 esitatud suuliselt vastatavat küsimust B6-0013/2007;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et tervishoiuteenused jäeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivist 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (2) välja; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tervishoiuteenused jäeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivist 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (2) välja;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendis arutatakse praegu raporti projekti, mis käsitleb direktiivist 2006/123/EÜ tervishoiuteenuste väljajätmise mõju ja tagajärgi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendis arutatakse praegu raporti projekti, mis käsitleb direktiivist 2006/123/EÜ tervishoiuteenuste väljajätmise mõju ja tagajärgi;

| C. | arvestades, et Euroopa Kohus on alates 1998. aastast võtnud vastu mitmeid otsuseid, millega patsientidel lubatakse meditsiinilise ravi ja hoolduse leidmiseks vabalt liikuda, kohaldades nii välismaal osutatud tervishoiuteenuste hüvitamise puhul vaba liikumise põhimõtet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Kohus on alates 1998. aastast võtnud vastu mitmeid otsuseid, millega patsientidel lubatakse meditsiinilise ravi ja hoolduse leidmiseks vabalt liikuda, kohaldades nii välismaal osutatud tervishoiuteenuste hüvitamise puhul vaba liikumise põhimõtet;

| D. | arvestades, et Euroopa Kohus võttis esmalt vastu otsuse, et teises liikmesriigis tekkinud ravikulude hüvitamiseks eelneva loa saamise vajadust tuleks käsitleda takistusena teenuste osutamisel, kuid siis arendas hüvitamise põhimõtteid ning eelneva loa olemasolu vajadust edasi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Kohus võttis esmalt vastu otsuse, et teises liikmesriigis tekkinud ravikulude hüvitamiseks eelneva loa saamise vajadust tuleks käsitleda takistusena teenuste osutamisel, kuid siis arendas hüvitamise põhimõtteid ning eelneva loa olemasolu vajadust edasi;

| E. | arvestades, et tervishoiusüsteemid ELis põhinevad solidaarsuse, võrdsuse ja universaalsuse põhimõtetel, et tagada kõigile inimestele, hoolimata nende sissetulekutest, sotsiaalsest seisundist ning vanusest, asjakohane kõrgetasemeline tervishoiuteenus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tervishoiusüsteemid ELis põhinevad solidaarsuse, võrdsuse ja universaalsuse põhimõtetel, et tagada kõigile inimestele, hoolimata nende sissetulekutest, sotsiaalsest seisundist ning vanusest, asjakohane kõrgetasemeline tervishoiuteenus;

| F. | arvestades, et tervishoiuteenuste osutamine on riigiti erinev, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tervishoiuteenuste osutamine on riigiti erinev,

| 1. | tervitab komisjoni algatust käivitada ühenduse parima tegevusviisi leidmiseks konsultatsiooniprotsess, et luua raamistik tervishoiuteenuste piiriüleste aspektide jaoks; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni algatust käivitada ühenduse parima tegevusviisi leidmiseks konsultatsiooniprotsess, et luua raamistik tervishoiuteenuste piiriüleste aspektide jaoks;

| 2. | tuletab meelde asutamislepingust tulenevat kohustust tagada kõigis ühenduse poliitika valdkondades inimtervise kõrgetasemeline kaitse; tuletab lisaks meelde asutamislepingu artikli 95 lõiget 3, milles sätestatakse tervishoidu puudutavate siseturumeetmete õiguslik alus; peab seetõttu vajalikuks piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas luua õiguslik raamistik, mis tagab parimal viisil patsientide aegsa juurdepääsu asjakohastele ja kõrgetasemelistele tervishoiuteenustele, piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise arengu ning tervishoiu rahastamise püsivuse; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde asutamislepingust tulenevat kohustust tagada kõigis ühenduse poliitika valdkondades inimtervise kõrgetasemeline kaitse; tuletab lisaks meelde asutamislepingu artikli 95 lõiget 3, milles sätestatakse tervishoidu puudutavate siseturumeetmete õiguslik alus; peab seetõttu vajalikuks piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas luua õiguslik raamistik, mis tagab parimal viisil patsientide aegsa juurdepääsu asjakohastele ja kõrgetasemelistele tervishoiuteenustele, piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise arengu ning tervishoiu rahastamise püsivuse;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et piiriüleste tervishoiuteenuste aspektid hõlmavad nii patsientide liikuvust, tervishoiutöötajate liikuvust kui ka tervishoiuteenuste osutamist teisest riigist; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et Euroopa Kohtu otsused käsitlevad eraldi probleemi, mis on seotud patsientide õigusega saada välismaal ravi ning seejärel hüvitust oma riikliku tervisekindlustuse skeemi kaudu; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et piiriüleste tervishoiuteenuste aspektid hõlmavad nii patsientide liikuvust, tervishoiutöötajate liikuvust kui ka tervishoiuteenuste osutamist teisest riigist; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et Euroopa Kohtu otsused käsitlevad eraldi probleemi, mis on seotud patsientide õigusega saada välismaal ravi ning seejärel hüvitust oma riikliku tervisekindlustuse skeemi kaudu;

| 4. | on seetõttu seisukohal, et piiriüleste tervishoiuteenuste kulude hüvitamise õiguskindluse tagamine on prioriteetne küsimus mitte ainult patsientide, vaid ka riiklike tervisekindlustussüsteemide ja tervishoiuteenuste osutajate jaoks; rõhutab vajadust selgitada hüvitamise protseduure ning tingimusi erinevatel juhtudel; |
| --- | --- |

4.

on seetõttu seisukohal, et piiriüleste tervishoiuteenuste kulude hüvitamise õiguskindluse tagamine on prioriteetne küsimus mitte ainult patsientide, vaid ka riiklike tervisekindlustussüsteemide ja tervishoiuteenuste osutajate jaoks; rõhutab vajadust selgitada hüvitamise protseduure ning tingimusi erinevatel juhtudel;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja tervishoiuteenuste ühised põhimõtted ning põhilised suunised, et tagada patsientide turvalisus; on lisaks seisukohal, et ühtlustatud tervisenäitajate (nt normid veretestidele) välja töötamine ühenduse tasandil on väga oluline, et arendada kogemuste vahetamist parima meditsiinilise tava osas, eelkõige tervishoiutöötajate vahel; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja tervishoiuteenuste ühised põhimõtted ning põhilised suunised, et tagada patsientide turvalisus; on lisaks seisukohal, et ühtlustatud tervisenäitajate (nt normid veretestidele) välja töötamine ühenduse tasandil on väga oluline, et arendada kogemuste vahetamist parima meditsiinilise tava osas, eelkõige tervishoiutöötajate vahel;

| 6. | on seisukohal, et ELil peab olema oluline roll piiriülese liikuvuse alase teabe kättesaadavuse parandamises patsientidele, koordineerides liikmesriikide vahelist koostööd selles valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et ELil peab olema oluline roll piiriülese liikuvuse alase teabe kättesaadavuse parandamises patsientidele, koordineerides liikmesriikide vahelist koostööd selles valdkonnas;

| 7. | on seisukohal, et patsientide liikuvus peab olema alati patsiendi vaba valiku küsimus ning patsientide valikuvabadusele ei tohi avaldada mingit survet; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et patsientide liikuvus peab olema alati patsiendi vaba valiku küsimus ning patsientide valikuvabadusele ei tohi avaldada mingit survet;

| 8. | rõhutab vajadust tagada patsientide turvalisus kõikides olukordades, hoolimata sellest, kus ja kuidas tervishoiuteenuseid osutatakse; nõuab, et oleks selgus tervishoiuteenuste osutajate üle järelvalvet teostavate asutuste vahelise vastutuse osas ning riiklike ametiasutuste vaheline tulemuslik teabevahetus tervishoiutöötajate registreerimise ja kutsetaatuse osas; peab vajalikuks luua kaebuste esitamise mehhanism piiriüleste tervishoiualaste rikkumiste puhul; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust tagada patsientide turvalisus kõikides olukordades, hoolimata sellest, kus ja kuidas tervishoiuteenuseid osutatakse; nõuab, et oleks selgus tervishoiuteenuste osutajate üle järelvalvet teostavate asutuste vahelise vastutuse osas ning riiklike ametiasutuste vaheline tulemuslik teabevahetus tervishoiutöötajate registreerimise ja kutsetaatuse osas; peab vajalikuks luua kaebuste esitamise mehhanism piiriüleste tervishoiualaste rikkumiste puhul;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et peaaegu kõigil juhtudel vajatakse tervishoiuteenuste ja ravi puhul järelravi, mis võib kesta pikka aega; tunnistab vajadust muuta selgemaks eeskirjad, milles jaotatakse tervishoiuteenuste osutajate ülesanded ning vastutus ravi ja hoolduse erinevatel etappidel; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et peaaegu kõigil juhtudel vajatakse tervishoiuteenuste ja ravi puhul järelravi, mis võib kesta pikka aega; tunnistab vajadust muuta selgemaks eeskirjad, milles jaotatakse tervishoiuteenuste osutajate ülesanded ning vastutus ravi ja hoolduse erinevatel etappidel;

| 10. | on seisukohal, et õigusliku raamistiku kasutuselevõtmine ühenduse tasandil on parim viis tagada patsientide, riiklike tervishoiusüsteemide ning tervishoiuteenust osutavate eraettevõtjate õiguskindlus; on veendunud, et see on ka parim viis edendada tervishoiuressursside optimaalset kasutamist ning kiirendada juurdepääsu ravile; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et õigusliku raamistiku kasutuselevõtmine ühenduse tasandil on parim viis tagada patsientide, riiklike tervishoiusüsteemide ning tervishoiuteenust osutavate eraettevõtjate õiguskindlus; on veendunud, et see on ka parim viis edendada tervishoiuressursside optimaalset kasutamist ning kiirendada juurdepääsu ravile;

| 11. | peab vajalikuks patsientide õiguste ühisharta lisamist sellesse raamistikku, et tagada õiguste rakendamine praktikas piiriüleselt ja kodumaal; |
| --- | --- |

11.

peab vajalikuks patsientide õiguste ühisharta lisamist sellesse raamistikku, et tagada õiguste rakendamine praktikas piiriüleselt ja kodumaal;

| 12. | peab vajalikuks lisada sellesse raamistikku ka riiklike ametiasutuste vaheline andmete kogumise ja teabevahetuse mehhanism tervishoiuteenuste osutajate, nende registreerimise ja kutsestaatuse ning olemasolevate teadmiste kohta; on ühtlasi veendunud, et Euroopa kompetentsuskeskuste võrgustiku loomine oleks haiguste ravi jaoks väga kasulik; |
| --- | --- |

12.

peab vajalikuks lisada sellesse raamistikku ka riiklike ametiasutuste vaheline andmete kogumise ja teabevahetuse mehhanism tervishoiuteenuste osutajate, nende registreerimise ja kutsestaatuse ning olemasolevate teadmiste kohta; on ühtlasi veendunud, et Euroopa kompetentsuskeskuste võrgustiku loomine oleks haiguste ravi jaoks väga kasulik;

| 13. | peab patsientide turvalisuse seisukohalt vajalikuks lisada õiguslikku raamistikku kohustus siseriiklikele ametiasutustele vahetada piiriüleseid tervishoiuteenuseid osutavate tervishoiutöötajate kohta nende registreerimise ja kutsestaatusega seonduvat teavet; |
| --- | --- |

13.

peab patsientide turvalisuse seisukohalt vajalikuks lisada õiguslikku raamistikku kohustus siseriiklikele ametiasutustele vahetada piiriüleseid tervishoiuteenuseid osutavate tervishoiutöötajate kohta nende registreerimise ja kutsestaatusega seonduvat teavet;

| 14. | kutsub liikmesriike üles võtma patsientide kaebuste esitamise protseduurides kasutusele keskne lähenemisviis; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles võtma patsientide kaebuste esitamise protseduurides kasutusele keskne lähenemisviis;

| 15. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu patsientide teavitamisele nende õigustest ja kohustustest ning lisada oma õigusakti ettepanekusse asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu patsientide teavitamisele nende õigustest ja kohustustest ning lisada oma õigusakti ettepanekusse asjakohased meetmed;

| 16. | on veendunud, et tulevane ühenduse raamistik võimaldab tugevdada Euroopa kodanike õigusi patsientidena ning ergutada liikmesriike oma tervishoiusüsteeme arendama; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et tulevane ühenduse raamistik võimaldab tugevdada Euroopa kodanike õigusi patsientidena ning ergutada liikmesriike oma tervishoiusüsteeme arendama;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 543.

(2)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

P6_TA(2007)0074

Ebaseaduslik linnujaht Maltal

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon kevadise rändlindude jahi ja püügi kohta Maltal

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse petitsiooni 794/2004, petitsiooni 334/2005 ja petitsiooni 886/2005; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsiooni 794/2004, petitsiooni 334/2005 ja petitsiooni 886/2005;

| — | võttes arvesse raportit petitsioonikomisjoni poolt läbi viidud uurimismissiooni kohta Maltale 9. kuni 12. maini 2006; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse raportit petitsioonikomisjoni poolt läbi viidud uurimismissiooni kohta Maltale 9. kuni 12. maini 2006;

| — | võttes arvesse nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (1) (edaspidi „linnudirektiiv”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (1) (edaspidi „linnudirektiiv”);

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (2) (edaspidi „elupaikade direktiiv”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (2) (edaspidi „elupaikade direktiiv”);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 10, 226 ja 242; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 10, 226 ja 242;

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust B6-0015/2007; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust B6-0015/2007;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on saanud mitmeid petitsioone kevadise rändlindude jahi ja püügi kohta Maltal, muu hulgas Belgia kuningliku linnukaitseühingu petitsiooni, millele on alla kirjutanud 300 000 eurooplast, sh rohkem kui 4000 maltalast; arvestades, et 115 000 eurooplast, eelkõige Ühendkuningriigist, esitasid 2007. aasta veebruaris kevadise jahi vastase petitsiooni Malta valitsusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on saanud mitmeid petitsioone kevadise rändlindude jahi ja püügi kohta Maltal, muu hulgas Belgia kuningliku linnukaitseühingu petitsiooni, millele on alla kirjutanud 300 000 eurooplast, sh rohkem kui 4000 maltalast; arvestades, et 115 000 eurooplast, eelkõige Ühendkuningriigist, esitasid 2007. aasta veebruaris kevadise jahi vastase petitsiooni Malta valitsusele;

| B. | arvestades, et petitsioonikomisjon on uurinud petitsioonides esitatud väiteid ning saatnud vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 192 lõikele 3 delegatsiooni Maltale, et kohapeal asjaolusid selgitada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et petitsioonikomisjon on uurinud petitsioonides esitatud väiteid ning saatnud vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 192 lõikele 3 delegatsiooni Maltale, et kohapeal asjaolusid selgitada;

| C. | arvestades uurimismissiooni raporti järeldust, et ehkki Malta ametiasutused on teinud teatavaid jõupingutusi, et viia riiklik õigus ja selle kohaldamine kooskõlla ühenduse õigusega, on mitme rändlinnuliigi populatsioonide jätkusuutlikkus ja ellujäämine tõsises ohus ebaseadusliku jahi ja püügi tõttu, kui nendest liikidest linnud kevadrände ajal Maltal peatuvad; |
| --- | --- |

C.

arvestades uurimismissiooni raporti järeldust, et ehkki Malta ametiasutused on teinud teatavaid jõupingutusi, et viia riiklik õigus ja selle kohaldamine kooskõlla ühenduse õigusega, on mitme rändlinnuliigi populatsioonide jätkusuutlikkus ja ellujäämine tõsises ohus ebaseadusliku jahi ja püügi tõttu, kui nendest liikidest linnud kevadrände ajal Maltal peatuvad;

| D. | arvestades, et uurimismissiooni raportis on väljendatud muret ka selle üle, kas Maltas täidetakse linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi, samuti kaitstud liikide, eriti röövlindude ebaseadusliku jahi ja püügi üle; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et uurimismissiooni raportis on väljendatud muret ka selle üle, kas Maltas täidetakse linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi, samuti kaitstud liikide, eriti röövlindude ebaseadusliku jahi ja püügi üle;

| E. | arvestades, et Malta kütid õigustavad kevadist jahti ja püüki kui osa oma kultuuritraditsioonist; arvestades siiski, et linnaarengu tõttu on viimastel aastatel oluliselt vähenenud puhkeala, mida rändlinnud kasutada saavad, ning arvestades, et uued meetodid ja relvad on teinud jahipidamise tulemuslikumaks ja seega rändlindude populatsioonidele hävitavamaks, mis on kaasa toonud selliste lindude nagu rabapistrik ja loorkakk kohaliku väljasuremise; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Malta kütid õigustavad kevadist jahti ja püüki kui osa oma kultuuritraditsioonist; arvestades siiski, et linnaarengu tõttu on viimastel aastatel oluliselt vähenenud puhkeala, mida rändlinnud kasutada saavad, ning arvestades, et uued meetodid ja relvad on teinud jahipidamise tulemuslikumaks ja seega rändlindude populatsioonidele hävitavamaks, mis on kaasa toonud selliste lindude nagu rabapistrik ja loorkakk kohaliku väljasuremise;

| F. | arvestades, et arvamusküsitluste kohaselt on suur enamus Malta elanikest praeguste jahipidamistavade vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et arvamusküsitluste kohaselt on suur enamus Malta elanikest praeguste jahipidamistavade vastu;

| G. | arvestades, et Malta valitsus on otsustanud avada kahe väheneva linnuliigi, turteltuvi ja vuti kevadise jahihooaja 10. aprillist20. maini 2007 ja püügihooaja 26. märtsist20. maini 2007; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Malta valitsus on otsustanud avada kahe väheneva linnuliigi, turteltuvi ja vuti kevadise jahihooaja 10. aprillist20. maini 2007 ja püügihooaja 26. märtsist20. maini 2007;

| H. | arvestades, et Malta on Euroopa ja Aafrika vahel rändavate lindude jaoks üks peamisi pudelikaelu; arvestades, et hiljutine uuring näitab, et linde, kellest paljud on haruldased või ohustatud, jahitakse 35 riigis (enamus neist Euroopa riigid) ning püütakse 19 riigis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Malta on Euroopa ja Aafrika vahel rändavate lindude jaoks üks peamisi pudelikaelu; arvestades, et hiljutine uuring näitab, et linde, kellest paljud on haruldased või ohustatud, jahitakse 35 riigis (enamus neist Euroopa riigid) ning püütakse 19 riigis;

| I. | arvestades, et komisjon uurib, kas linnudirektiivi ülevõtmine Maltas vastab selle direktiivi nõuetele ja kas õigusakti on nõuetekohaselt kohaldatud, ning on alustanud Malta vastu rikkumismenetlust selle direktiivi artikli 9 täitmata jätmise tõttu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon uurib, kas linnudirektiivi ülevõtmine Maltas vastab selle direktiivi nõuetele ja kas õigusakti on nõuetekohaselt kohaldatud, ning on alustanud Malta vastu rikkumismenetlust selle direktiivi artikli 9 täitmata jätmise tõttu;

| J. | arvestades, et komisjon on soovitanud Malta valitsusel mitte anda sel aastal luba kevadiseks jahiks, ning teatanud, et juhul kui 2007. aastal kevadiseks jahiks siiski luba antakse, kavatseb komisjon uurida seda koos 2004., 2005. ja 2006. aastal lubatud kevadise jahiga ühise juhtumina ning esitada Maltale selles küsimuses põhjendatud arvamuse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon on soovitanud Malta valitsusel mitte anda sel aastal luba kevadiseks jahiks, ning teatanud, et juhul kui 2007. aastal kevadiseks jahiks siiski luba antakse, kavatseb komisjon uurida seda koos 2004., 2005. ja 2006. aastal lubatud kevadise jahiga ühise juhtumina ning esitada Maltale selles küsimuses põhjendatud arvamuse;

| K. | arvestades, et liikmesriikide kohustus teha komisjoniga täielikult koostööd, kui viimane tegutseb talle EÜ asutamislepingu artikliga 226 antud volituste raames, tuleneb EÜ asutamislepingu artiklis 10 sätestatud heauskse koostöö põhimõttest, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liikmesriikide kohustus teha komisjoniga täielikult koostööd, kui viimane tegutseb talle EÜ asutamislepingu artikliga 226 antud volituste raames, tuleneb EÜ asutamislepingu artiklis 10 sätestatud heauskse koostöö põhimõttest,

| 1. | võtab teadmiseks 9. kuni 12. maini 2006. aastal kohapeal asjaolusid uurinud petitsioonikomisjoni uurimismissiooni raporti, ning toetab raportis esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks 9. kuni 12. maini 2006. aastal kohapeal asjaolusid uurinud petitsioonikomisjoni uurimismissiooni raporti, ning toetab raportis esitatud soovitusi;

| 2. | jagab uurimismissiooni raportis väljendatud muret, eelkõige seoses puhkavate rändlindude kevadise jahi lubamisega ning kaitsealuste liikide ebaseadusliku jahi ja püügiga, muu hulgas ühenduse õigusega kaitstud aladel; |
| --- | --- |

2.

jagab uurimismissiooni raportis väljendatud muret, eelkõige seoses puhkavate rändlindude kevadise jahi lubamisega ning kaitsealuste liikide ebaseadusliku jahi ja püügiga, muu hulgas ühenduse õigusega kaitstud aladel;

| 3. | mõistab hukka igasuguse ebaseadusliku jahi kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka igasuguse ebaseadusliku jahi kõigis liikmesriikides;

| 4. | palub Malta valitsusel ja komisjonil avaldada täies mahus oma tehnilised seisukohad antud küsimuses; |
| --- | --- |

4.

palub Malta valitsusel ja komisjonil avaldada täies mahus oma tehnilised seisukohad antud küsimuses;

| 5. | tervitab komisjoni otsust uurida Malta õigusaktide ja nende kohaldamise vastavust linnudirektiivile ning nõuab tungivalt, et komisjon püüaks veel jõulisemalt veenda Malta ametiasutusi järgima täielikult ühenduse õigust; |
| --- | --- |

5.

tervitab komisjoni otsust uurida Malta õigusaktide ja nende kohaldamise vastavust linnudirektiivile ning nõuab tungivalt, et komisjon püüaks veel jõulisemalt veenda Malta ametiasutusi järgima täielikult ühenduse õigust;

| 6. | kutsub Malta valitsust üles täiel määral täitma linnudirektiivi, asjakohaseid ühenduse õigusakte ja Malta valitsuse allkirjastatud ühinemislepingu tingimusi; |
| --- | --- |

6.

kutsub Malta valitsust üles täiel määral täitma linnudirektiivi, asjakohaseid ühenduse õigusakte ja Malta valitsuse allkirjastatud ühinemislepingu tingimusi;

| 7. | tervitab Malta valitsuse otsust tegeleda kuritarvituste juhtumitega muu hulgas selliste meetmete abil nagu rahatrahvi ülemmäära suurendamine 14 000 euroni, maksimaalse vanglakaristuse pikendamine kahe aastani ning korduvalt kuriteo toime pannud isikute jahiloa alaline tühistamine; |
| --- | --- |

7.

tervitab Malta valitsuse otsust tegeleda kuritarvituste juhtumitega muu hulgas selliste meetmete abil nagu rahatrahvi ülemmäära suurendamine 14 000 euroni, maksimaalse vanglakaristuse pikendamine kahe aastani ning korduvalt kuriteo toime pannud isikute jahiloa alaline tühistamine;

| 8. | tervitab Malta valitsuse otsust keelustada vintide püük ja kevadine linnujaht merel; |
| --- | --- |

8.

tervitab Malta valitsuse otsust keelustada vintide püük ja kevadine linnujaht merel;

| 9. | kordab EÜ asutamislepingu artiklis 10 sätestatud heauskse koostöö põhimõtet, mille kohaselt on liikmesriigid nõustunud ühenduse institutsioonidega täielikult koostööd tegema; |
| --- | --- |

9.

kordab EÜ asutamislepingu artiklis 10 sätestatud heauskse koostöö põhimõtet, mille kohaselt on liikmesriigid nõustunud ühenduse institutsioonidega täielikult koostööd tegema;

| 10. | märgib, et heauskse koostöö põhimõte on eriti tähtis, kui komisjon tegutseb „asutamislepingute täitmise järelevalvajana” ning uurib EÜ asutamislepingu artikli 226 kohaselt, kas liikmesriigid järgivad ühenduse õigust; |
| --- | --- |

10.

märgib, et heauskse koostöö põhimõte on eriti tähtis, kui komisjon tegutseb „asutamislepingute täitmise järelevalvajana” ning uurib EÜ asutamislepingu artikli 226 kohaselt, kas liikmesriigid järgivad ühenduse õigust;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Malta valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Malta valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.

(2)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

P6_TA(2007)0075

Euroopa - Vahemere piirkonna suhted

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Euroopa - Vahemere piirkonna suhete kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Tamperes toimuva Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse välisministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (KOM(2006)0620); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Tamperes toimuva Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse välisministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (KOM(2006)0620);

| — | võttes arvesse 27.-28. novembril 2006 Tamperes toimunud Euroopa - Vahemere piirkonna välisministrite kaheksanda konverentsi järeldusi (kaheksas Euroopa - Vahemere piirkonna konverents); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27.-28. novembril 2006 Tamperes toimunud Euroopa - Vahemere piirkonna välisministrite kaheksanda konverentsi järeldusi (kaheksas Euroopa - Vahemere piirkonna konverents);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726);

| — | võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse 10. aastapäeva puhul 27.-28. novembril 2005 Barcelonas toimunud Euroopa - Vahemere piirkonna tippkohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse 10. aastapäeva puhul 27.-28. novembril 2005 Barcelonas toimunud Euroopa - Vahemere piirkonna tippkohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse 24. märtsil 2006 Marrakechis toimunud kaubandust käsitleva Euroopa - Vahemere piirkonna ministrite konverentsi tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. märtsil 2006 Marrakechis toimunud kaubandust käsitleva Euroopa - Vahemere piirkonna ministrite konverentsi tulemusi;

| — | võttes arvesse 4.-7. novembril 2006 Marrakechis toimunud kodanikefoorumi lõppdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4.-7. novembril 2006 Marrakechis toimunud kodanikefoorumi lõppdeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse rände ja arengu küsimuses toimunud 10.-11. juulil 2006 Rabatis toimunud Euroopa- Aafrika konverentsi ja 22.-23. novembril 2006 Tripolis toimunud konverentsi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rände ja arengu küsimuses toimunud 10.-11. juulil 2006 Rabatis toimunud Euroopa- Aafrika konverentsi ja 22.-23. novembril 2006 Tripolis toimunud konverentsi;

| — | võttes arvesse nõukogu praeguse eesistuja programmi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu praeguse eesistuja programmi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades Vahemere piirkonna ja Lähis-Ida strateegilist tähtsust Euroopa Liidu jaoks ning vajadust kehtestada solidaarne Vahemere piirkonna poliitika, et vastata mitmetele ühistele väljakutsele ning saavutada rahul, stabiilsusel ja ühisel heaolul rajaneva ala loomise eesmärgid; |
| --- | --- |

A.

arvestades Vahemere piirkonna ja Lähis-Ida strateegilist tähtsust Euroopa Liidu jaoks ning vajadust kehtestada solidaarne Vahemere piirkonna poliitika, et vastata mitmetele ühistele väljakutsele ning saavutada rahul, stabiilsusel ja ühisel heaolul rajaneva ala loomise eesmärgid;

| B. | arvestades, et riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid 28. novembril 2005. aastal viieaastase tegevusprogrammi Barcelona protsessi taaselustamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid 28. novembril 2005. aastal viieaastase tegevusprogrammi Barcelona protsessi taaselustamiseks;

| C. | arvestades, et säästev areng ei ole võimalik ilma rahu, stabiilsuse ja solidaarsuseta ning head valitsemistava rakendamata; ning arvestades, et säästev areng peab asuma Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse keskmes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et säästev areng ei ole võimalik ilma rahu, stabiilsuse ja solidaarsuseta ning head valitsemistava rakendamata; ning arvestades, et säästev areng peab asuma Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse keskmes;

| D. | arvestades, et viimastel aastatel toimunud Iisraeli ja Palestiina konflikti teravnemisel, millega on kaasnenud Gaza sektori ja Jordani Läänekalda humanitaarolukorra oluline halvenemine, on väga negatiivsed tagajärjed kogu piirkonna julgeolekule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimastel aastatel toimunud Iisraeli ja Palestiina konflikti teravnemisel, millega on kaasnenud Gaza sektori ja Jordani Läänekalda humanitaarolukorra oluline halvenemine, on väga negatiivsed tagajärjed kogu piirkonna julgeolekule;

| E. | arvestades kaheksanda Euroopa - Vahemere piirkonna konverentsi otsust korraldada 2007. aastal konverents, kus käsitletakse inimõiguste järgimist terrorismivastases võitluses kooskõlas rahvusvahelise õigusega ja mis on 2005. aasta novembris Barcelona tippkohtumisel vastu võetud Euroopa - Vahemere piirkonna tegevusjuhendi rakendusmeede; |
| --- | --- |

E.

arvestades kaheksanda Euroopa - Vahemere piirkonna konverentsi otsust korraldada 2007. aastal konverents, kus käsitletakse inimõiguste järgimist terrorismivastases võitluses kooskõlas rahvusvahelise õigusega ja mis on 2005. aasta novembris Barcelona tippkohtumisel vastu võetud Euroopa - Vahemere piirkonna tegevusjuhendi rakendusmeede;

| F. | arvestades, et ELil puudub endiselt ühine sisserändepoliitika ja igas liikmesriigis kehtivad erinevad siseriiklikud sätted; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELil puudub endiselt ühine sisserändepoliitika ja igas liikmesriigis kehtivad erinevad siseriiklikud sätted;

| G. | arvestades, et ebaseaduslik sisseränne võib kaasa tuua inimeste ekspluateerimise, sunniviisilise töö ja inimkaubanduse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ebaseaduslik sisseränne võib kaasa tuua inimeste ekspluateerimise, sunniviisilise töö ja inimkaubanduse;

| H. | rõhutades, et naiste kaasamine majandus- ja ühiskondlikku ellu on ühiskondade arengu oluline osa; |
| --- | --- |

H.

rõhutades, et naiste kaasamine majandus- ja ühiskondlikku ellu on ühiskondade arengu oluline osa;

| I. | märkides Euroopa Liidu suhtes kujunenud võlaprobleemi ja kaubavahetusbilansi puudujäägi probleemi negatiivseid mõjusid enamuse Vahemere lõunapiirkonna riikide arengule; |
| --- | --- |

I.

märkides Euroopa Liidu suhtes kujunenud võlaprobleemi ja kaubavahetusbilansi puudujäägi probleemi negatiivseid mõjusid enamuse Vahemere lõunapiirkonna riikide arengule;

| J. | arvestades komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta, mis sisaldab eelkõige ettepanekuid, mille eesmärk on parandada märgatavalt partnerluspoliitika mõju, luua uued võimalused ühiste suhete tugevdamiseks, tugevdada poliitilist dialoogi ja suurendada partnerriikide kaasamist ELi poliitikasse; |
| --- | --- |

J.

arvestades komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta, mis sisaldab eelkõige ettepanekuid, mille eesmärk on parandada märgatavalt partnerluspoliitika mõju, luua uued võimalused ühiste suhete tugevdamiseks, tugevdada poliitilist dialoogi ja suurendada partnerriikide kaasamist ELi poliitikasse;

| K. | arvestades, et rahastamispakett, mille Euroopa Liit eraldas Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele aastateks 2007-2013, tuleb säilitada, pidades silmas kõnealuse piirkonna kaubanduslikku, majanduslikku ja strateegilist kaalukust suhetes Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rahastamispakett, mille Euroopa Liit eraldas Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele aastateks 2007-2013, tuleb säilitada, pidades silmas kõnealuse piirkonna kaubanduslikku, majanduslikku ja strateegilist kaalukust suhetes Euroopa Liiduga;

| L. | rõhutades partnerluse kõikide osaliste suurt kasu, mis saadakse täielikult omavahel ühendatud ja integreeritud Euroopa - Vahemere piirkonna energiaturu loomise kaudu, laiendades ja integreerides Euroopa - Vahemere piirkonna ja lõuna pool Saharat asuva piirkonna energiaturge ning viies ellu vajalikud energia infrastruktuuri projektid; |
| --- | --- |

L.

rõhutades partnerluse kõikide osaliste suurt kasu, mis saadakse täielikult omavahel ühendatud ja integreeritud Euroopa - Vahemere piirkonna energiaturu loomise kaudu, laiendades ja integreerides Euroopa - Vahemere piirkonna ja lõuna pool Saharat asuva piirkonna energiaturge ning viies ellu vajalikud energia infrastruktuuri projektid;

| M. | arvestades, et Euroopa - Vahemere piirkonna poliitika eesmärkide (eelkõige majandusliku ja rahalise mõõtme osas) ja ELi - Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriikide suhete eesmärkide sidumine võiks osutuda kasulikuks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa - Vahemere piirkonna poliitika eesmärkide (eelkõige majandusliku ja rahalise mõõtme osas) ja ELi - Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriikide suhete eesmärkide sidumine võiks osutuda kasulikuks;

| N. | arvestades, et Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse foorumi ümberkujundamine kolme komisjoniga Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarseks assambleeks (EMPA) tugevdab Euroopa - Vahemere protsessi parlamentaarset mõõdet ja et tal on edaspidi suurem demokraatlik vastutus; arvestades, et nimetatud uus organ peaks intensiivistama kahe piirkonna vahelist üldist dialoogi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse foorumi ümberkujundamine kolme komisjoniga Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarseks assambleeks (EMPA) tugevdab Euroopa - Vahemere protsessi parlamentaarset mõõdet ja et tal on edaspidi suurem demokraatlik vastutus; arvestades, et nimetatud uus organ peaks intensiivistama kahe piirkonna vahelist üldist dialoogi;

| 1. | on seisukohal, et naabruspoliitika mõõdet tuleks tugevdada lõunas, arvestades suuremaid raskusi Vahemere piirkonnaga loodud suhetes, mille osas Barcelona protsess tähistas olulist etappi; märgib, et ollakse veel kaugel nendest eesmärkidest, milleks nimetatud poliitika käivitati eesmärgiga luua stabiilsed, ühistel väärtustel ja laienenud Euroopa uute naabritega jagatavatel väärtusel põhinevad suhted; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et naabruspoliitika mõõdet tuleks tugevdada lõunas, arvestades suuremaid raskusi Vahemere piirkonnaga loodud suhetes, mille osas Barcelona protsess tähistas olulist etappi; märgib, et ollakse veel kaugel nendest eesmärkidest, milleks nimetatud poliitika käivitati eesmärgiga luua stabiilsed, ühistel väärtustel ja laienenud Euroopa uute naabritega jagatavatel väärtusel põhinevad suhted;

| 2. | on seisukohal, et naabruspoliitika areng ei või piirduda iga asjaomase riigiga sõlmitud assotsiatsioonija koostöölepingute ajakohastamisega, pöörates erilist tähelepanu vaid kahepoolsele mõõtmele, ning kutsub kõiki partnereid üles taaskäivitama ja ajakohastama Barcelona protsessi strateegilisi ja poliitilisi eesmärke, sealhulgas looma koostöövõrgustikke ja edendama piirkondlikku põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunalist integratsiooni; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et naabruspoliitika areng ei või piirduda iga asjaomase riigiga sõlmitud assotsiatsioonija koostöölepingute ajakohastamisega, pöörates erilist tähelepanu vaid kahepoolsele mõõtmele, ning kutsub kõiki partnereid üles taaskäivitama ja ajakohastama Barcelona protsessi strateegilisi ja poliitilisi eesmärke, sealhulgas looma koostöövõrgustikke ja edendama piirkondlikku põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunalist integratsiooni;

| 3. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle anda Euroopa naabruspoliitikale temaatiline mõõde, jätkata kaubanduslepingute tugevdamisega ja suurendada toetust reformidele, mis parandavad õiguskeskkonda ja investeerimiskliimat; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle anda Euroopa naabruspoliitikale temaatiline mõõde, jätkata kaubanduslepingute tugevdamisega ja suurendada toetust reformidele, mis parandavad õiguskeskkonda ja investeerimiskliimat;

| 4. | palub komisjonil ja partnerriikidel anda täpsem ülevaade Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse suhtest, lisades uued lepingud ja mitmepoolsed programmid energia ja transpordi valdkonnas ning tugevdades olemasolevaid lepingud ja programme; rõhutab eelkõige Euroopa - Vahemere piirkonna keskkonnaalast ja täpsemalt kliimamuutustega seotud tundlikkust ning palub antud kontekstis komisjonil teha kõnealuse piirkonna jaoks taastuvenergiat käsitleva tegevuskava ettepanek; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ja partnerriikidel anda täpsem ülevaade Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse suhtest, lisades uued lepingud ja mitmepoolsed programmid energia ja transpordi valdkonnas ning tugevdades olemasolevaid lepingud ja programme; rõhutab eelkõige Euroopa - Vahemere piirkonna keskkonnaalast ja täpsemalt kliimamuutustega seotud tundlikkust ning palub antud kontekstis komisjonil teha kõnealuse piirkonna jaoks taastuvenergiat käsitleva tegevuskava ettepanek;

| 5. | kinnitab veel kord vajadust taaskäivitada Lähis-Ida rahuprotsess, võttes samas arvesse poliitilise ja humanitaarolukorra tõsidust ning juhib tähelepanu rahvusvahelise ajutise mehhanismi piirangutele; on seisukohal, et tegevuskaval põhinevate läbirääkimiste taaskäivitamine ei ole piisav, kui ei võeta arvesse teisi ettepanekuid nagu 2002. aasta Araabia tegevuskava ja piirkonna kõikide osaliste osavõttu läbirääkimistest; avaldab toetust rahvusvahelise konverentsi läbiviimise väljavaatele, mis võimaldab lõplikult lahendada konflikti piirkonnas; |
| --- | --- |

5.

kinnitab veel kord vajadust taaskäivitada Lähis-Ida rahuprotsess, võttes samas arvesse poliitilise ja humanitaarolukorra tõsidust ning juhib tähelepanu rahvusvahelise ajutise mehhanismi piirangutele; on seisukohal, et tegevuskaval põhinevate läbirääkimiste taaskäivitamine ei ole piisav, kui ei võeta arvesse teisi ettepanekuid nagu 2002. aasta Araabia tegevuskava ja piirkonna kõikide osaliste osavõttu läbirääkimistest; avaldab toetust rahvusvahelise konverentsi läbiviimise väljavaatele, mis võimaldab lõplikult lahendada konflikti piirkonnas;

| 6. | jälgib huviga teadet, mis peaks viima uue Palestiina koalitsioonivalitsuse moodustamiseni ja tunneb heameelt Saudi Araabia algatuse üle, mis tehti 8. veebruaril 2007. aastal Mekas allkirjastatud lepinguga; |
| --- | --- |

6.

jälgib huviga teadet, mis peaks viima uue Palestiina koalitsioonivalitsuse moodustamiseni ja tunneb heameelt Saudi Araabia algatuse üle, mis tehti 8. veebruaril 2007. aastal Mekas allkirjastatud lepinguga;

| 7. | kinnitab veel kord, et Lähis-Ida konflikti saab lahendada ainult kindla ja lõpliku rahulepingu üle tegevuskava kohaselt ja ilma eeltingimusteta läbi rääkides, võttes aluseks kahe demokraatliku, suveräänse ja elujõulise riigi rahumeelse kooseksisteerimise kindlate ja rahvusvaheliselt tunnustatud riigipiiride raames; |
| --- | --- |

7.

kinnitab veel kord, et Lähis-Ida konflikti saab lahendada ainult kindla ja lõpliku rahulepingu üle tegevuskava kohaselt ja ilma eeltingimusteta läbi rääkides, võttes aluseks kahe demokraatliku, suveräänse ja elujõulise riigi rahumeelse kooseksisteerimise kindlate ja rahvusvaheliselt tunnustatud riigipiiride raames;

| 8. | kinnitab veel kord oma muret seoses loodusvarade ja inimpotentsiaali süstemaatilise hävitamise tõsidusega, mille on tinginud erinevad konfliktid; nõuab, et olukorraga toimetulekuks võetaks kasutusele rohkem poliitilisi ja majanduslikke meetmeid partnerluse ja viieaastase tegevusprogrammi raames; |
| --- | --- |

8.

kinnitab veel kord oma muret seoses loodusvarade ja inimpotentsiaali süstemaatilise hävitamise tõsidusega, mille on tinginud erinevad konfliktid; nõuab, et olukorraga toimetulekuks võetaks kasutusele rohkem poliitilisi ja majanduslikke meetmeid partnerluse ja viieaastase tegevusprogrammi raames;

| 9. | rõhutab kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi olulisust, kinnitades veel kord ühiste väärtuste austamise ning õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste arendamise vajadust; tuletab kõikidele Euroopa - Vahemere piirkonna valitsustele meelde nende 1995. aasta Barcelona deklaratsioonis võetud kohustusi, mis hõlmavad mitmekesisuse, teiste uskude ja kultuuride austamist, sallivuse edendamist ning põhiõiguste, sealhulgas sõnavabaduse austamist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi olulisust, kinnitades veel kord ühiste väärtuste austamise ning õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste arendamise vajadust; tuletab kõikidele Euroopa - Vahemere piirkonna valitsustele meelde nende 1995. aasta Barcelona deklaratsioonis võetud kohustusi, mis hõlmavad mitmekesisuse, teiste uskude ja kultuuride austamist, sallivuse edendamist ning põhiõiguste, sealhulgas sõnavabaduse austamist;

| 10. | on seisukohal, et olenemata asjaoludest ei ole ükski terroriakt õigustatav ja seda ei saa põhjendada poliitiliste või usuliste eesmärkide taotlemisega ning et terrorismivastase võitlusega ei saa õigustada ühegi konkreetse kultuuri, ühiskonna ega religiooni häbimärgistamist; palub kõigil riikidel täita oma juriidilist kohustust austada terrorismivastases võitluses inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et olenemata asjaoludest ei ole ükski terroriakt õigustatav ja seda ei saa põhjendada poliitiliste või usuliste eesmärkide taotlemisega ning et terrorismivastase võitlusega ei saa õigustada ühegi konkreetse kultuuri, ühiskonna ega religiooni häbimärgistamist; palub kõigil riikidel täita oma juriidilist kohustust austada terrorismivastases võitluses inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust;

| 11. | palub komisjonil teha jõupingutusi, et luua kõikide Euroopa naabruspoliitika tegevuskavadele alla kirjutanud riikidega demokraatia ja inimõiguste komiteed ning palub partnerriikidel täita oma antud küsimuses võetud kohustusi, eelkõige üksikjuhtumite puhul; kordab oma pöördumist kõigi Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingute osaliste poole kohaldada inimõiguste klauslit tegevuskavas, mille eesmärk on toetada ja edendada inimõiguste järgimist ning seada sisse mehhanism, mille kohaselt hinnatakse korrapäraselt assotsiatsioonilepingu artikli 2 täitmist, et muuta see tõhusamaks ja siduvamaks; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil teha jõupingutusi, et luua kõikide Euroopa naabruspoliitika tegevuskavadele alla kirjutanud riikidega demokraatia ja inimõiguste komiteed ning palub partnerriikidel täita oma antud küsimuses võetud kohustusi, eelkõige üksikjuhtumite puhul; kordab oma pöördumist kõigi Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingute osaliste poole kohaldada inimõiguste klauslit tegevuskavas, mille eesmärk on toetada ja edendada inimõiguste järgimist ning seada sisse mehhanism, mille kohaselt hinnatakse korrapäraselt assotsiatsioonilepingu artikli 2 täitmist, et muuta see tõhusamaks ja siduvamaks;

| 12. | rõhutab vajadust käsitleda naiste õigusi Euroopa - Vahemere piirkonna dialoogi raames ja rõhutab õigusreformi olulisust soolise võrdõiguslikkuse edendamisel; rõhutab naiste osalemise olulisust poliitikas, majandus- ja ühiskondlikus elus ning meedias; nõuab naiste juurdepääsu parandamist haridusele ja tervishoiule, eelkõige lõunapoolsetes partnerriikides; rõhutab ka vajadust toetada riiklikke ja valitsusväliseid organisatsioone, et edendada naiste õigusi ja rakenda kaheksandal Euroopa - Vahemere piirkonna konverentsil vastu võetud naisi käsitlev tegevusplaan; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust käsitleda naiste õigusi Euroopa - Vahemere piirkonna dialoogi raames ja rõhutab õigusreformi olulisust soolise võrdõiguslikkuse edendamisel; rõhutab naiste osalemise olulisust poliitikas, majandus- ja ühiskondlikus elus ning meedias; nõuab naiste juurdepääsu parandamist haridusele ja tervishoiule, eelkõige lõunapoolsetes partnerriikides; rõhutab ka vajadust toetada riiklikke ja valitsusväliseid organisatsioone, et edendada naiste õigusi ja rakenda kaheksandal Euroopa - Vahemere piirkonna konverentsil vastu võetud naisi käsitlev tegevusplaan;

| 13. | kinnitab veel kord töökohti loova sotsiaalpoliitika olulisust, eriti noorte jaoks, mis loob eelkõige soodsa kliima välismaiste otseinvesteeringute suurenemiseks, ja julgustab noori looma kohalikul tasandil uusi ettevõtteid, tehes kättesaadavaks sobivad vahendid, näiteks mikrokrediidi; |
| --- | --- |

13.

kinnitab veel kord töökohti loova sotsiaalpoliitika olulisust, eriti noorte jaoks, mis loob eelkõige soodsa kliima välismaiste otseinvesteeringute suurenemiseks, ja julgustab noori looma kohalikul tasandil uusi ettevõtteid, tehes kättesaadavaks sobivad vahendid, näiteks mikrokrediidi;

| 14. | on seisukohal, et koolitus- ja hariduspoliitika on jätkuvalt äärmiselt oluline Vahemere lõunaranniku riikide arenguks, vaesusega võitlemiseks ja noorte täielikuks integreerimiseks; kutsub üles kultuurialaste, ülikoolide ja teadusalaste vahetuste arendamisele Euroopa - Vahemere piirkonna aladel; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et koolitus- ja hariduspoliitika on jätkuvalt äärmiselt oluline Vahemere lõunaranniku riikide arenguks, vaesusega võitlemiseks ja noorte täielikuks integreerimiseks; kutsub üles kultuurialaste, ülikoolide ja teadusalaste vahetuste arendamisele Euroopa - Vahemere piirkonna aladel;

| 15. | palub ELi ja Vahemere piirkonna partnerriikide institutsioonidel tagada, et nende strateegilistes, poliitilistes ja majanduslikes põhimõtetes võetaks arvesse Lissaboni strateegia ja Göteborgi säästva arengu strateegia ning Vahemere piirkonna säästva arengu strateegia eesmärke, arvestades samas ka Vahemere põhja- ja lõunaranniku riikide vahelise ebavõrdsuse ja erinevuse vajalikku vähendamist; |
| --- | --- |

15.

palub ELi ja Vahemere piirkonna partnerriikide institutsioonidel tagada, et nende strateegilistes, poliitilistes ja majanduslikes põhimõtetes võetaks arvesse Lissaboni strateegia ja Göteborgi säästva arengu strateegia ning Vahemere piirkonna säästva arengu strateegia eesmärke, arvestades samas ka Vahemere põhja- ja lõunaranniku riikide vahelise ebavõrdsuse ja erinevuse vajalikku vähendamist;

| 16. | palub nõukogul ja komisjonil ning partnerriikide valitsustel omistada keskkonnaprobleemidele oluline tähtsus ja tegelda eelkõige suurlinnade ning tööstus- ja kaubandustegevuse Vahemere põhja- ja lõunaranniku riikidele põhjustatud tagajärgedega; |
| --- | --- |

16.

palub nõukogul ja komisjonil ning partnerriikide valitsustel omistada keskkonnaprobleemidele oluline tähtsus ja tegelda eelkõige suurlinnade ning tööstus- ja kaubandustegevuse Vahemere põhja- ja lõunaranniku riikidele põhjustatud tagajärgedega;

| 17. | palub, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid sotsiaalsete ja ametiühinguõiguste austamist nende poolt partnerriikidele antava rahalise ja tehnilise abi rakendamisel; palub komisjonil rakendada piirkondlik programm, et luua Euroopa - Vahemere piirkonna sotsiaalne ala, mis põhineb tööhõivet prioriteetseks eesmärgiks pidavate kõikide partnerite vahel toimuval sotsiaalsel dialoogil; avaldab toetust inimväärset tööd ja Euroopa - Vahemere piirkonna ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitleva tegevusjuhendi koostamisele; |
| --- | --- |

17.

palub, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid sotsiaalsete ja ametiühinguõiguste austamist nende poolt partnerriikidele antava rahalise ja tehnilise abi rakendamisel; palub komisjonil rakendada piirkondlik programm, et luua Euroopa - Vahemere piirkonna sotsiaalne ala, mis põhineb tööhõivet prioriteetseks eesmärgiks pidavate kõikide partnerite vahel toimuval sotsiaalsel dialoogil; avaldab toetust inimväärset tööd ja Euroopa - Vahemere piirkonna ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitleva tegevusjuhendi koostamisele;

| 18. | palub, et Euroopa strateegiaga arendataks piirkonnas olulisi investeeringuid partnerluse piirkondliku ja piirkondadevahelise mõõtme poliitika ning rahaliste vahendite osas, mis on nimetatud strateegia lisandväärtus; palub komisjonil kooskõlas ELi 2007. aasta eelarves sätestatuga antud küsimuses strateegiadokumentide ja asjakohaste programmide koostamisel tagada kogu piirkondliku ja mitmepoolse tegevuse jaoks kättesaadavate vahendite säilitamine ajavahemikul 2000-2006 saavutatud tasemel, arvestades asjaolu, et vastavalt komisjonile on saavutatud tase 20 % kogusummast; |
| --- | --- |

18.

palub, et Euroopa strateegiaga arendataks piirkonnas olulisi investeeringuid partnerluse piirkondliku ja piirkondadevahelise mõõtme poliitika ning rahaliste vahendite osas, mis on nimetatud strateegia lisandväärtus; palub komisjonil kooskõlas ELi 2007. aasta eelarves sätestatuga antud küsimuses strateegiadokumentide ja asjakohaste programmide koostamisel tagada kogu piirkondliku ja mitmepoolse tegevuse jaoks kättesaadavate vahendite säilitamine ajavahemikul 2000-2006 saavutatud tasemel, arvestades asjaolu, et vastavalt komisjonile on saavutatud tase 20 % kogusummast;

| 19. | rõhutab Euroopa ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika vajadust ning rändevoogude tervikliku ja tasakaalustatud juhtimise tõhustamise vajadust, mis toob kasu Vahemere piirkonna elanikkonnale; rõhutab partnerluse huvides ja Barcelona viieaastase tööprogrammi alusel seadusliku sisserände kanalite tõhusa avamise olulisust, võideldes samas ebaseadusliku sisserändega, ning sisserändajate ja varjupaigataotlejate põhiõiguste kaitsmise olulisust; kutsub üles võitlema inimeste ekspluateerimise ja inimkaubandusega; kutsub Barcelona protsessi liikmesriike ja eelkõige ELi liikmesriike üles ratifitseerima võimalikult kiiresti ÜRO konventsiooni võõrtööliste õiguste kohta; |
| --- | --- |

19.

rõhutab Euroopa ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika vajadust ning rändevoogude tervikliku ja tasakaalustatud juhtimise tõhustamise vajadust, mis toob kasu Vahemere piirkonna elanikkonnale; rõhutab partnerluse huvides ja Barcelona viieaastase tööprogrammi alusel seadusliku sisserände kanalite tõhusa avamise olulisust, võideldes samas ebaseadusliku sisserändega, ning sisserändajate ja varjupaigataotlejate põhiõiguste kaitsmise olulisust; kutsub üles võitlema inimeste ekspluateerimise ja inimkaubandusega; kutsub Barcelona protsessi liikmesriike ja eelkõige ELi liikmesriike üles ratifitseerima võimalikult kiiresti ÜRO konventsiooni võõrtööliste õiguste kohta;

| 20. | nõuab tungivalt Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) ja Vahemere piirkonna sisserändepoliitikaga seotud projektide rahastamispaketi suurendamist ning inimõiguste austamist edendavate vahendite tugevdamist; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) ja Vahemere piirkonna sisserändepoliitikaga seotud projektide rahastamispaketi suurendamist ning inimõiguste austamist edendavate vahendite tugevdamist;

| 21. | tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikale ei või Euroopa riigid mingil juhul ilma päritoluriigi diplomaatiliste tagatisteta saata isikut tagasi riiki, kus teda ähvardab piinamine või julm, alandav või ebainimlik kohtlemine, sealhulgas surmanuhtlus; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikale ei või Euroopa riigid mingil juhul ilma päritoluriigi diplomaatiliste tagatisteta saata isikut tagasi riiki, kus teda ähvardab piinamine või julm, alandav või ebainimlik kohtlemine, sealhulgas surmanuhtlus;

| 22. | kutsub ELi liikmesriike ja nende Vahemere piirkonna partnerriike üles viima läbi vajalikke uurimusi Euroopa - Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) Euroopa - Vahemere piirkonna arengupangaks muutmise kohta, arvestades selle panga olulisust erasektori edendamisel ja kõnealusesse piirkonda investeerimise arendamisel; |
| --- | --- |

22.

kutsub ELi liikmesriike ja nende Vahemere piirkonna partnerriike üles viima läbi vajalikke uurimusi Euroopa - Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) Euroopa - Vahemere piirkonna arengupangaks muutmise kohta, arvestades selle panga olulisust erasektori edendamisel ja kõnealusesse piirkonda investeerimise arendamisel;

| 23. | palub nõukogul ja komisjonil teha ettepanek tagada kõikide partnerriikide ja Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriikide vahel koostöövõimalus, eelkõige rahandus- ja majandusvaldkonnas; |
| --- | --- |

23.

palub nõukogul ja komisjonil teha ettepanek tagada kõikide partnerriikide ja Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriikide vahel koostöövõimalus, eelkõige rahandus- ja majandusvaldkonnas;

| 24. | palub nõukogul, komisjonil ja partnerriikidel jätkata kooskõlas riiklike kavade ja programmide ning kohalike kogukondadega tööd Euroopa - Vahemere piirkonna energiaturgude järgjärguliseks integreerimiseks, ühist huvi pakkuvate energiaprogrammide elluviimiseks ja säästvate energiaallikate arendamiseks; |
| --- | --- |

24.

palub nõukogul, komisjonil ja partnerriikidel jätkata kooskõlas riiklike kavade ja programmide ning kohalike kogukondadega tööd Euroopa - Vahemere piirkonna energiaturgude järgjärguliseks integreerimiseks, ühist huvi pakkuvate energiaprogrammide elluviimiseks ja säästvate energiaallikate arendamiseks;

| 25. | rõhutab vajadust tõhustada koostööd energiavarustuse kindluse tagamiseks Vahemere piirkonnas meetmete kaudu, mis on seotud eramute energiaallikate mitmekesistamisega, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil, energiatõhususe edendamisega, eelkõige detsentraliseeritud tasandil, uute tehnoloogiate arendamisega, kahjustamata sealjuures inimesi ja keskkonda, teadus- ja arendustegevusega ning säästva energia projektide rahaliste võimaluste tugevdamisega; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust tõhustada koostööd energiavarustuse kindluse tagamiseks Vahemere piirkonnas meetmete kaudu, mis on seotud eramute energiaallikate mitmekesistamisega, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil, energiatõhususe edendamisega, eelkõige detsentraliseeritud tasandil, uute tehnoloogiate arendamisega, kahjustamata sealjuures inimesi ja keskkonda, teadus- ja arendustegevusega ning säästva energia projektide rahaliste võimaluste tugevdamisega;

| 26. | kinnitab veel kord vajadust anda partnerlusprotsessile uut hoogu, eelkõige Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee kui parlamentaarse tegevuse demokraatliku raamistiku taaselavdamise teel; kõnealusele assambleele tuleb võimaldada vajalikud vahendid ja haldusstruktuurid, et tagada assamblee silmapaistvus ja tõhus toimimine; tervitab esimest Vahemere piirkonna noorte assamblee kohtumist; |
| --- | --- |

26.

kinnitab veel kord vajadust anda partnerlusprotsessile uut hoogu, eelkõige Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee kui parlamentaarse tegevuse demokraatliku raamistiku taaselavdamise teel; kõnealusele assambleele tuleb võimaldada vajalikud vahendid ja haldusstruktuurid, et tagada assamblee silmapaistvus ja tõhus toimimine; tervitab esimest Vahemere piirkonna noorte assamblee kohtumist;

| 27. | palub nõukogul reserveerida Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarsele assambleele aktiivne koht Euroopa - Vahemere piirkonna kohtumistele ja ministrite konverentsile kutsutute hulgas; |
| --- | --- |

27.

palub nõukogul reserveerida Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarsele assambleele aktiivne koht Euroopa - Vahemere piirkonna kohtumistele ja ministrite konverentsile kutsutute hulgas;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee juhatusele ning kõikide liikmesriikide ja Euroopa - Vahemere piirkonna partnerlusega hõlmatud riikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee juhatusele ning kõikide liikmesriikide ja Euroopa - Vahemere piirkonna partnerlusega hõlmatud riikide parlamentidele ja valitsustele.

P6_TA(2007)0076

Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomise kohta (2006/2173(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 28. novembri 1995. aasta Barcelona deklaratsiooni, mis rajas partnerluse Euroopa Liidu ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel, ning selle konverentsi ajal vastu võetud töökava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 1995. aasta Barcelona deklaratsiooni, mis rajas partnerluse Euroopa Liidu ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel, ning selle konverentsi ajal vastu võetud töökava;

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni uuendatud Barcelona protsessi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni uuendatud Barcelona protsessi kohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Euroopa -Vahemere partnerluse kümnes aastapäev: tööprogramm järgmise viie aasta väljakutsetega toimetulemiseks” (KOM(2005)0139) ning selle lisasid (SEK(2005)0482 ja SEK(2005)0483); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Euroopa -Vahemere partnerluse kümnes aastapäev: tööprogramm järgmise viie aasta väljakutsetega toimetulemiseks” (KOM(2005)0139) ning selle lisasid (SEK(2005)0482 ja SEK(2005)0483);

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Laiem Euroopa - naabrussuhted: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega” (KOM(2003)0104), komisjoni 12. mai 2004. aasta Euroopa naabruspoliitika strateegiadokumenti (KOM(2004)0373), komisjoni 9. detsembri 2004. aasta teatist nõukogule Euroopa naabruspoliitika tegevuskavu käsitlevate komisjoni ettepanekute kohta (KOM(2004)0795), Iisraeli, Jordaania, Maroko, Palestiina omavalitsuse, Tuneesia ja Liibanoni tegevuskavu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrusja partnerlusinstrumendi loomise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Laiem Euroopa - naabrussuhted: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega” (KOM(2003)0104), komisjoni 12. mai 2004. aasta Euroopa naabruspoliitika strateegiadokumenti (KOM(2004)0373), komisjoni 9. detsembri 2004. aasta teatist nõukogule Euroopa naabruspoliitika tegevuskavu käsitlevate komisjoni ettepanekute kohta (KOM(2004)0795), Iisraeli, Jordaania, Maroko, Palestiina omavalitsuse, Tuneesia ja Liibanoni tegevuskavu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrusja partnerlusinstrumendi loomise kohta (2);

| — | võttes arvesse Barcelona protsessi algusest saadik toimunud Euroopa - Vahemere piirkonna riikide ministrite konverentside ja valdkondlike ministrite konverentside järeldusi, eriti 30. ja 31. mail 2005 Luxembourgis toimunud VII Euroopa Liidu ja Vahemeremaade välisministrite konverentsi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Barcelona protsessi algusest saadik toimunud Euroopa - Vahemere piirkonna riikide ministrite konverentside ja valdkondlike ministrite konverentside järeldusi, eriti 30. ja 31. mail 2005 Luxembourgis toimunud VII Euroopa Liidu ja Vahemeremaade välisministrite konverentsi järeldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguid ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia (3), Iisraeli (4), Maroko (5), Jordaania (6), Egiptuse (7), Liibanoni (8) ja Alžeeria (9) vahel ning ajutist Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingut ühenduse ja Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel kaubanduse ja koostöö kohta (10); võttes arvesse EÜ - Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust nr 1/95 tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta (96/142/EÜ) (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguid ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia (3), Iisraeli (4), Maroko (5), Jordaania (6), Egiptuse (7), Liibanoni (8) ja Alžeeria (9) vahel ning ajutist Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingut ühenduse ja Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel kaubanduse ja koostöö kohta (10); võttes arvesse EÜ - Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust nr 1/95 tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta (96/142/EÜ) (11);

| — | võttes arvesse 25. veebruaril 2004 Jordaania, Egiptuse, Tuneesia ja Maroko poolt alla kirjutatud vabakaubanduslepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. veebruaril 2004 Jordaania, Egiptuse, Tuneesia ja Maroko poolt alla kirjutatud vabakaubanduslepingut;

| — | võttes arvesse strateegilist partnerlust Vahemere piirkonna ja Lähis-Ida riikidega, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2004. aasta juunis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegilist partnerlust Vahemere piirkonna ja Lähis-Ida riikidega, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2004. aasta juunis;

| — | võttes arvesse Euroopa - Vahemere partnerluse MEDA programmi regionaalstrateegia dokumenti aastateks 2002-2006 ja piirkondlikku näidisprogrammi aastateks 2005-2006; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa - Vahemere partnerluse MEDA programmi regionaalstrateegia dokumenti aastateks 2002-2006 ja piirkondlikku näidisprogrammi aastateks 2005-2006;

| — | võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala säästvuse mõju hinnanguid, mille koostas Manchesteri ülikooli arengupoliitika ja juhtimise instituut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala säästvuse mõju hinnanguid, mille koostas Manchesteri ülikooli arengupoliitika ja juhtimise instituut;

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 1995. aasta resolutsiooni ELi ja Vahemere piirkonna riikide majandusja kaubandussidemete kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 1995. aasta resolutsiooni ELi ja Vahemere piirkonna riikide majandusja kaubandussidemete kohta (12);

| — | võttes arvesse oma 30. märtsi 2000. aasta resolutsiooni Vahemere piirkonna poliitika kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. märtsi 2000. aasta resolutsiooni Vahemere piirkonna poliitika kohta (13);

| — | võttes arvesse 27. ja 28. novembri 2005. aasta Barcelona tippkohtumise järeldusi ja soovitusi (sealhulgas komisjoni koostatud viie aasta tööprogrammi); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. ja 28. novembri 2005. aasta Barcelona tippkohtumise järeldusi ja soovitusi (sealhulgas komisjoni koostatud viie aasta tööprogrammi);

| — | võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee majandus-, rahandus-, sotsiaalja hariduskomisjoni 11. mai 2006. aasta resolutsiooni Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) Euroopa - Vahemere piirkonna arengupangaks muutmise tingimuste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee majandus-, rahandus-, sotsiaalja hariduskomisjoni 11. mai 2006. aasta resolutsiooni Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) Euroopa - Vahemere piirkonna arengupangaks muutmise tingimuste kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee tööd; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee tööd;

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2004. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa - Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants- ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta (kodifitseeritud versioon) (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2004. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa - Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants- ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta (kodifitseeritud versioon) (14);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0468/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0468/2006),

| A. | arvestades, et 27. ja 28. novembri 1995. aasta Barcelona konverents käivitas väga ambitsioonika ja ainulaadse projekti uute ja tihedamate poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste sidemete loomiseks Vahemere põhja- ja lõunakalda riikide vahel; arvestades, et see projekt on võimaldanud teha antud piirkonnas olulisi edusamme, kuid ei ole veel kaugeltki lõpule viidud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 27. ja 28. novembri 1995. aasta Barcelona konverents käivitas väga ambitsioonika ja ainulaadse projekti uute ja tihedamate poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste sidemete loomiseks Vahemere põhja- ja lõunakalda riikide vahel; arvestades, et see projekt on võimaldanud teha antud piirkonnas olulisi edusamme, kuid ei ole veel kaugeltki lõpule viidud;

| B. | arvestades, et Barcelona protsessi käivitamist soodustanud poliitilised tingimused (Oslo kokkulepped) on vahepeal põhjalikult muutunud ning et Lähis-Ida rahukokkuleppe saavutamine on ebatõenäolisem kui kunagi varem; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Barcelona protsessi käivitamist soodustanud poliitilised tingimused (Oslo kokkulepped) on vahepeal põhjalikult muutunud ning et Lähis-Ida rahukokkuleppe saavutamine on ebatõenäolisem kui kunagi varem;

| C. | arvestades, et ELi ja liikmesriikide huvides on Vahemere piirkonna arenemine vastastikku kasulikus integreeritud majanduslikus ja sotsiaalses keskkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja liikmesriikide huvides on Vahemere piirkonna arenemine vastastikku kasulikus integreeritud majanduslikus ja sotsiaalses keskkonnas;

| D. | arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide rahvaarvu tugev kasv sunnib ellu viima nii majandus- kui sotsiaalpoliitikat ja meetmeid, mida ei tohi enam edasi lükata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide rahvaarvu tugev kasv sunnib ellu viima nii majandus- kui sotsiaalpoliitikat ja meetmeid, mida ei tohi enam edasi lükata;

| E. | arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ning ELi ühistes huvides on vähendada piirkonna tööpuuduse taset ning pakkuda elanikele, eriti noortele ja maapiirkonna elanikele, sobivaid tulevikuväljavaateid, võttes arvesse, et aastatel 2000-2015 tuleb luua 35 miljonit uut töökohta ainuüksi tööpuuduse praeguse taseme säilitamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ning ELi ühistes huvides on vähendada piirkonna tööpuuduse taset ning pakkuda elanikele, eriti noortele ja maapiirkonna elanikele, sobivaid tulevikuväljavaateid, võttes arvesse, et aastatel 2000-2015 tuleb luua 35 miljonit uut töökohta ainuüksi tööpuuduse praeguse taseme säilitamiseks;

| F. | arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide majandus on väga sõltuv väliskaubandusest, ning arvestades, et koguimport ja kogueksport moodustavad ligikaudu kaks kolmandikku nende sisemajanduse kogutoodangust; arvestades, et oluline osa nendest kaubavoogudest on suunatud ELi, kuigi nad moodustavad vaid 4% ELi väliskaubandusest; arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ekspordistruktuurid ei ole eriti mitmekesised ja need riigid on jätkuvalt spetsialiseerunud sektoritele, mis ei toeta majanduskasvu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide majandus on väga sõltuv väliskaubandusest, ning arvestades, et koguimport ja kogueksport moodustavad ligikaudu kaks kolmandikku nende sisemajanduse kogutoodangust; arvestades, et oluline osa nendest kaubavoogudest on suunatud ELi, kuigi nad moodustavad vaid 4% ELi väliskaubandusest; arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ekspordistruktuurid ei ole eriti mitmekesised ja need riigid on jätkuvalt spetsialiseerunud sektoritele, mis ei toeta majanduskasvu;

| G. | arvestades, et võrreldes teiste majanduspiirkondade ja eriti Kagu-Aasia riikidega on Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid kaotanud oma hea positsiooni suhtelise konkurentsivõime, tööstuse arengu ja sotsiaalse arengu väljavaadete osas; arvestades, et nende riikide osakaal maailmakaubanduses on alates 1980. aastast märgatavalt vähenenud vaatamata suhteliselt püsivale majanduskasvule; arvestades, et selline arengutendents peab ELi ja selle naabruspoliitika seisukohalt andma alust muretsemiseks, eelkõige mõju tõttu, mida see avaldab ELi piirialade sotsiaalsele ja poliitilisele stabiilsusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et võrreldes teiste majanduspiirkondade ja eriti Kagu-Aasia riikidega on Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid kaotanud oma hea positsiooni suhtelise konkurentsivõime, tööstuse arengu ja sotsiaalse arengu väljavaadete osas; arvestades, et nende riikide osakaal maailmakaubanduses on alates 1980. aastast märgatavalt vähenenud vaatamata suhteliselt püsivale majanduskasvule; arvestades, et selline arengutendents peab ELi ja selle naabruspoliitika seisukohalt andma alust muretsemiseks, eelkõige mõju tõttu, mida see avaldab ELi piirialade sotsiaalsele ja poliitilisele stabiilsusele;

| H. | arvestades, et kaubanduslikust vaatepunktist on ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahelise kaubanduse struktuur Barcelona protsessi algusest saadik vähe muutunud, ning arvestades, et assotsiatsioonilepingu allakirjutamine ei ole veel andnud oodatud tulemusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kaubanduslikust vaatepunktist on ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahelise kaubanduse struktuur Barcelona protsessi algusest saadik vähe muutunud, ning arvestades, et assotsiatsioonilepingu allakirjutamine ei ole veel andnud oodatud tulemusi;

| I. | arvestades, et vabakaubandusala on vajalik vaesuse kaotamiseks, täieliku tööhõive saavutamiseks, demokraatia tugevdamiseks ja säästva arengu edendamiseks; arvestades, et vabakaubandusala peaks põhinema tasakaalustatud ja täpselt eesmärgistatud eeskirjadel, mis on olulised selleks, et kiirendada Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide integreerumist rahvusvahelisse kaubandusse, tagada nende majandusliku mitmekesisuse vastavus globaliseerumisest tulenevatele nõuetele ning kindlustada globaliseerumise eeliste võrdne jaotumine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vabakaubandusala on vajalik vaesuse kaotamiseks, täieliku tööhõive saavutamiseks, demokraatia tugevdamiseks ja säästva arengu edendamiseks; arvestades, et vabakaubandusala peaks põhinema tasakaalustatud ja täpselt eesmärgistatud eeskirjadel, mis on olulised selleks, et kiirendada Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide integreerumist rahvusvahelisse kaubandusse, tagada nende majandusliku mitmekesisuse vastavus globaliseerumisest tulenevatele nõuetele ning kindlustada globaliseerumise eeliste võrdne jaotumine;

| J. | arvestades, et tihedam majanduskoostöö Vahemere piirkonnas annab positiivseid väljavaateid ka Lõuna-Euroopa liikmesriikide majandusele ja võimaldab seega nende suuremat integreerumist ELi ühtse turuga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tihedam majanduskoostöö Vahemere piirkonnas annab positiivseid väljavaateid ka Lõuna-Euroopa liikmesriikide majandusele ja võimaldab seega nende suuremat integreerumist ELi ühtse turuga;

| K. | arvestades, et Vahemere kahte kallast iseloomustab jätkuvalt silmatorkav majanduslik, sotsiaalne ja demograafiline asümmeetria, ning arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel on suured arenguerinevused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Vahemere kahte kallast iseloomustab jätkuvalt silmatorkav majanduslik, sotsiaalne ja demograafiline asümmeetria, ning arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel on suured arenguerinevused;

| L. | arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide järjekindel poliitiline ja majanduslik killustumine ja tõelise integratsiooniprotsessi puudumine võivad avaldada väga kahjulikku mõju Barcelona programmile ja eelkõige vabakaubandusala loomisele, suurendades kaubanduse kontsentreerumise mõju ja seega teatavate Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide sõltuvust ühenduse turust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide järjekindel poliitiline ja majanduslik killustumine ja tõelise integratsiooniprotsessi puudumine võivad avaldada väga kahjulikku mõju Barcelona programmile ja eelkõige vabakaubandusala loomisele, suurendades kaubanduse kontsentreerumise mõju ja seega teatavate Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide sõltuvust ühenduse turust;

| M. | arvestades, et vabakaubandusala loomisel võib pikaajaliselt olla üldiselt positiivne mõju, kuid ka negatiivne mõju lühikeses ja keskpikas ajavahemikus ELi Vahemere riikidele ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vabakaubandusala loomisel võib pikaajaliselt olla üldiselt positiivne mõju, kuid ka negatiivne mõju lühikeses ja keskpikas ajavahemikus ELi Vahemere riikidele ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele;

| N. | arvestades, et ühistes huvides on tõhusate kõrvalmeetmete võtmine käimasoleva liberaliseerimisprotsessi negatiivsete mõjude vähendamiseks ja korvamiseks kõigis mõjutatud piirkondades ja riikides; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühistes huvides on tõhusate kõrvalmeetmete võtmine käimasoleva liberaliseerimisprotsessi negatiivsete mõjude vähendamiseks ja korvamiseks kõigis mõjutatud piirkondades ja riikides;

| O. | arvestades, et tänu üha kiiremini toimuvatele muutustele meie arvutipõhistes ühiskondades peaksid Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid tõhustama oma jõupingutusi teadus- ja tehnoloogiauuringute valdkonnas nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt, et vähendada tehnoloogilist lõhet, mis eraldab neid antud piirkonna rohkem arenenud riikidest, sest see võimaldaks lõpptulemusena saavutada pidevama ja püsivama majanduskasvu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tänu üha kiiremini toimuvatele muutustele meie arvutipõhistes ühiskondades peaksid Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid tõhustama oma jõupingutusi teadus- ja tehnoloogiauuringute valdkonnas nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt, et vähendada tehnoloogilist lõhet, mis eraldab neid antud piirkonna rohkem arenenud riikidest, sest see võimaldaks lõpptulemusena saavutada pidevama ja püsivama majanduskasvu;

| P. | arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid on teinud märkimisväärseid edusamme alghariduse valdkonnas, vähendades oluliselt kirjaoskamatuse taset, mis mõnedes selle piirkonna riikides on siiski jäänud kõrgeks; arvestades, et juurdepääs kõrg- ja ülikooliharidusele on ainult väikesel osal rahvastikust ja koolisüsteem ei võimalda siiani koolitada kõrge kvalifikatsiooniga spetsialiste või tehnilist personali, et saavutada tööturul nõudluse ja pakkumise tegelik tasakaal; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid on teinud märkimisväärseid edusamme alghariduse valdkonnas, vähendades oluliselt kirjaoskamatuse taset, mis mõnedes selle piirkonna riikides on siiski jäänud kõrgeks; arvestades, et juurdepääs kõrg- ja ülikooliharidusele on ainult väikesel osal rahvastikust ja koolisüsteem ei võimalda siiani koolitada kõrge kvalifikatsiooniga spetsialiste või tehnilist personali, et saavutada tööturul nõudluse ja pakkumise tegelik tasakaal;

| Q. | arvestades, et samaaegselt ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahelise vabakaubandusala loomiseks kavandatud protsessiga peavad Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid kõrvaldama poliitilised ja majanduslikud takistused, mis praegu takistavad integratsiooniprotsessi kogu piirkonnas, et saavutada omavaheline tulemuslikum koostöö, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et samaaegselt ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahelise vabakaubandusala loomiseks kavandatud protsessiga peavad Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid kõrvaldama poliitilised ja majanduslikud takistused, mis praegu takistavad integratsiooniprotsessi kogu piirkonnas, et saavutada omavaheline tulemuslikum koostöö,

Barcelona protsessile uue hoo andmine

| 1. | avaldab kahetsust selle üle, et Barcelona kolm peaeesmärki (ühise rahu ja stabiilsuse piirkonna määratlemine; majanduspartnerluse kaudu ühise jõuka piirkonna ja Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine; koostöö sotsiaal- ja kultuurivaldkonnas ning üksikisikute tasandil, et soodustada antud piirkonna kultuuride dialoogi) ei ole veel kaugeltki täidetud; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust selle üle, et Barcelona kolm peaeesmärki (ühise rahu ja stabiilsuse piirkonna määratlemine; majanduspartnerluse kaudu ühise jõuka piirkonna ja Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine; koostöö sotsiaal- ja kultuurivaldkonnas ning üksikisikute tasandil, et soodustada antud piirkonna kultuuride dialoogi) ei ole veel kaugeltki täidetud;

| 2. | tuletab meelde, et need kolm sammast peavad kindlasti arenema koos, et tagada Euroopa - Vahemere integratsiooniprotsessi õnnestumine ja vähendada arengutaseme erinevust Vahemere kahe kalda vahel; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et need kolm sammast peavad kindlasti arenema koos, et tagada Euroopa - Vahemere integratsiooniprotsessi õnnestumine ja vähendada arengutaseme erinevust Vahemere kahe kalda vahel;

| 3. | rõhutab, et Barcelona protsessi tugevdamine aitab levitada Euroopa väärtushinnanguid ning Euroopa majanduslikku ja sotsiaalset mudelit; tuletab meelde, et see protsess on varasem kui teised viimase aja piirkondlikud algatused ning see on omandanud institutsioonilisema iseloomu; rõhutab antud algatuse olulisust stabiilsuse ja dialoogi edendamise tegurina; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Barcelona protsessi tugevdamine aitab levitada Euroopa väärtushinnanguid ning Euroopa majanduslikku ja sotsiaalset mudelit; tuletab meelde, et see protsess on varasem kui teised viimase aja piirkondlikud algatused ning see on omandanud institutsioonilisema iseloomu; rõhutab antud algatuse olulisust stabiilsuse ja dialoogi edendamise tegurina;

| 4. | rõhutab, et Barcelona protsessi ja eelkõige vabakaubandusala edu eeldab kõigi poolte pidevaid ühisele eesmärgile suunatud jõupingutusi ning kodanikuühiskonna ja Vahemere mõlema kalda rahvaste suuremat kaasamist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Barcelona protsessi ja eelkõige vabakaubandusala edu eeldab kõigi poolte pidevaid ühisele eesmärgile suunatud jõupingutusi ning kodanikuühiskonna ja Vahemere mõlema kalda rahvaste suuremat kaasamist;

| 5. | nõuab Euroopa naabruspoliitika eesmärkide selgemat määratlemist, mis, jätmata tähelepanuta Ida-Euroopa riike, ei või nõrgestada Barcelona protsessi ega eelistada kahepoolset lähenemisviisi mitmepoolse piirkondliku lähenemisviisi arvel; on seisukohal, et Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi tõhusam kasutamine piirkondlike projektide jaoks võimaldaks olukorda parandada, et edendada tõeliselt integreeritud piirkondlikku majandusala; on veendunud, et kuigi Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide tihedamat koostööd kõige edukamate partneritega tuleb toetada ning nende poliitilisi, kultuurilisi, religioosseid ja sotsiaalseid eripärasid tuleb austada, peab neid riike jätkuvalt käsitlema eraldi üksusena; |
| --- | --- |

5.

nõuab Euroopa naabruspoliitika eesmärkide selgemat määratlemist, mis, jätmata tähelepanuta Ida-Euroopa riike, ei või nõrgestada Barcelona protsessi ega eelistada kahepoolset lähenemisviisi mitmepoolse piirkondliku lähenemisviisi arvel; on seisukohal, et Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi tõhusam kasutamine piirkondlike projektide jaoks võimaldaks olukorda parandada, et edendada tõeliselt integreeritud piirkondlikku majandusala; on veendunud, et kuigi Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide tihedamat koostööd kõige edukamate partneritega tuleb toetada ning nende poliitilisi, kultuurilisi, religioosseid ja sotsiaalseid eripärasid tuleb austada, peab neid riike jätkuvalt käsitlema eraldi üksusena;

| 6. | on arvamusel, et Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine aastaks 2010, arvestades jätkuvalt vabatahtlikkust, järjestikuseid viivitusi ning ilmnenud probleeme, tuleb tõenäoliselt uuesti läbi vaadata, võtmaks arvesse paljusid struktuurimuutusi maailmamajanduses alates 1995. aastast ja vajadust läheneda ebavõrdsete partnerite vahelisele vabakaubandusele ettevaatlikumalt; kutsub komisjoni, ELi liikmesriike ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike taaskäivitama Barcelona protsessi, pidades esmatähtsaks tõelise Euroopa - Vahemere piirkonna sotsiaal-majandusliku ala loomist, liites partnerluse majandusliku küljega rohkem sotsiaalseid ja keskkonnaaspekte; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine aastaks 2010, arvestades jätkuvalt vabatahtlikkust, järjestikuseid viivitusi ning ilmnenud probleeme, tuleb tõenäoliselt uuesti läbi vaadata, võtmaks arvesse paljusid struktuurimuutusi maailmamajanduses alates 1995. aastast ja vajadust läheneda ebavõrdsete partnerite vahelisele vabakaubandusele ettevaatlikumalt; kutsub komisjoni, ELi liikmesriike ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike taaskäivitama Barcelona protsessi, pidades esmatähtsaks tõelise Euroopa - Vahemere piirkonna sotsiaal-majandusliku ala loomist, liites partnerluse majandusliku küljega rohkem sotsiaalseid ja keskkonnaaspekte;

| 7. | kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles mitte jätma kasutamata säästva kasvu võimalust, mille abil nad saaksid paremini rahuldada oma kodanike kasvavaid vajadusi ning vajadust tulla tõhusamalt toime globaliseerumisest tulenevate väljakutsetega; |
| --- | --- |

7.

kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles mitte jätma kasutamata säästva kasvu võimalust, mille abil nad saaksid paremini rahuldada oma kodanike kasvavaid vajadusi ning vajadust tulla tõhusamalt toime globaliseerumisest tulenevate väljakutsetega;

| 8. | avaldab kahetsust selle üle, et ELi antud tehniline ja finantsabi, mida ei saa mingil juhul pidada tühiseks, ei ole vastanud Barcelona eesmärkidele ega ambitsioonidele, ning seda eelkõige Barcelona deklaratsiooni sotsiaal- ja kultuuripeatükkide ning kohaliku majanduse toetamise osas; |
| --- | --- |

8.

avaldab kahetsust selle üle, et ELi antud tehniline ja finantsabi, mida ei saa mingil juhul pidada tühiseks, ei ole vastanud Barcelona eesmärkidele ega ambitsioonidele, ning seda eelkõige Barcelona deklaratsiooni sotsiaal- ja kultuuripeatükkide ning kohaliku majanduse toetamise osas;

| 9. | on veendunud, et Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala on Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide arengule tõeliselt otstarbekas vaid siis, kui seda kavandatakse kooskõlastatult ja järkjärguliselt mõistliku ning prognoositava partnerluse raames, mis on kohandatud Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide sotsiaal-majandusliku reaalsusega, soodustades majanduse arengut ning suuremat piirkondlikku integratsiooni; rõhutab partnerriikide suurema osalemise olulisust ja partnerluse motiveerivat olemust; tuletab meelde, et partnerluse eesmärkidele pühendumine puudutab Vahemere mõlema kalda riike; rõhutab vajadust anda Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele õigus otsustada oma kaubanduse avamise kiiruse ning riiklike majandus- ja sotsiaalarengu strateegiate üle; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala on Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide arengule tõeliselt otstarbekas vaid siis, kui seda kavandatakse kooskõlastatult ja järkjärguliselt mõistliku ning prognoositava partnerluse raames, mis on kohandatud Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide sotsiaal-majandusliku reaalsusega, soodustades majanduse arengut ning suuremat piirkondlikku integratsiooni; rõhutab partnerriikide suurema osalemise olulisust ja partnerluse motiveerivat olemust; tuletab meelde, et partnerluse eesmärkidele pühendumine puudutab Vahemere mõlema kalda riike; rõhutab vajadust anda Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele õigus otsustada oma kaubanduse avamise kiiruse ning riiklike majandus- ja sotsiaalarengu strateegiate üle;

| 10. | on seisukohal, et tihedamate institutsiooniliste sidemete loomine ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel on oluline tegur Barcelona protsessi edu tagamisel; toetab ühenduse ametiasutuste, liikmesriikide, Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ning pädevate kohalike ametiasutuste vaheliste ametlike ja mitteametlike kohtumiste arvu olulist tõstmist; loodab, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid osalevad vaatlejatena Euroopa spetsialiseeritud asutuste töös ja programmides, millega neil on ühiseid huve; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et tihedamate institutsiooniliste sidemete loomine ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel on oluline tegur Barcelona protsessi edu tagamisel; toetab ühenduse ametiasutuste, liikmesriikide, Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ning pädevate kohalike ametiasutuste vaheliste ametlike ja mitteametlike kohtumiste arvu olulist tõstmist; loodab, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid osalevad vaatlejatena Euroopa spetsialiseeritud asutuste töös ja programmides, millega neil on ühiseid huve;

| 11. | rõhutab Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide piirkondliku integratsiooni ning lõuna-lõuna suunal toimuva kaubavahetuse suurendamise olulisust; tunneb heameelt Maroko, Tuneesia, Egiptuse ja Jordaania vahelise Agadiri vabakaubanduslepingu allakirjutamise üle 25. veebruaril 2004; on seisukohal, et see meede on tõelise vabakaubandusala loomiseks hädavajalik, ja kutsub teisi riike antud piirkonnas sellega ühinema; peab siiski väga oluliseks majandusintegratsiooni protsessi süvendamist ja kõnealuste riikide vaheliste kaubandustõkete kiiret kõrvaldamist, et lõuna-lõuna suunal toimuva kaubavahetuse arenguvõimalused täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

11.

rõhutab Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide piirkondliku integratsiooni ning lõuna-lõuna suunal toimuva kaubavahetuse suurendamise olulisust; tunneb heameelt Maroko, Tuneesia, Egiptuse ja Jordaania vahelise Agadiri vabakaubanduslepingu allakirjutamise üle 25. veebruaril 2004; on seisukohal, et see meede on tõelise vabakaubandusala loomiseks hädavajalik, ja kutsub teisi riike antud piirkonnas sellega ühinema; peab siiski väga oluliseks majandusintegratsiooni protsessi süvendamist ja kõnealuste riikide vaheliste kaubandustõkete kiiret kõrvaldamist, et lõuna-lõuna suunal toimuva kaubavahetuse arenguvõimalused täielikult ära kasutada;

| 12. | palub ELil suurendada Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele tehnilise ja finantsabi andmiseks ettenähtud ressursse kooskõlas ambitsioonikate Barcelona eesmärkidega ja võrdeliselt tegelike edusammudega, mida Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides on nähtavalt saavutatud inimõiguste austamise, töötajate kaitse, keskkonnakaitse, piirkondliku integratsiooni ning kohalike avalike, haridus- ja kultuuriteenuste kvaliteedi parandamise valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

palub ELil suurendada Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele tehnilise ja finantsabi andmiseks ettenähtud ressursse kooskõlas ambitsioonikate Barcelona eesmärkidega ja võrdeliselt tegelike edusammudega, mida Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides on nähtavalt saavutatud inimõiguste austamise, töötajate kaitse, keskkonnakaitse, piirkondliku integratsiooni ning kohalike avalike, haridus- ja kultuuriteenuste kvaliteedi parandamise valdkonnas;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et majandusliku ja kaubandusliku vabakaubandusala loomist Vahemere piirkonnas ei saa käsitleda eraldi poliitilistest jõupingutustest, mille eesmärk on tagada rahu, demokratiseerimine, inimõiguste austamine, sooline võrdõiguslikkus ning kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi edendamine, ega pidevatest jõupingutustest eesmärgiga tagada, et poliitiline dialoog ja partneritevaheline usaldus aitaksid tõeliselt kaasa demokraatia edendamisele selles piirkonnas; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et majandusliku ja kaubandusliku vabakaubandusala loomist Vahemere piirkonnas ei saa käsitleda eraldi poliitilistest jõupingutustest, mille eesmärk on tagada rahu, demokratiseerimine, inimõiguste austamine, sooline võrdõiguslikkus ning kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi edendamine, ega pidevatest jõupingutustest eesmärgiga tagada, et poliitiline dialoog ja partneritevaheline usaldus aitaksid tõeliselt kaasa demokraatia edendamisele selles piirkonnas;

Kaubandus- ja tollipoliitika

| 14. | rõhutab, et tollimaksud moodustavad jätkuvalt olulise osa Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide maksutulust; peab seetõttu vajalikuks, et edasise vähendamise kava võtaks arvesse Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide saavutatud edu ning tollitulude vähenemist kompenseerivate õiglaste maksureformide elluviimiseks vajalikku aega; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et tollimaksud moodustavad jätkuvalt olulise osa Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide maksutulust; peab seetõttu vajalikuks, et edasise vähendamise kava võtaks arvesse Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide saavutatud edu ning tollitulude vähenemist kompenseerivate õiglaste maksureformide elluviimiseks vajalikku aega;

| 15. | on seisukohal, et samal ajal tuleks võtta tõhusaid mittetariifsete kaubandustõkete vastaseid meetmeid, ja rõhutab sellega seoses piisava tehnilise abi andmise olulisust; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et samal ajal tuleks võtta tõhusaid mittetariifsete kaubandustõkete vastaseid meetmeid, ja rõhutab sellega seoses piisava tehnilise abi andmise olulisust;

| 16. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele kehtivate tariifsete soodustuste võimalikku vähenemist, mida põhjustab vabakaubanduslepingute sõlmimine ELi ja mõnede kolmandate riikide vahel, ning arengumaade üldise soodustuste süsteemi (GSP) täiendamist ning päritolu süsteemi laiendamist teatud Aasia riikidesse, mis on Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide tööstuse jaoks väga võimekad konkurendid; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele kehtivate tariifsete soodustuste võimalikku vähenemist, mida põhjustab vabakaubanduslepingute sõlmimine ELi ja mõnede kolmandate riikide vahel, ning arengumaade üldise soodustuste süsteemi (GSP) täiendamist ning päritolu süsteemi laiendamist teatud Aasia riikidesse, mis on Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide tööstuse jaoks väga võimekad konkurendid;

| 17. | kutsub komisjoni üles looma Barcelona protsessi raames ja WTO norme järgides kompenseerimismenetlus, mis piiraks tariifsete soodustuste vähenemise võimalikku negatiivset mõju Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele ja edaspidi vabakaubandusala loomisele; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles looma Barcelona protsessi raames ja WTO norme järgides kompenseerimismenetlus, mis piiraks tariifsete soodustuste vähenemise võimalikku negatiivset mõju Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele ja edaspidi vabakaubandusala loomisele;

| 18. | tunneb heameelt kaubandustegevuse hõlbustamisel tehtud edusammude üle eelkõige tolli valdkonnas, kus ühtlustati ja lihtsustati tolliprotseduure, automatiseeriti ja kiirendati protseduure, suurendati läbipaistvust, võeti kasutusele elektroonilised info- ja maksesüsteemid ja kaotati teatavad mittetariifsed tõkked, mis on nüüd hakanud kõrvale tõrjuma traditsioonilisi tollitõkkeid, eelkõige standardimise ja sertifitseerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt kaubandustegevuse hõlbustamisel tehtud edusammude üle eelkõige tolli valdkonnas, kus ühtlustati ja lihtsustati tolliprotseduure, automatiseeriti ja kiirendati protseduure, suurendati läbipaistvust, võeti kasutusele elektroonilised info- ja maksesüsteemid ja kaotati teatavad mittetariifsed tõkked, mis on nüüd hakanud kõrvale tõrjuma traditsioonilisi tollitõkkeid, eelkõige standardimise ja sertifitseerimise valdkonnas;

| 19. | kordab, et rahvusvahelise konkurentsi tihenemist arvestades on oluline tugevdada poliitilist tahet koostada põhjalikum majandus- ja sotsiaalmeetmete kava, mis suurendab teadmuspõhise majanduse konkurentsivõimet, ergutab kasvu, koolitust, innovatsiooni ja teadustööd, loob uusi töökohti ja suurendab jõukust ühise arengu eesmärgil; |
| --- | --- |

19.

kordab, et rahvusvahelise konkurentsi tihenemist arvestades on oluline tugevdada poliitilist tahet koostada põhjalikum majandus- ja sotsiaalmeetmete kava, mis suurendab teadmuspõhise majanduse konkurentsivõimet, ergutab kasvu, koolitust, innovatsiooni ja teadustööd, loob uusi töökohti ja suurendab jõukust ühise arengu eesmärgil;

| 20. | kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles looma tõhustatud koostöö- ja mestimissüsteem, et aidata kaasa haldus- ja ettevõtluskeskkonna ümberkorraldamisele kooskõlas hea valitsemistava põhimõttega; |
| --- | --- |

20.

kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles looma tõhustatud koostöö- ja mestimissüsteem, et aidata kaasa haldus- ja ettevõtluskeskkonna ümberkorraldamisele kooskõlas hea valitsemistava põhimõttega;

| 21. | rõhutab vajadust suurendada tollikontrolli ja seda rangemaks muuta, et võidelda salakaubaveo, võltsimise ja piraatkaubanduse vastu; lisaks tulu saamata jäämisele, mida need tegevused kaasa toovad, ohustavad nad ka märkimisväärselt piirkonna elanike tervist; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust suurendada tollikontrolli ja seda rangemaks muuta, et võidelda salakaubaveo, võltsimise ja piraatkaubanduse vastu; lisaks tulu saamata jäämisele, mida need tegevused kaasa toovad, ohustavad nad ka märkimisväärselt piirkonna elanike tervist;

Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala säästvuse mõju hindamine

| 22. | väljendab heameelt Manchesteri ülikooli koostatud Euroopa -Vahemere piirkonna vabakaubandusala eespool nimetatud säästvuse mõju hindamisaruande teise osa avaldamise üle; väljendab tõsist muret selle hinnangu tulemuste pärast, mis puudutavad vabakaubandusala eeldatavat negatiivset sotsiaalset ja keskkonnamõju lühikeses ja keskpikas perspektiivis; nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks kõnealuse raporti soovitusi tulevastes vabakaubandusala elluviimist puudutavates aruteludes ning juhiks samas läbirääkimised uuesti kõnealuses uurimuses esile tõstetud sotsiaalse ühtekuuluvuse ja säästva arengu suunas; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt Manchesteri ülikooli koostatud Euroopa -Vahemere piirkonna vabakaubandusala eespool nimetatud säästvuse mõju hindamisaruande teise osa avaldamise üle; väljendab tõsist muret selle hinnangu tulemuste pärast, mis puudutavad vabakaubandusala eeldatavat negatiivset sotsiaalset ja keskkonnamõju lühikeses ja keskpikas perspektiivis; nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks kõnealuse raporti soovitusi tulevastes vabakaubandusala elluviimist puudutavates aruteludes ning juhiks samas läbirääkimised uuesti kõnealuses uurimuses esile tõstetud sotsiaalse ühtekuuluvuse ja säästva arengu suunas;

| 23. | rõhutab ka partnerluse juhtsüsteemi loomise olulisust, et hinnata püstitatud eesmärkide edendamisel võetud meetmeid; selline juhtimine võiks seisneda Vahemere piirkonna jaoks analüüsi- ja hindamisvahendi loomises; |
| --- | --- |

23.

rõhutab ka partnerluse juhtsüsteemi loomise olulisust, et hinnata püstitatud eesmärkide edendamisel võetud meetmeid; selline juhtimine võiks seisneda Vahemere piirkonna jaoks analüüsi- ja hindamisvahendi loomises;

| 24. | nõuab tungivalt, et kõik Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluses osalejad arutaksid ülalnimetatud vabakaubandusala säästvuse mõju hindamisaruande tulemusi ministrite tasandil ja teeksid kindlaks võimalikud tagajärjed käimasolevate vabakaubandusala läbirääkimiste jaoks; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et kõik Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluses osalejad arutaksid ülalnimetatud vabakaubandusala säästvuse mõju hindamisaruande tulemusi ministrite tasandil ja teeksid kindlaks võimalikud tagajärjed käimasolevate vabakaubandusala läbirääkimiste jaoks;

Finants- ja tehniline abi

MEDA programm ning Euroopa naabruse ja partnerluse instrument (ENPI)

| 25. | avaldab kahetsust selle üle, et EL ei ole suutnud teha kättesaadavaks Barcelona protsessi eesmärkidele vastavaid vahendeid, mis on üks Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomisel esinenud viivituste põhjustest; |
| --- | --- |

25.

avaldab kahetsust selle üle, et EL ei ole suutnud teha kättesaadavaks Barcelona protsessi eesmärkidele vastavaid vahendeid, mis on üks Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomisel esinenud viivituste põhjustest;

| 26. | võtab teadmiseks MEDA II programmi head tulemused ajavahemikul 2004-2006 võrreldes MEDA I programmiga, eelkõige selles osas, mis puudutab abi saavate riikide suurenenud vastuvõtuvõimet ning MEDA projektide kavandamise ja rakendamise paindlikkust alates 2000. aastast; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks MEDA II programmi head tulemused ajavahemikul 2004-2006 võrreldes MEDA I programmiga, eelkõige selles osas, mis puudutab abi saavate riikide suurenenud vastuvõtuvõimet ning MEDA projektide kavandamise ja rakendamise paindlikkust alates 2000. aastast;

| 27. | tervitab huviga Euroopa naabruspoliitika finantsaspektide katteks mõeldud uue Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi loomist ning komisjoni ettepanekut tõsta rahastamine 14 930 000 000 euroni, et rahuldada paremini abikõlblike riikide vajadusi, eeldusel, et sellest saab tõeline lähenemisvahend ja see hõlmab abi, millega hüvitatakse Vahemere piirkonna partnerriikide saamatajäänud tollitulu ja teisi turgude liberaliseerimisest tulenevaid kulusid; |
| --- | --- |

27.

tervitab huviga Euroopa naabruspoliitika finantsaspektide katteks mõeldud uue Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi loomist ning komisjoni ettepanekut tõsta rahastamine 14 930 000 000 euroni, et rahuldada paremini abikõlblike riikide vajadusi, eeldusel, et sellest saab tõeline lähenemisvahend ja see hõlmab abi, millega hüvitatakse Vahemere piirkonna partnerriikide saamatajäänud tollitulu ja teisi turgude liberaliseerimisest tulenevaid kulusid;

| 28. | peab 17. oktoobril 2006. aastal nõukogu kinnitatud 11 181 000 000 euro suurust summat ebapiisavaks; nõuab, et finantsraamistiku vahehindamise ajal aastatel 2008-2009 eraldataks suuremad summad, et võimaldada täita integratsiooniprotsessi eesmärgid; |
| --- | --- |

28.

peab 17. oktoobril 2006. aastal nõukogu kinnitatud 11 181 000 000 euro suurust summat ebapiisavaks; nõuab, et finantsraamistiku vahehindamise ajal aastatel 2008-2009 eraldataks suuremad summad, et võimaldada täita integratsiooniprotsessi eesmärgid;

| 29. | loodab muuta selle rahastamisvahendi tõhusamaks, pannes rohkem rõhku asjakohasemale ja eesmärgistatud kavandamisele ning partnerite ja kodanikuühiskonna osalemisele („omanikutundele”) kõigil projektijuhtimistsükli etappidel; kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide valitsusi üles võtma vajalikke meetmeid, et parandada ELi rahaliste vahendite kasutamist eelkõige selles osas, mis puudutab teadusuuringute, ametikoolituse, kohalike infrastruktuuride ja avalike teenuste tugevdamise ning tööstusliku ja põllumajandusliku tootmissüsteemi ümberkorraldamise jaoks ettenähtud rahalisi vahendeid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles püüdma säilitada tasakaal meie ida- ja lõunanaabrite vahel ning pidama esmatähtsaks piirkondlike (eelkõige lõuna-lõuna-suunaliste) projektide rahastamist; |
| --- | --- |

29.

loodab muuta selle rahastamisvahendi tõhusamaks, pannes rohkem rõhku asjakohasemale ja eesmärgistatud kavandamisele ning partnerite ja kodanikuühiskonna osalemisele („omanikutundele”) kõigil projektijuhtimistsükli etappidel; kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide valitsusi üles võtma vajalikke meetmeid, et parandada ELi rahaliste vahendite kasutamist eelkõige selles osas, mis puudutab teadusuuringute, ametikoolituse, kohalike infrastruktuuride ja avalike teenuste tugevdamise ning tööstusliku ja põllumajandusliku tootmissüsteemi ümberkorraldamise jaoks ettenähtud rahalisi vahendeid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles püüdma säilitada tasakaal meie ida- ja lõunanaabrite vahel ning pidama esmatähtsaks piirkondlike (eelkõige lõuna-lõuna-suunaliste) projektide rahastamist;

| 30. | kinnitab veendunult, et vabakaubandusala loomise ja üldisemalt Barcelona protsessi edu eeldusena ei tohi Euroopa naabruspoliitika jätta täitmata Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide õigustatud ootusi, ning seda eelkõige Euroopa finantsabi geograafilise jaotuse ja väljamaksmise korra osas; |
| --- | --- |

30.

kinnitab veendunult, et vabakaubandusala loomise ja üldisemalt Barcelona protsessi edu eeldusena ei tohi Euroopa naabruspoliitika jätta täitmata Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide õigustatud ootusi, ning seda eelkõige Euroopa finantsabi geograafilise jaotuse ja väljamaksmise korra osas;

FEMIP

| 31. | väljendab heameelt Euroopa - Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) poolt alates selle loomisest saavutatud heade tulemuste üle ning on seisukohal, et selle tugevdamine on Barcelona protsessi õnnestumisel kõige tähtsam; soovib selle muutmist tõeliseks Euroopa - Vahemere piirkonna investeerimis- ja arengupangaks; |
| --- | --- |

31.

väljendab heameelt Euroopa - Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) poolt alates selle loomisest saavutatud heade tulemuste üle ning on seisukohal, et selle tugevdamine on Barcelona protsessi õnnestumisel kõige tähtsam; soovib selle muutmist tõeliseks Euroopa - Vahemere piirkonna investeerimis- ja arengupangaks;

| 32. | märgib, et MEDA programmi ja FEMIPi tegevused on suures osas vastastikku täiendavad; kutsub komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka üles looma tõhustatud koostöö ja kooskõlastamise menetluse, et suurendada ELi meetmete tulemuslikkust nii strateegilisel tasandil kui ka konkreetsete projektide juhtimisel; |
| --- | --- |

32.

märgib, et MEDA programmi ja FEMIPi tegevused on suures osas vastastikku täiendavad; kutsub komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka üles looma tõhustatud koostöö ja kooskõlastamise menetluse, et suurendada ELi meetmete tulemuslikkust nii strateegilisel tasandil kui ka konkreetsete projektide juhtimisel;

| 33. | on seisukohal, et oodates konsensuse saavutamist ELi liikmesriikide vahel, võiks käivitada väljapakutud Euroopa - Vahemere investeerimis- ja arengupanga, mille esimesse etappi oleksid kaasatud projektist huvitatud Euroopa või Vahemere lõunapiirkonna riigid; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et oodates konsensuse saavutamist ELi liikmesriikide vahel, võiks käivitada väljapakutud Euroopa - Vahemere investeerimis- ja arengupanga, mille esimesse etappi oleksid kaasatud projektist huvitatud Euroopa või Vahemere lõunapiirkonna riigid;

Otsesed välisinvesteeringud

| 34. | märgib, et vähene finantsatraktiivsus piirab tugevalt otseste välisinvesteeringute tegemist Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidesse, mis mõjutab negatiivselt piirkonna majanduskasvu; |
| --- | --- |

34.

märgib, et vähene finantsatraktiivsus piirab tugevalt otseste välisinvesteeringute tegemist Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidesse, mis mõjutab negatiivselt piirkonna majanduskasvu;

| 35. | tuletab meelde, et investeeringud (15) mõjutavad oluliselt alltöövõttu, oskusteabe levitamist ja koolitusvajaduse rahuldamist piirkonnas, kus tööstuse tase on tervikuna madal, ning ka töökohtade loomist; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et investeeringud (15) mõjutavad oluliselt alltöövõttu, oskusteabe levitamist ja koolitusvajaduse rahuldamist piirkonnas, kus tööstuse tase on tervikuna madal, ning ka töökohtade loomist;

| 36. | peab vajalikuks, et need riigid järgiksid kaubanduspoliitikat, mis võib ergutada kodumaiste erainvesteeringute kasutamist, eelkõige kaasajastades finants- ja pangandussüsteeme ning lihtsustades võimalikult paljude inimeste jaoks juurdepääsu laenudele; |
| --- | --- |

36.

peab vajalikuks, et need riigid järgiksid kaubanduspoliitikat, mis võib ergutada kodumaiste erainvesteeringute kasutamist, eelkõige kaasajastades finants- ja pangandussüsteeme ning lihtsustades võimalikult paljude inimeste jaoks juurdepääsu laenudele;

| 37. | rõhutab Vahemere mõlema kalda ettevõtete vahelise dialoogi olulisust kaubavahetuse ja investeeringute suurendamisel; |
| --- | --- |

37.

rõhutab Vahemere mõlema kalda ettevõtete vahelise dialoogi olulisust kaubavahetuse ja investeeringute suurendamisel;

Päritolureeglid ja päritolu kumulatsioon

| 38. | väljendab heameelt üleeuroopalise päritolu kumulatsiooni süsteemi laiendamise üle kõigisse Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidesse; usub, et see võib anda Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele juurdepääsu avarale majandusruumile, mis hõlmab lisaks Euroopa - Vahemere piirkonnale ka EFTA ning Kesk- ja Ida-Euroopa riike; palub täielikult järgida Palestiina omavalitsuse üleskutset tagada, et okupeeritud aladel toodetud kaubad oleksid päritolureeglite raames identifitseeritavad; |
| --- | --- |

38.

väljendab heameelt üleeuroopalise päritolu kumulatsiooni süsteemi laiendamise üle kõigisse Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidesse; usub, et see võib anda Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele juurdepääsu avarale majandusruumile, mis hõlmab lisaks Euroopa - Vahemere piirkonnale ka EFTA ning Kesk- ja Ida-Euroopa riike; palub täielikult järgida Palestiina omavalitsuse üleskutset tagada, et okupeeritud aladel toodetud kaubad oleksid päritolureeglite raames identifitseeritavad;

| 39. | palub seetõttu Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel võtta esimesel võimalusel vastu kogu Euroopa ja Vahemere piirkonna protokollid, mis käsitlevad päritolureegleid nende riikide ning ELi ja teiste Euroopa - Vahemere partnerite vaheliste vastavate lepingute raames, et kumulatiivne üleeuroopaline mõju oleks võimalikult suur protokolle kogu piirkonnas kohaldades; |
| --- | --- |

39.

palub seetõttu Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel võtta esimesel võimalusel vastu kogu Euroopa ja Vahemere piirkonna protokollid, mis käsitlevad päritolureegleid nende riikide ning ELi ja teiste Euroopa - Vahemere partnerite vaheliste vastavate lepingute raames, et kumulatiivne üleeuroopaline mõju oleks võimalikult suur protokolle kogu piirkonnas kohaldades;

| 40. | palub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel viia kiiresti ellu päritolureegleid käsitlevad koolitus-, teabe- ja teadlikkuse suurendamise programmid ja tagada komisjoni abiga piisav koolitus ettevõtjatele ja tolliametnikele; |
| --- | --- |

40.

palub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel viia kiiresti ellu päritolureegleid käsitlevad koolitus-, teabe- ja teadlikkuse suurendamise programmid ja tagada komisjoni abiga piisav koolitus ettevõtjatele ja tolliametnikele;

| 41. | palub komisjonil kooskõlas kriteeriumidega, mis on sätestatud tema teatises pealkirjaga: „Sooduskaubanduse korra päritolureeglid - Tulevikuorientiirid” (KOM(2005)0100)) ning arvestades kaubanduse peadirektoraadi ja arengu peadirektoraadi poolt pärast 2005. aasta rohelise raamatu avaldamist tellitud kahte uurimust kaaluda põhjalikult nende reeglite uuendamist (lihtsustamist ja paindlikumaks muutmist) ning vajadust tõhustada järelevalvet nende kohaldamise üle, et vältida soodustuste kuritarvitamist; loodab eelkõige seda, et uued eeskirjad tagavad nende reeglite järgimise ja Euroopa - Vahemere piirkonna ees võetud kohustuste täitmise; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil kooskõlas kriteeriumidega, mis on sätestatud tema teatises pealkirjaga: „Sooduskaubanduse korra päritolureeglid - Tulevikuorientiirid” (KOM(2005)0100)) ning arvestades kaubanduse peadirektoraadi ja arengu peadirektoraadi poolt pärast 2005. aasta rohelise raamatu avaldamist tellitud kahte uurimust kaaluda põhjalikult nende reeglite uuendamist (lihtsustamist ja paindlikumaks muutmist) ning vajadust tõhustada järelevalvet nende kohaldamise üle, et vältida soodustuste kuritarvitamist; loodab eelkõige seda, et uued eeskirjad tagavad nende reeglite järgimise ja Euroopa - Vahemere piirkonna ees võetud kohustuste täitmise;

Põllumajandus

| 42. | on seisukohal, et põllumajandusturgude avamine tuleb määratleda ühiselt ning seda tuleb läbi viia järk-järgult ja asümmeetriliselt, jättes võimaluse teha teatava arvu erandeid ja valida erinevate ajakavade vahel ning võttes arvesse nii ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ühiseid väljavaateid selle sektori jaoks kui ka erinevate riikide põllumajandussektorite erinevusi ja eriomadusi; rõhutab ka selle sektori majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide jaoks ning vajadust vältida maapiirkondade elanike vaesumist, mis põhjustab väljarännet maapiirkondadest ja asustustiheduse suurenemist niigi ülerahvastatud linnakeskustes ja eriti rannikulinnades; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et põllumajandusturgude avamine tuleb määratleda ühiselt ning seda tuleb läbi viia järk-järgult ja asümmeetriliselt, jättes võimaluse teha teatava arvu erandeid ja valida erinevate ajakavade vahel ning võttes arvesse nii ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ühiseid väljavaateid selle sektori jaoks kui ka erinevate riikide põllumajandussektorite erinevusi ja eriomadusi; rõhutab ka selle sektori majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide jaoks ning vajadust vältida maapiirkondade elanike vaesumist, mis põhjustab väljarännet maapiirkondadest ja asustustiheduse suurenemist niigi ülerahvastatud linnakeskustes ja eriti rannikulinnades;

| 43. | palub komisjonil ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide valitsustel pidada esmatähtsaks algatusi, mille eesmärk on Vahemere piirkonna primaarsektori moderniseerimine ja säästev areng, et parandada elutingimusi ning luua maapiirkondades uusi töökohti põllumajanduses ja muudes sektorites; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide valitsustel pidada esmatähtsaks algatusi, mille eesmärk on Vahemere piirkonna primaarsektori moderniseerimine ja säästev areng, et parandada elutingimusi ning luua maapiirkondades uusi töökohti põllumajanduses ja muudes sektorites;

| 44. | kutsub üles looma tehnilise abi ja inimressursside koolituse integreeritud süsteemi; rõhutab, et ELi põllumajandusmeetmed selles piirkonnas peavad aitama määratleda elujõulist veepoliitikat, kaitsta keskkonda, bioloogilist mitmekesisust, pinnast ja selle viljakust, tagada toiduga isevarustamist ja väärtustada tüüpilisi piirkondlikke tooteid; kinnitab oma toetust Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide poolt põllumajandusliku tootmise mitmekesistamiseks rakendatavale poliitikale; |
| --- | --- |

44.

kutsub üles looma tehnilise abi ja inimressursside koolituse integreeritud süsteemi; rõhutab, et ELi põllumajandusmeetmed selles piirkonnas peavad aitama määratleda elujõulist veepoliitikat, kaitsta keskkonda, bioloogilist mitmekesisust, pinnast ja selle viljakust, tagada toiduga isevarustamist ja väärtustada tüüpilisi piirkondlikke tooteid; kinnitab oma toetust Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide poolt põllumajandusliku tootmise mitmekesistamiseks rakendatavale poliitikale;

| 45. | on seisukohal, et kohalike oludega sobivat peamiselt väikesemahulise põllumajanduse edendamist, mis parandab keskkonda ja seega ka maapiirkonna elanike majanduslikku olukorda ja tervist, ei ole võimalik saavutada ainult põllumajandustoodete turulepääsu liberaliseerimisega; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et kohalike oludega sobivat peamiselt väikesemahulise põllumajanduse edendamist, mis parandab keskkonda ja seega ka maapiirkonna elanike majanduslikku olukorda ja tervist, ei ole võimalik saavutada ainult põllumajandustoodete turulepääsu liberaliseerimisega;

| 46. | on seetõttu seisukohal, et igasugune turgude avamine Euroopa Liidu ja Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel peab toimuma järk-järgult, kvaliteedile keskendudes ja mõõdukalt, võttes arvesse põllumajandusettevõtete struktuuri, põllumajanduspoliitikat ja Vahemere kummalgi kaldal toimuvaid reforme; rõhutab lisaks, et turule pääsemise läbirääkimisi ei või pidada üldistena, vaid iga üksiku juhtumi ja toote suhtes eraldi ning arvestades vajadust kaitsta niinimetatud tundlikke tooteid, mis tuleks jätta välja täielikust liberaliseerimisest, et vältida korvamatu kahju tekitamist kohalikele tootjatele; |
| --- | --- |

46.

on seetõttu seisukohal, et igasugune turgude avamine Euroopa Liidu ja Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel peab toimuma järk-järgult, kvaliteedile keskendudes ja mõõdukalt, võttes arvesse põllumajandusettevõtete struktuuri, põllumajanduspoliitikat ja Vahemere kummalgi kaldal toimuvaid reforme; rõhutab lisaks, et turule pääsemise läbirääkimisi ei või pidada üldistena, vaid iga üksiku juhtumi ja toote suhtes eraldi ning arvestades vajadust kaitsta niinimetatud tundlikke tooteid, mis tuleks jätta välja täielikust liberaliseerimisest, et vältida korvamatu kahju tekitamist kohalikele tootjatele;

| 47. | tuletab meelde, et mitmed Vahemeremaad on väljendanud soovi säilitada oma ühenduse turuga seotud kaubandussoodustusi; on seisukohal, et selline soodustustel põhinev ja asümmeetriline süsteem ei sobi kokku põllumajandussektori üldise liberaliseerimisega; rõhutab ka kõigi Vahemere piirkonna riikide vastastikust huvi oma vastavatel turgudel teatavate pakkumise kontrollimise vahendite säilitamise suhtes; |
| --- | --- |

47.

tuletab meelde, et mitmed Vahemeremaad on väljendanud soovi säilitada oma ühenduse turuga seotud kaubandussoodustusi; on seisukohal, et selline soodustustel põhinev ja asümmeetriline süsteem ei sobi kokku põllumajandussektori üldise liberaliseerimisega; rõhutab ka kõigi Vahemere piirkonna riikide vastastikust huvi oma vastavatel turgudel teatavate pakkumise kontrollimise vahendite säilitamise suhtes;

| 48. | kutsub kõiki Euroopa - Vahemere põllumajandussektori ühiskondlik-kutsealaseid huvirühmi soodustama koostööd üksteist täiendavates sektorites, edendades Vahemere põhja- ja lõunakalda riikide toodete vastastikust täiendavust ning (kui võimalik) Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide omavahelist toodete täiendavust; toob näiteks veinitööstuse või puuvilja- ja köögiviljasektori, mille puhul võib mõlemal pool Vahemerd toodetud toodang aidata luua komplekssemat ja tarbijale atraktiivsemat kaubanduslikku pakkumist; |
| --- | --- |

48.

kutsub kõiki Euroopa - Vahemere põllumajandussektori ühiskondlik-kutsealaseid huvirühmi soodustama koostööd üksteist täiendavates sektorites, edendades Vahemere põhja- ja lõunakalda riikide toodete vastastikust täiendavust ning (kui võimalik) Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide omavahelist toodete täiendavust; toob näiteks veinitööstuse või puuvilja- ja köögiviljasektori, mille puhul võib mõlemal pool Vahemerd toodetud toodang aidata luua komplekssemat ja tarbijale atraktiivsemat kaubanduslikku pakkumist;

| 49. | rõhutab selles valguses huvi arendada koos Euroopa - Vahemere ühist, kontrollitud päritolunimetustel põhinevat tootemärgistuspoliitikat, mis peab olema piisavalt vastavuses praegu Euroopa Liidus kohaldatavate kontrollitud päritolunimetustel ja mahepõllunduse sertifikaadil põhinevate eeskirjadega, ning rõhutab vajadust tagada tootmismeetodite jälgitavus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

49.

rõhutab selles valguses huvi arendada koos Euroopa - Vahemere ühist, kontrollitud päritolunimetustel põhinevat tootemärgistuspoliitikat, mis peab olema piisavalt vastavuses praegu Euroopa Liidus kohaldatavate kontrollitud päritolunimetustel ja mahepõllunduse sertifikaadil põhinevate eeskirjadega, ning rõhutab vajadust tagada tootmismeetodite jälgitavus ja läbipaistvus;

| 50. | on veendunud, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides saaksid turgude liberaliseerimisest kasu eelkõige suured mehhaniseeritud põllumajandus ettevõtted, mis saavad praegugi abi garantiifondidest; kutsub Euroopa - Vahemere partnerluse institutsioonilisi osapooli parandama väiketootjate juurdepääsu laenudele ning looma süsteemi toetuste tasakaalustatud suunamiseks väikeettevõtjatele, kes moodustavad valdava enamuse nendes riikides põllumajanduses tegutsevast rahvastikust ning kes on Euroopa Liiduga konkureerimise esimesteks ohvriteks, ning pikaajalises plaanis asendama vana hüvitamise ja abisüsteemi uue säästva põllumajandustootmise ja väikestesse toiduainetööstustesse investeerimise abisüsteemiga, et tugevdada tootmise mitmekesistamise, kohaliku turustamise ning eriomadustega toodete kaudu maapiirkondade majanduse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

50.

on veendunud, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides saaksid turgude liberaliseerimisest kasu eelkõige suured mehhaniseeritud põllumajandus ettevõtted, mis saavad praegugi abi garantiifondidest; kutsub Euroopa - Vahemere partnerluse institutsioonilisi osapooli parandama väiketootjate juurdepääsu laenudele ning looma süsteemi toetuste tasakaalustatud suunamiseks väikeettevõtjatele, kes moodustavad valdava enamuse nendes riikides põllumajanduses tegutsevast rahvastikust ning kes on Euroopa Liiduga konkureerimise esimesteks ohvriteks, ning pikaajalises plaanis asendama vana hüvitamise ja abisüsteemi uue säästva põllumajandustootmise ja väikestesse toiduainetööstustesse investeerimise abisüsteemiga, et tugevdada tootmise mitmekesistamise, kohaliku turustamise ning eriomadustega toodete kaudu maapiirkondade majanduse konkurentsivõimet;

| 51. | kutsub üles kaaluma sellise põllumajanduspoliitika rakendamist, mis integreeriks tõeliselt Vahemere mõlema kalda riigid, pidades kaubanduslikest kaalutlustest tähtsamaks Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide suuremat toiduainetega kindlustatust, ning kalanduse korraldamise ja veemajanduse kooskõlastamist; |
| --- | --- |

51.

kutsub üles kaaluma sellise põllumajanduspoliitika rakendamist, mis integreeriks tõeliselt Vahemere mõlema kalda riigid, pidades kaubanduslikest kaalutlustest tähtsamaks Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide suuremat toiduainetega kindlustatust, ning kalanduse korraldamise ja veemajanduse kooskõlastamist;

Tehnilised normid ja standardid, intellektuaalomand, konkurents

| 52. | on seisukohal, et ühtlustatud õiguslik raamistik ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel võimaldaks kaubanduse laiendamist ja tugevdamist selgel alusel, soodustades eriti paremat läbipaistvust ja ausamat konkurentsi; on veendunud, et ühtlustamine või vähemalt kooskõla standardite valdkonnas soodustaks ka lõuna-lõuna suunal toimuva kaubavahetuse arengut; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et ühtlustatud õiguslik raamistik ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel võimaldaks kaubanduse laiendamist ja tugevdamist selgel alusel, soodustades eriti paremat läbipaistvust ja ausamat konkurentsi; on veendunud, et ühtlustamine või vähemalt kooskõla standardite valdkonnas soodustaks ka lõuna-lõuna suunal toimuva kaubavahetuse arengut;

| 53. | rõhutab, et on oluline pakkuda asjakohaseid majanduslikke stiimuleid ja tehnilist abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kellel on raskusi assotsiatsioonilepingutes väljapakutud standardite ühtlustamisest tulenevate kulude arvessevõtmisega; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et on oluline pakkuda asjakohaseid majanduslikke stiimuleid ja tehnilist abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kellel on raskusi assotsiatsioonilepingutes väljapakutud standardite ühtlustamisest tulenevate kulude arvessevõtmisega;

| 54. | palub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel välja töötada ja kohaldada rahvusvahelistele standarditele vastavaid intellektuaalomandit käsitlevaid õigusakte, mis ergutaksid innovatsiooni ja loometegevust ning oleksid piisavalt paindlikud, et vastata kõnealuste riikide nõuetele ja eriomadustele; palub komisjonil intellektuaalomandit käsitlevate õigusaktidega seoses mitte lasta Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel võtta olemasolevates intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektides nõutavatest kohustustest rangemaid kohustusi; |
| --- | --- |

54.

palub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel välja töötada ja kohaldada rahvusvahelistele standarditele vastavaid intellektuaalomandit käsitlevaid õigusakte, mis ergutaksid innovatsiooni ja loometegevust ning oleksid piisavalt paindlikud, et vastata kõnealuste riikide nõuetele ja eriomadustele; palub komisjonil intellektuaalomandit käsitlevate õigusaktidega seoses mitte lasta Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel võtta olemasolevates intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektides nõutavatest kohustustest rangemaid kohustusi;

Teenused

| 55. | on veendunud, et igasugune teenuste liberaliseerimine Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomise raames võib toimuda vaid Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidega kooskõlastatud alusel, andes neile õiguse viia oma majanduse tundlike ja habraste sektorite avamine läbi järkjärgult ning seda kontrollida; |
| --- | --- |

55.

on veendunud, et igasugune teenuste liberaliseerimine Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomise raames võib toimuda vaid Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidega kooskõlastatud alusel, andes neile õiguse viia oma majanduse tundlike ja habraste sektorite avamine läbi järkjärgult ning seda kontrollida;

| 56. | peab teenindussektorit vabakaubanduspiirkonna edu seisukohalt väga oluliseks; märgib, et teenindussektor on Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide majandusele äärmiselt tähtis ning annab ligikaudu 50 % Egiptuse, Maroko ja Süüria SKTst, 60 % Tuneesia SKTst ning enam kui 70 % Jordaania ja Liibanoni SKTst; |
| --- | --- |

56.

peab teenindussektorit vabakaubanduspiirkonna edu seisukohalt väga oluliseks; märgib, et teenindussektor on Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide majandusele äärmiselt tähtis ning annab ligikaudu 50 % Egiptuse, Maroko ja Süüria SKTst, 60 % Tuneesia SKTst ning enam kui 70 % Jordaania ja Liibanoni SKTst;

| 57. | rõhutab samas, et järkjärguline liberaliseerimine teenuste valdkonnas, mis on Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide majanduse jaoks eriti oluline sektor, toob kasu nende majanduse arengule, aidates parandada infrastruktuure ning tehnoloogia ja oskusteabe siiret ja tõsta oma kodanikele osutatavate teenuste taset; on seetõttu seisukohal, et teenustesektorit käsitlevad läbirääkimised peavad toimuma käsikäes kaubavahetust käsitlevate läbirääkimistega; |
| --- | --- |

57.

rõhutab samas, et järkjärguline liberaliseerimine teenuste valdkonnas, mis on Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide majanduse jaoks eriti oluline sektor, toob kasu nende majanduse arengule, aidates parandada infrastruktuure ning tehnoloogia ja oskusteabe siiret ja tõsta oma kodanikele osutatavate teenuste taset; on seetõttu seisukohal, et teenustesektorit käsitlevad läbirääkimised peavad toimuma käsikäes kaubavahetust käsitlevate läbirääkimistega;

| 58. | võtab teadmiseks teenuskaubanduse ja investeeringute liberaliseerimise läbirääkimiste ametliku avamise 2006. aasta märtsis ELi ning mõnede Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel toimunud 5. Euroopa - Vahemere kaubandusministrite konverentsil; |
| --- | --- |

58.

võtab teadmiseks teenuskaubanduse ja investeeringute liberaliseerimise läbirääkimiste ametliku avamise 2006. aasta märtsis ELi ning mõnede Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel toimunud 5. Euroopa - Vahemere kaubandusministrite konverentsil;

| 59. | palub komisjonil jätkata Marrakechis alustatud läbirääkimisi ja viia need lõpule teenuste valdkonnas teatavate Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidega, hõlmates kõiki viise ja sektoreid ning kooskõlas sellega, mida nad WTO teenuskaubanduse üldlepingu raames kokku leppisid, ning vastata positiivsetele pakkumistele, võttes arvesse teenindustöötajate vaba liikumise paremaid võimalusi puudutavaid ELi sätteid (teenuskaubanduse üldlepingu IV osa); |
| --- | --- |

59.

palub komisjonil jätkata Marrakechis alustatud läbirääkimisi ja viia need lõpule teenuste valdkonnas teatavate Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidega, hõlmates kõiki viise ja sektoreid ning kooskõlas sellega, mida nad WTO teenuskaubanduse üldlepingu raames kokku leppisid, ning vastata positiivsetele pakkumistele, võttes arvesse teenindustöötajate vaba liikumise paremaid võimalusi puudutavaid ELi sätteid (teenuskaubanduse üldlepingu IV osa);

| 60. | on seisukohal, et tuleb teha vahet kaubanduslike teenuste ja avalike teenuste vahel; rõhutab vajadust hoida avalikud teenused väljaspool läbirääkimiste raamistikku, eriti kui need puudutavad elanike põhivajadusi ja võimaldavad juurdepääsu peamistele üldkasutatavatele hüvedele, nagu tervishoid, haridus, joogivesi ja energia, ning hüvedele, millel on oluline osa kultuurilises identiteedis, nagu audiovisuaalteenused; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et tuleb teha vahet kaubanduslike teenuste ja avalike teenuste vahel; rõhutab vajadust hoida avalikud teenused väljaspool läbirääkimiste raamistikku, eriti kui need puudutavad elanike põhivajadusi ja võimaldavad juurdepääsu peamistele üldkasutatavatele hüvedele, nagu tervishoid, haridus, joogivesi ja energia, ning hüvedele, millel on oluline osa kultuurilises identiteedis, nagu audiovisuaalteenused;

Transport

| 61. | on veendunud, et kaasaegsel võrkude vastastikusel ühendamisel põhineva Euroopa - Vahemere transpordivõrgu areng ja ühise strateegia väljatöötamine tõhusama koostöö, kooskõlastamise ja arengu tagamiseks on vabakaubandusala edu peamine eeldus; peab äärmiselt oluliseks, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide transpordivõrkude koostalitlusvõime üleeuroopaliste transpordivõrkudega oleks suurem ning et need riigid võiksid osaleda edasiste esmatähtsate projektide otsustamisel ja elluviimisel; palub sellega seoses kaaluda esmajärjekorras mereteede ajakohastamise võimalusi ja vähendada mereveoteenustega seonduvaid kulusid; |
| --- | --- |

61.

on veendunud, et kaasaegsel võrkude vastastikusel ühendamisel põhineva Euroopa - Vahemere transpordivõrgu areng ja ühise strateegia väljatöötamine tõhusama koostöö, kooskõlastamise ja arengu tagamiseks on vabakaubandusala edu peamine eeldus; peab äärmiselt oluliseks, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide transpordivõrkude koostalitlusvõime üleeuroopaliste transpordivõrkudega oleks suurem ning et need riigid võiksid osaleda edasiste esmatähtsate projektide otsustamisel ja elluviimisel; palub sellega seoses kaaluda esmajärjekorras mereteede ajakohastamise võimalusi ja vähendada mereveoteenustega seonduvaid kulusid;

| 62. | palub komisjonil ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel teha kättesaadavaks piisavalt rahalisi vahendeid infrastruktuuri moderniseerimiseks, pöörates erilist tähelepanu logistikasektorile, ning viia läbi vajalikud reformid sektori konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks muutmiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse piirkonna geograafilist asukohta, mis on Euroopa ja Aasia (sealhulgas eelkõige Hiina ja India) vahelise kaubavahetuse loomulik transiidipunkt; |
| --- | --- |

62.

palub komisjonil ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel teha kättesaadavaks piisavalt rahalisi vahendeid infrastruktuuri moderniseerimiseks, pöörates erilist tähelepanu logistikasektorile, ning viia läbi vajalikud reformid sektori konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks muutmiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse piirkonna geograafilist asukohta, mis on Euroopa ja Aasia (sealhulgas eelkõige Hiina ja India) vahelise kaubavahetuse loomulik transiidipunkt;

| 63. | palub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel koos komisjoniga muuta maantee- ja sadamasektor tõhusamaks, et vähendada väga suuri logistika- ja transpordikulusid, mis kahandavad piirkonna tööstus- ja põllumajandustoodete ekspordi konkurentsivõimet; palub mõelda ka õhutranspordi sektori üle, eriti seoses õhuveoteenustega; |
| --- | --- |

63.

palub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel koos komisjoniga muuta maantee- ja sadamasektor tõhusamaks, et vähendada väga suuri logistika- ja transpordikulusid, mis kahandavad piirkonna tööstus- ja põllumajandustoodete ekspordi konkurentsivõimet; palub mõelda ka õhutranspordi sektori üle, eriti seoses õhuveoteenustega;

| 64. | ootab huviga peamiste üleeuroopaliste transporditeede Vahemere piirkonda laiendamist käsitleva nõukogu teatise eelseisvat vastuvõtmist, arvestades vajadust võtta meetmeid transpordivoogude ümbersuunamiseks kõnealuse piirkonna huvides; |
| --- | --- |

64.

ootab huviga peamiste üleeuroopaliste transporditeede Vahemere piirkonda laiendamist käsitleva nõukogu teatise eelseisvat vastuvõtmist, arvestades vajadust võtta meetmeid transpordivoogude ümbersuunamiseks kõnealuse piirkonna huvides;

Energia

| 65. | märgib, et enamik Barcelona protsessi riikidest sõltub üha enam välistest energiaallikatest, eriti nafta ja gaasi osas, ning et suurenev nõudlus avaldab veelgi enam survet olemasolevatele tarnekanalitele; on seda arvestades veendunud, et on oluline seada sisse Vahemere piirkonna riikide vaheline tõhus koostöö energiavarustuse valdkonnas; |
| --- | --- |

65.

märgib, et enamik Barcelona protsessi riikidest sõltub üha enam välistest energiaallikatest, eriti nafta ja gaasi osas, ning et suurenev nõudlus avaldab veelgi enam survet olemasolevatele tarnekanalitele; on seda arvestades veendunud, et on oluline seada sisse Vahemere piirkonna riikide vaheline tõhus koostöö energiavarustuse valdkonnas;

| 66. | nõuab, et tõelise Euroopa -Vahemere energiaturu loomisele antaks keskne roll; on seisukohal, et hiljutise nafta- ja gaasihindade tõusu valguses on ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide jaoks, kellel ei ole energiaallikaid, oluline teha kooskõlastatud jõupingutusi, et anda uus hoog dialoogile energiat tootvate riikidega, vältides samas võimaluste piires ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide huve kahjustavate kahepoolsete kokkulepete sõlmimist; märgib huviga 20. ja 21. novembril 2006 toimunud energiaalase välispoliitika konverentsil komisjoni poolt väljendatud soovi anda Põhja-Aafrikale ja Lähis-Idale oluline osa oma energiaalases välispoliitikas, ning nõuab, et sellise avaldustega kaasneksid konkreetsed meetmed; |
| --- | --- |

66.

nõuab, et tõelise Euroopa -Vahemere energiaturu loomisele antaks keskne roll; on seisukohal, et hiljutise nafta- ja gaasihindade tõusu valguses on ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide jaoks, kellel ei ole energiaallikaid, oluline teha kooskõlastatud jõupingutusi, et anda uus hoog dialoogile energiat tootvate riikidega, vältides samas võimaluste piires ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide huve kahjustavate kahepoolsete kokkulepete sõlmimist; märgib huviga 20. ja 21. novembril 2006 toimunud energiaalase välispoliitika konverentsil komisjoni poolt väljendatud soovi anda Põhja-Aafrikale ja Lähis-Idale oluline osa oma energiaalases välispoliitikas, ning nõuab, et sellise avaldustega kaasneksid konkreetsed meetmed;

| 67. | tervitab energiakoostöö käivitamist Vahemere piirkonnas REMEP-platvormi (Rome Euro-Mediterranean Energy Platform) raames; on seisukohal, et see platvorm võib kujuneda ühiseks lähtekohaks ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahelise koostöö tugevdamisel, võimaldades ellu viia olulisi piirkondlikke algatusi ning luues aluse muudele ühist huvi pakkuvatele tegevustele, mille kohta võidakse otsuseid teha; |
| --- | --- |

67.

tervitab energiakoostöö käivitamist Vahemere piirkonnas REMEP-platvormi (Rome Euro-Mediterranean Energy Platform) raames; on seisukohal, et see platvorm võib kujuneda ühiseks lähtekohaks ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahelise koostöö tugevdamisel, võimaldades ellu viia olulisi piirkondlikke algatusi ning luues aluse muudele ühist huvi pakkuvatele tegevustele, mille kohta võidakse otsuseid teha;

| 68. | tunneb heameelt selliste oluliste allpiirkondlike projektide käivitamise üle nagu Magribi riikide elektrituru järkjärguline integreerumine ELi elektrituruga, Mašriki piirkonna gaasiturgude integreerumine ning Medgazi ja Araabia gaasijuhtmete ehitamine; |
| --- | --- |

68.

tunneb heameelt selliste oluliste allpiirkondlike projektide käivitamise üle nagu Magribi riikide elektrituru järkjärguline integreerumine ELi elektrituruga, Mašriki piirkonna gaasiturgude integreerumine ning Medgazi ja Araabia gaasijuhtmete ehitamine;

| 69. | kutsub komisjoni, ELi liikmesriike ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles uurima võimalusi uute kahe- ja mitmepoolse koostöö vormide kasutamiseks energiasektoris, eelkõige seoses energiatõhususe suurendamise meetmete kehtestamisega; kutsub samuti üles Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike rakendama poliitikat, mis ergutaks taastuvate energiaallikate arendamist ja keskkonnakaitset (naftatöötlus ja ohud, mis tulenevad süsivesiniku transportimisest Vahemerel); |
| --- | --- |

69.

kutsub komisjoni, ELi liikmesriike ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles uurima võimalusi uute kahe- ja mitmepoolse koostöö vormide kasutamiseks energiasektoris, eelkõige seoses energiatõhususe suurendamise meetmete kehtestamisega; kutsub samuti üles Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike rakendama poliitikat, mis ergutaks taastuvate energiaallikate arendamist ja keskkonnakaitset (naftatöötlus ja ohud, mis tulenevad süsivesiniku transportimisest Vahemerel);

| 70. | peab ELi ning nende Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide jaoks, kellel pole energiaressursse, oluliseks pidada strateegilist dialoogi taastuva energia suuremahulise tootmise toetamise võimaluste kohta ning anda Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele õigus osaleda ELi programmides, mis on seotud uurimis- ja arendustegevusega taastuva energia valdkonnas; |
| --- | --- |

70.

peab ELi ning nende Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide jaoks, kellel pole energiaressursse, oluliseks pidada strateegilist dialoogi taastuva energia suuremahulise tootmise toetamise võimaluste kohta ning anda Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele õigus osaleda ELi programmides, mis on seotud uurimis- ja arendustegevusega taastuva energia valdkonnas;

| 71. | rõhutab esimese põlvkonna biokütuste võimalikku rolli alternatiivse energiaallikana ja ka nende suurenenud konkurentsivõimet energiaturgudel; |
| --- | --- |

71.

rõhutab esimese põlvkonna biokütuste võimalikku rolli alternatiivse energiaallikana ja ka nende suurenenud konkurentsivõimet energiaturgudel;

Keskkond ja säästev areng

| 72. | väljendab heameelt „Horizon 2020” algatuse üle, mis käivitati 2005. aasta Barcelona tippkohtumisel ning mille eesmärk on vähendada piirkonna saastatuse taset, tehes kindlaks kõige olulisemad saasteallikad ja tegeldes nendega aastani 2020; rõhutab, et see algatus võib täiendada ja hoogustada 1995. aastal heaks kiidetud Vahemere säästva arengu strateegiat; |
| --- | --- |

72.

väljendab heameelt „Horizon 2020” algatuse üle, mis käivitati 2005. aasta Barcelona tippkohtumisel ning mille eesmärk on vähendada piirkonna saastatuse taset, tehes kindlaks kõige olulisemad saasteallikad ja tegeldes nendega aastani 2020; rõhutab, et see algatus võib täiendada ja hoogustada 1995. aastal heaks kiidetud Vahemere säästva arengu strateegiat;

| 73. | kutsub komisjoni ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles keskenduma tähtsaimale keskkonnaeesmärgile, milleks on Vahemere reostamise peatamine (eelkõige tööstusheitmete ja olmejäätmete vähendamise teel), luues samal ajal paremaid poliitilise ja finantskoostöö vorme, mis võimaldaksid piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning kodanikuühiskonna ja erasektori esindajate suuremat osalemist; kutsub samuti üles komisjoni hindama korrapäraselt nimetatud valdkonnas tehtud edusamme; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles keskenduma tähtsaimale keskkonnaeesmärgile, milleks on Vahemere reostamise peatamine (eelkõige tööstusheitmete ja olmejäätmete vähendamise teel), luues samal ajal paremaid poliitilise ja finantskoostöö vorme, mis võimaldaksid piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning kodanikuühiskonna ja erasektori esindajate suuremat osalemist; kutsub samuti üles komisjoni hindama korrapäraselt nimetatud valdkonnas tehtud edusamme;

| 74. | kutsub komisjoni üles keskenduma maismaalt lähtuva meresaaste allikaid käsitleva Barcelona protokolli täielikule rakendamisele kõigis Vahemere piirkonna riikides, eelkõige suurendades Vahemere keskkonna kaitse tehnilise abiprogrammi (METAP) rahastamist; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni üles keskenduma maismaalt lähtuva meresaaste allikaid käsitleva Barcelona protokolli täielikule rakendamisele kõigis Vahemere piirkonna riikides, eelkõige suurendades Vahemere keskkonna kaitse tehnilise abiprogrammi (METAP) rahastamist;

| 75. | on seisukohal, et see algatus väärib võimalikult laialdast avalikkusele tutvustamist ning see peaks saama Euroopa Parlamendi täieliku ja üksmeelse toetuse, arvestades selle olulist mõju mitte ainult piirkonna säästvale arengule (turism, kalandus, põllumajandus, juurdepääs veele), vaid ka piirnevate alade elatustasemele; |
| --- | --- |

75.

on seisukohal, et see algatus väärib võimalikult laialdast avalikkusele tutvustamist ning see peaks saama Euroopa Parlamendi täieliku ja üksmeelse toetuse, arvestades selle olulist mõju mitte ainult piirkonna säästvale arengule (turism, kalandus, põllumajandus, juurdepääs veele), vaid ka piirnevate alade elatustasemele;

Tööstus

| 76. | märgib murega, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid on välja arendanud madalatasemelise tehnoloogiaga valmistatud väikese lisandväärtusega toodetele spetsialiseerunud tööstuse, mis nõrgestab neid väliskonkurentsi ees; on seisukohal, et Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala õnnestumiseks on vajalik Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide konkurentsivõime suurenemine, ning kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles võtma otseseid meetmeid, et aidata ettevõtetel suurendada oma konkurentsivõimet võrreldes Euroopa ja Aasia tootjatega; |
| --- | --- |

76.

märgib murega, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid on välja arendanud madalatasemelise tehnoloogiaga valmistatud väikese lisandväärtusega toodetele spetsialiseerunud tööstuse, mis nõrgestab neid väliskonkurentsi ees; on seisukohal, et Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala õnnestumiseks on vajalik Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide konkurentsivõime suurenemine, ning kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles võtma otseseid meetmeid, et aidata ettevõtetel suurendada oma konkurentsivõimet võrreldes Euroopa ja Aasia tootjatega;

| 77. | nõuab, et tööstussektori liberaliseerimise ajakava kohandataks vastavalt majanduslikele ja sotsiaalsetele tingimustele (sealhulgas tööpuuduse tasemele) igas Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigis ning selle keskkonnamõjule; |
| --- | --- |

77.

nõuab, et tööstussektori liberaliseerimise ajakava kohandataks vastavalt majanduslikele ja sotsiaalsetele tingimustele (sealhulgas tööpuuduse tasemele) igas Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigis ning selle keskkonnamõjule;

| 78. | kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles kehtestama tööstuse valdkonna regionaalpoliitikaid, mis võimaldaksid suuremaid mastaabisääste ja tõhusamat arengustrateegiat, kus võetakse arvesse piirkonna väga väikeseid ettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid; kutsub komisjoni ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike edendama väga väikeseid ettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, arendades toimivaid finantsteenuseid ning osutades tehnilist ja haldusabi, et võimaldada neil suurendada oma konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

78.

kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles kehtestama tööstuse valdkonna regionaalpoliitikaid, mis võimaldaksid suuremaid mastaabisääste ja tõhusamat arengustrateegiat, kus võetakse arvesse piirkonna väga väikeseid ettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid; kutsub komisjoni ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike edendama väga väikeseid ettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, arendades toimivaid finantsteenuseid ning osutades tehnilist ja haldusabi, et võimaldada neil suurendada oma konkurentsivõimet;

| 79. | samuti kutsub komisjoni ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike osalema ühistegevuses, mille eesmärk on a) haldusmenetluste lihtsustamine, b) suurema esindatuse tagamine erialastes, äri- ja kutseühingutes, c) kaubandusteabele juurdepääsu võimaldamine, d) ettevõtjatele tehnilise abi ja tugiteenuste pakkumine ning e) elukestva õppe pakkumine; |
| --- | --- |

79.

samuti kutsub komisjoni ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike osalema ühistegevuses, mille eesmärk on a) haldusmenetluste lihtsustamine, b) suurema esindatuse tagamine erialastes, äri- ja kutseühingutes, c) kaubandusteabele juurdepääsu võimaldamine, d) ettevõtjatele tehnilise abi ja tugiteenuste pakkumine ning e) elukestva õppe pakkumine;

Tekstiilisektor

| 80. | on jätkuvalt mures tagajärgede pärast, mida tekstiili- ja rõivakaubanduse kokkuleppe aegumine 1. jaanuaril 2005 ja kvootide kaotamine on kaasa toonud Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ning ELi tekstiili- ja rõivatööstuse sektorile; juhib tähelepanu sellele, et nimetatud sektor on äärmiselt oluline paljude Vahemere lõuna- ja idapiirkonna ning mõnede Euroopa riikide majandusele; rõhutab, et komisjoni toetusel kõnealuse sektori konkurentsivõimet suurendava programmi rakendamine täidaks soovitud eesmärki; |
| --- | --- |

80.

on jätkuvalt mures tagajärgede pärast, mida tekstiili- ja rõivakaubanduse kokkuleppe aegumine 1. jaanuaril 2005 ja kvootide kaotamine on kaasa toonud Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ning ELi tekstiili- ja rõivatööstuse sektorile; juhib tähelepanu sellele, et nimetatud sektor on äärmiselt oluline paljude Vahemere lõuna- ja idapiirkonna ning mõnede Euroopa riikide majandusele; rõhutab, et komisjoni toetusel kõnealuse sektori konkurentsivõimet suurendava programmi rakendamine täidaks soovitud eesmärki;

| 81. | on seisukohal, et tekstiilisektori raskustel on paratamatult negatiivsed tagajärjed ka ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide majandusele ning kaudselt vabakaubandusala loomisele; on arvamusel, et koostades ELi uut kaubandus- ja investeerimisstrateegiat Hiina suhtes ja üldisemalt Euroopa kaubanduspoliitikat Aasia suhtes, tuleks arvesse võtta ka nende dokumentide võimalikku mõju Vahemere lõuna- ja idapiirkonna ning ELi riikidele; |
| --- | --- |

81.

on seisukohal, et tekstiilisektori raskustel on paratamatult negatiivsed tagajärjed ka ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide majandusele ning kaudselt vabakaubandusala loomisele; on arvamusel, et koostades ELi uut kaubandus- ja investeerimisstrateegiat Hiina suhtes ja üldisemalt Euroopa kaubanduspoliitikat Aasia suhtes, tuleks arvesse võtta ka nende dokumentide võimalikku mõju Vahemere lõuna- ja idapiirkonna ning ELi riikidele;

| 82. | kutsub komisjoni üles algatama tihedas koostöös liikmesriikide ja erasektoriga ajutisi abiprogramme, et aidata suurendada nende riikide tekstiilitööstuse konkurentsivõimet ja tugevdada nende olemasolevaid sidemeid ühenduse tootjatega; |
| --- | --- |

82.

kutsub komisjoni üles algatama tihedas koostöös liikmesriikide ja erasektoriga ajutisi abiprogramme, et aidata suurendada nende riikide tekstiilitööstuse konkurentsivõimet ja tugevdada nende olemasolevaid sidemeid ühenduse tootjatega;

| 83. | on seisukohal, et praegused raskused on võimalik ületada sektori ümberkorraldamisega, võimaldamaks ära kasutada Euroopa turgude lähedust, keskendudes keskmise ja kõrge kvaliteediga toodangule, mis toimetatakse kätte (ja mille varusid täiendatakse) kiiremini ja konkurentsivõimeliste hindadega; |
| --- | --- |

83.

on seisukohal, et praegused raskused on võimalik ületada sektori ümberkorraldamisega, võimaldamaks ära kasutada Euroopa turgude lähedust, keskendudes keskmise ja kõrge kvaliteediga toodangule, mis toimetatakse kätte (ja mille varusid täiendatakse) kiiremini ja konkurentsivõimeliste hindadega;

| 84. | toetab Euroopa - Vahemere piirkonna tootmisala loomist, mis on mitte ainult Vahemere lõunapiirkonna, vaid ka põhjapiirkonna võimalus piirkondlike takistustega võitlemiseks ja tagamiseks, et tööstuslikku panust ja tööhõivet on võimalik säilitada; arvab, et EL peab seda eesmärki silmas pidades määrama eritoetuse uurimis-, innovatsiooni- ja koostööprogrammidele; |
| --- | --- |

84.

toetab Euroopa - Vahemere piirkonna tootmisala loomist, mis on mitte ainult Vahemere lõunapiirkonna, vaid ka põhjapiirkonna võimalus piirkondlike takistustega võitlemiseks ja tagamiseks, et tööstuslikku panust ja tööhõivet on võimalik säilitada; arvab, et EL peab seda eesmärki silmas pidades määrama eritoetuse uurimis-, innovatsiooni- ja koostööprogrammidele;

| 85. | toetab Euroopa - Vahemere piirkonna partnerlust, millega edendatakse sektori koostööd ja konkurentsivõimet läbi koolitust, uurimis- ja arendustegevust, tehnoloogilist innovatsiooni, hea tava levitamist ja turuteabe vahetamist kindlalt toetava proaktiivse poliitika kaudu; soovitab luua Euroopa - Vahemere piirkonna koolide, koolitusasutuste ning spetsiaalsete tekstiili- ja riidetööstuse tehniliste keskuste võrgustik, eesmärgiga edendada tehnilist partnerlust ning ühiseid koolitus- ja uurimisprogramme; |
| --- | --- |

85.

toetab Euroopa - Vahemere piirkonna partnerlust, millega edendatakse sektori koostööd ja konkurentsivõimet läbi koolitust, uurimis- ja arendustegevust, tehnoloogilist innovatsiooni, hea tava levitamist ja turuteabe vahetamist kindlalt toetava proaktiivse poliitika kaudu; soovitab luua Euroopa - Vahemere piirkonna koolide, koolitusasutuste ning spetsiaalsete tekstiili- ja riidetööstuse tehniliste keskuste võrgustik, eesmärgiga edendada tehnilist partnerlust ning ühiseid koolitus- ja uurimisprogramme;

| 86. | märgib, et keeruline juurdepääs rahastamisele ja teatud finantsinstrumentide sobimatu iseloom põhjustab sektori väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele endiselt märkimisväärseid raskusi; palub komisjonil esitada ettepanek nende puudujääkide ületamiseks ja ergutavate meetmete kehtestamiseks, mille eesmärk on säilitada osa tootmisahelast Euroopa - Vahemere piirkonna riikides; |
| --- | --- |

86.

märgib, et keeruline juurdepääs rahastamisele ja teatud finantsinstrumentide sobimatu iseloom põhjustab sektori väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele endiselt märkimisväärseid raskusi; palub komisjonil esitada ettepanek nende puudujääkide ületamiseks ja ergutavate meetmete kehtestamiseks, mille eesmärk on säilitada osa tootmisahelast Euroopa - Vahemere piirkonna riikides;

Teadus ja tehnoloogia

| 87. | on mures enamiku Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide haridussektori ja teadusuuringute aeglase arengu pärast; märgib, et vaatamata koolis käivate laste osakaalu vaieldamatule tõusule puudub jätkuvalt suhtlus tööturu ja haridussüsteemi vahel, mis mõjutab tõsiselt tootlikkust, tööjõu kvalifikatsiooni ja piirkonna arenguperspektiive üldiselt; |
| --- | --- |

87.

on mures enamiku Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide haridussektori ja teadusuuringute aeglase arengu pärast; märgib, et vaatamata koolis käivate laste osakaalu vaieldamatule tõusule puudub jätkuvalt suhtlus tööturu ja haridussüsteemi vahel, mis mõjutab tõsiselt tootlikkust, tööjõu kvalifikatsiooni ja piirkonna arenguperspektiive üldiselt;

| 88. | kutsub komisjoni ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles kehtestama meetmeid haridussüsteemi üldiseks tõhustamiseks, pöörama rohkem tähelepanu noorte rollile ning ergutama sagedasemaid vahetusi ülikoolide vahel ja lihtsustama naiste sisenemist tööturule spetsiaalsete koolitusprogrammide abil; rõhutab, et naiste suurem osalemine tööjõuturul on majandusarengu võtmetegur; tervitab Anna Lindhi Euroopa - Vahemere piirkonna kultuuridevahelise dialoogi fondi algatusi seoses Euroopa - Vahemere piirkonna koolide, Euroopa - Vahemere piirkonna noorte teadustöötajate, suveülikoolide ja vahetusprogrammidega, mis muudavad võimalikuks laiapõhjalisema dialoogi ja koostöö Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluses osalejate vahel; |
| --- | --- |

88.

kutsub komisjoni ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles kehtestama meetmeid haridussüsteemi üldiseks tõhustamiseks, pöörama rohkem tähelepanu noorte rollile ning ergutama sagedasemaid vahetusi ülikoolide vahel ja lihtsustama naiste sisenemist tööturule spetsiaalsete koolitusprogrammide abil; rõhutab, et naiste suurem osalemine tööjõuturul on majandusarengu võtmetegur; tervitab Anna Lindhi Euroopa - Vahemere piirkonna kultuuridevahelise dialoogi fondi algatusi seoses Euroopa - Vahemere piirkonna koolide, Euroopa - Vahemere piirkonna noorte teadustöötajate, suveülikoolide ja vahetusprogrammidega, mis muudavad võimalikuks laiapõhjalisema dialoogi ja koostöö Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluses osalejate vahel;

| 89. | kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles omistama suuremat tähtsust teadmistepõhisel majandusel rajanevale arengumudelile ja sellest tulenevalt suurendama teadusuuringute osakaalu SKTst; kutsub komisjoni üles osutama majandus- ja tehnilist abi; |
| --- | --- |

89.

kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles omistama suuremat tähtsust teadmistepõhisel majandusel rajanevale arengumudelile ja sellest tulenevalt suurendama teadusuuringute osakaalu SKTst; kutsub komisjoni üles osutama majandus- ja tehnilist abi;

| 90. | kutsub komisjoni üles toetama ülikoolidevahelist Euromesco võrgustikku, et tagada ülikoolide, uurimiskesksuste, laboratooriumide ja meditsiinikoolide vahel partnerlussuhete loomine institutsionaalsel tasandil, samuti et edendada nende institutsioonide teadustöötajate, õpetajate ja kraadiõppe üliõpilaste liikuvust ning et tugevdada ühiseid uurimisprogramme; |
| --- | --- |

90.

kutsub komisjoni üles toetama ülikoolidevahelist Euromesco võrgustikku, et tagada ülikoolide, uurimiskesksuste, laboratooriumide ja meditsiinikoolide vahel partnerlussuhete loomine institutsionaalsel tasandil, samuti et edendada nende institutsioonide teadustöötajate, õpetajate ja kraadiõppe üliõpilaste liikuvust ning et tugevdada ühiseid uurimisprogramme;

| 91. | kutsub komisjoni üles hindama olemasolevaid rahastamis- ja kavandamiskokkuleppeid, et edendada ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ühiseid projekte ja võimaldada nende riikide suuremal määral osalemist ühenduse teadusuuringute raamprogrammides; |
| --- | --- |

91.

kutsub komisjoni üles hindama olemasolevaid rahastamis- ja kavandamiskokkuleppeid, et edendada ELi ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ühiseid projekte ja võimaldada nende riikide suuremal määral osalemist ühenduse teadusuuringute raamprogrammides;

| 92. | rõhutab kutseõppe otsustavat tähtsust ettevõtjate arengus; on seisukohal, et kutseõppe tähtsus peaks peegelduma selliste programmide käivitamises, mille raames tegeldakse ettevõtjatel esinenud ja nende poolt tuvastatud probleemide ja nõudmistega; |
| --- | --- |

92.

rõhutab kutseõppe otsustavat tähtsust ettevõtjate arengus; on seisukohal, et kutseõppe tähtsus peaks peegelduma selliste programmide käivitamises, mille raames tegeldakse ettevõtjatel esinenud ja nende poolt tuvastatud probleemide ja nõudmistega;

Kaubandus ja areng

| 93. | rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika ei tohi olla vastuolus arengu- ja vaesuse vähendamise poliitika eesmärkidega, vaid peaks neid täiendama; juhib tähelepanu sellele, et enam kui 30 % Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide elanikest peab ära elama vähem kui kahe USA dollariga päevas; kutsub ELi üles investeerima spetsiaalsesse tegevuskavasse täieliku ja suhtelise vaesusega võitlemiseks Vahemere piirkonnas (Vahemere piirkonna aastatuhande eesmärgid) ning tagama arengut kaubanduse kaudu (Aid of Trade tüüpi programm Vahemere piirkonnale) paralleelselt vaesuse vähendamise programmidega; |
| --- | --- |

93.

rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika ei tohi olla vastuolus arengu- ja vaesuse vähendamise poliitika eesmärkidega, vaid peaks neid täiendama; juhib tähelepanu sellele, et enam kui 30 % Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide elanikest peab ära elama vähem kui kahe USA dollariga päevas; kutsub ELi üles investeerima spetsiaalsesse tegevuskavasse täieliku ja suhtelise vaesusega võitlemiseks Vahemere piirkonnas (Vahemere piirkonna aastatuhande eesmärgid) ning tagama arengut kaubanduse kaudu (Aid of Trade tüüpi programm Vahemere piirkonnale) paralleelselt vaesuse vähendamise programmidega;

| 94. | rõhutab, et mikrokrediit on eriti põllumajandussektori väikemaaomanike jaoks esmane vahend vaesusega võitlemiseks ning kestva sotsiaalse ja majandusliku arengu tagamiseks, mis on kooskõlas aastatuhande eesmärkidega ja on oluline tegur eelkõige naiste emantsipatsioonis; arvab, et seda uut mikromajanduslikku lähenemist tuleks vabakaubandusala ning laiemas mõttes ka Euroopa naabruspoliitika ja Barcelona protsessi raames tunnustada; kutsub nõukogu ja komisjoni üles rohkem toetama Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides mikrofinantseerimise edendamiseks tehtavaid algatusi, et tõhustada olemasolevaid programme ning arendada ja edendada uusi süsteeme, mis lihtsustaksid võimalikult paljude inimeste juurdepääsu krediidile; |
| --- | --- |

94.

rõhutab, et mikrokrediit on eriti põllumajandussektori väikemaaomanike jaoks esmane vahend vaesusega võitlemiseks ning kestva sotsiaalse ja majandusliku arengu tagamiseks, mis on kooskõlas aastatuhande eesmärkidega ja on oluline tegur eelkõige naiste emantsipatsioonis; arvab, et seda uut mikromajanduslikku lähenemist tuleks vabakaubandusala ning laiemas mõttes ka Euroopa naabruspoliitika ja Barcelona protsessi raames tunnustada; kutsub nõukogu ja komisjoni üles rohkem toetama Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides mikrofinantseerimise edendamiseks tehtavaid algatusi, et tõhustada olemasolevaid programme ning arendada ja edendada uusi süsteeme, mis lihtsustaksid võimalikult paljude inimeste juurdepääsu krediidile;

| 95. | rõhutab peamiste tööhõivestandardite ja korralike töökohtade tähtsust vabakaubandusala arengu seisukohast; märgib, et kui kaubandus aitab kaasa arengule ja vaesuse vähendamisele, peab see ühtlasi aitama saavutada sotsiaalseid edusamme ja korralikke töötingimusi; märgib, et kaubanduseeskirjadega ei tohiks tahaplaanile jätta sotsiaalseid õigusnorme ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) raamkonventsiooni; nendib, et meetmed töökohal kõikide ärakasutamise vormide vastu võitlemiseks ja ametiühingute vabaduste austamine on õiglastel alustel ja kõigi huvides toimiva kaubanduse korraldamisel esmatähtsad; palub komisjonil töötada selle eesmärgi nimel, tehes tihedat koostööd ILOga Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade kehtestamiseks; |
| --- | --- |

95.

rõhutab peamiste tööhõivestandardite ja korralike töökohtade tähtsust vabakaubandusala arengu seisukohast; märgib, et kui kaubandus aitab kaasa arengule ja vaesuse vähendamisele, peab see ühtlasi aitama saavutada sotsiaalseid edusamme ja korralikke töötingimusi; märgib, et kaubanduseeskirjadega ei tohiks tahaplaanile jätta sotsiaalseid õigusnorme ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) raamkonventsiooni; nendib, et meetmed töökohal kõikide ärakasutamise vormide vastu võitlemiseks ja ametiühingute vabaduste austamine on õiglastel alustel ja kõigi huvides toimiva kaubanduse korraldamisel esmatähtsad; palub komisjonil töötada selle eesmärgi nimel, tehes tihedat koostööd ILOga Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade kehtestamiseks;

| 96. | kutsub komisjoni üles võtma tulevastes läbirääkimistes arvesse mittekaubanduslikke kriteeriume, et kaubanduse kasv ei kahjustaks kohalike elanike töötingimusi; soovib, et Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala raames koostataks spetsiaalselt Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele mõeldud inimväärset tööd käsitlev tegevuskava ning et EL kohustuks osutama igasugust vajalikku abi selle kava elluviimiseks; |
| --- | --- |

96.

kutsub komisjoni üles võtma tulevastes läbirääkimistes arvesse mittekaubanduslikke kriteeriume, et kaubanduse kasv ei kahjustaks kohalike elanike töötingimusi; soovib, et Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubandusala raames koostataks spetsiaalselt Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele mõeldud inimväärset tööd käsitlev tegevuskava ning et EL kohustuks osutama igasugust vajalikku abi selle kava elluviimiseks;

| 97. | rõhutab vajadust edendada rahvusvaheliste ettevõtete käitumiseeskirju, kus peaksid sisalduma ka korraliku töö pakkumise eesmärgid; soovitab, et Euroopas asuvad ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides tütarettevõtjaid omavad ettevõtjad kontrolliksid korrapäraselt tütarettevõtjate vastavust nendele käitumiseeskirjadele; nõuab, et iga uus ettevõtja võtaks käitumiseeskirjad omaks ja teeks selle teabe avalikuks; |
| --- | --- |

97.

rõhutab vajadust edendada rahvusvaheliste ettevõtete käitumiseeskirju, kus peaksid sisalduma ka korraliku töö pakkumise eesmärgid; soovitab, et Euroopas asuvad ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides tütarettevõtjaid omavad ettevõtjad kontrolliksid korrapäraselt tütarettevõtjate vastavust nendele käitumiseeskirjadele; nõuab, et iga uus ettevõtja võtaks käitumiseeskirjad omaks ja teeks selle teabe avalikuks;

Lõppmärkused

| 98. | juhib tähelepanu Barcelonas 2005. aastal toimunud tippkohtumise otsusele luua rände, sotsiaalse integratsiooni, õiguse ja julgeoleku alane vastastikuse koostöö ala; peab sellise ala loomist esmatähtsaks Euroopa - Vahemere piirkonna tõelise vabakaubandusala loomisel; |
| --- | --- |

98.

juhib tähelepanu Barcelonas 2005. aastal toimunud tippkohtumise otsusele luua rände, sotsiaalse integratsiooni, õiguse ja julgeoleku alane vastastikuse koostöö ala; peab sellise ala loomist esmatähtsaks Euroopa - Vahemere piirkonna tõelise vabakaubandusala loomisel;

| 99. | on seisukohal, et kuigi tingimused ei ole veel täidetud, tuleks vabakaubandusala kehtestada töötajatele teatud tingimustel vaba liikumise järkjärgulise võimaldamisega, võttes samas arvesse olukorda Euroopa tööturul ning rahvusvahelise üldsuse praeguseid seisukohti rände ja arengu vaheliste seoste kohta; rõhutab, et on oluline ja vajalik vähendada võõrtöötajate rahaülekannete maksumust, suurendades seega nende vahendite kasutamist kohalikus majanduses; on seisukohal, et tuleb viivitamatult luua õiguslikud ja haldusmenetlused viisade andmise lihtsustamiseks eelkõige Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluses osalejatele, tudengitele, ülikooli töötajatele ja sotsiaalmajandussfääris tegutsejatele; |
| --- | --- |

99.

on seisukohal, et kuigi tingimused ei ole veel täidetud, tuleks vabakaubandusala kehtestada töötajatele teatud tingimustel vaba liikumise järkjärgulise võimaldamisega, võttes samas arvesse olukorda Euroopa tööturul ning rahvusvahelise üldsuse praeguseid seisukohti rände ja arengu vaheliste seoste kohta; rõhutab, et on oluline ja vajalik vähendada võõrtöötajate rahaülekannete maksumust, suurendades seega nende vahendite kasutamist kohalikus majanduses; on seisukohal, et tuleb viivitamatult luua õiguslikud ja haldusmenetlused viisade andmise lihtsustamiseks eelkõige Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluses osalejatele, tudengitele, ülikooli töötajatele ja sotsiaalmajandussfääris tegutsejatele;

| 100. | väljendab jätkuvat muret ELi Vahemere poliitika selge määratluse ning piirkonna arengu ja stabiliseerimise pikaajalise strateegilise nägemuse puudumise pärast; rõhutab, et Euroopa - Vahemere piirkonna integratsiooniprotsessist peab taas saama ELi tegevuskava poliitiline prioriteet; |
| --- | --- |

100.

väljendab jätkuvat muret ELi Vahemere poliitika selge määratluse ning piirkonna arengu ja stabiliseerimise pikaajalise strateegilise nägemuse puudumise pärast; rõhutab, et Euroopa - Vahemere piirkonna integratsiooniprotsessist peab taas saama ELi tegevuskava poliitiline prioriteet;

| 101. | mõistab hukka Liibanoni majandussüsteemi ja infrastruktuuri süstemaatilise hävitamise hiljutises konfliktis Iisraeliga, mis aeglustab riigi arengut ja vabakaubandusala loomist; võtab teadmiseks 25. jaanuaril 2007. aastal toimunud Liibanoni ülesehitamist käsitlenud konverentsi tulemused ja toetab jõupingutusi, mille eesmärk on korraldada sellele riigile pikema aja jooksul rahvusvahelise abi andmist; kutsub ELi üles käimasoleva rahuprotsessi raames jätkama piisava rahalise toetuse andmist, et aidata liibanonlastel toime tulla oma riigi majandusliku ja sotsiaalse ülesehitamisega pärast 2006. aasta juulis toimunud konflikti; on väga mures olukorra pärast Palestiina aladel ning sellest tulenevalt kutsub nõukogu ja komisjoni üles osutama koostöös rahvusvahelise üldsusega esmast humanitaarabi Palestiina elanikkonnale; võtab teadmiseks, et Iisrael on üle kandnud osa Palestiina maksu- ja tollituludest, mida ta kinni pidas, ning kutsub Iisraeli valitsust üles tasuma kiiresti ülejäänud külmutatud summad; nõuab tungivalt, et komisjon nõuaks Barcelona protsessiga seotud klauslite järgimist, kusjuures eelkõige puudutab see assotsiatsioonilepingutes ja erinevates tegevuskavades sisalduvat inimõiguste klauslit, et rajada piirkonnas tõeline vabaduse ja turvalisuse ala; |
| --- | --- |

101.

mõistab hukka Liibanoni majandussüsteemi ja infrastruktuuri süstemaatilise hävitamise hiljutises konfliktis Iisraeliga, mis aeglustab riigi arengut ja vabakaubandusala loomist; võtab teadmiseks 25. jaanuaril 2007. aastal toimunud Liibanoni ülesehitamist käsitlenud konverentsi tulemused ja toetab jõupingutusi, mille eesmärk on korraldada sellele riigile pikema aja jooksul rahvusvahelise abi andmist; kutsub ELi üles käimasoleva rahuprotsessi raames jätkama piisava rahalise toetuse andmist, et aidata liibanonlastel toime tulla oma riigi majandusliku ja sotsiaalse ülesehitamisega pärast 2006. aasta juulis toimunud konflikti; on väga mures olukorra pärast Palestiina aladel ning sellest tulenevalt kutsub nõukogu ja komisjoni üles osutama koostöös rahvusvahelise üldsusega esmast humanitaarabi Palestiina elanikkonnale; võtab teadmiseks, et Iisrael on üle kandnud osa Palestiina maksu- ja tollituludest, mida ta kinni pidas, ning kutsub Iisraeli valitsust üles tasuma kiiresti ülejäänud külmutatud summad; nõuab tungivalt, et komisjon nõuaks Barcelona protsessiga seotud klauslite järgimist, kusjuures eelkõige puudutab see assotsiatsioonilepingutes ja erinevates tegevuskavades sisalduvat inimõiguste klauslit, et rajada piirkonnas tõeline vabaduse ja turvalisuse ala;

| 102. | on veendunud, et pidades eelkõige silmas hiljutist tegevust Euroopa naabruspoliitika raames ja ka Hiina uut kohalolekut Aafrikas, on ELi välispoliitika eesmärk Vahemere piirkonnas poliitiliste, demokraatlike ja sotsiaalmajanduslike reformide toetamine ja edendamine partnerriikides, et koos luua ühine jõukas piirkond; |
| --- | --- |

102.

on veendunud, et pidades eelkõige silmas hiljutist tegevust Euroopa naabruspoliitika raames ja ka Hiina uut kohalolekut Aafrikas, on ELi välispoliitika eesmärk Vahemere piirkonnas poliitiliste, demokraatlike ja sotsiaalmajanduslike reformide toetamine ja edendamine partnerriikides, et koos luua ühine jõukas piirkond;

| 103. | rõhutab partnerluses Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee kui demokraatliku organi tähtsust, mis toob Barcelona protsessi kolme samba toetuseks kokku parlamendiliikmed Vahemere mõlemalt kaldalt; kutsub Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarset assambleed, komisjoni ja nõukogu üles tegema tihedamat majandusalast koostööd; |
| --- | --- |

103.

rõhutab partnerluses Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee kui demokraatliku organi tähtsust, mis toob Barcelona protsessi kolme samba toetuseks kokku parlamendiliikmed Vahemere mõlemalt kaldalt; kutsub Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarset assambleed, komisjoni ja nõukogu üles tegema tihedamat majandusalast koostööd;

*

- *

| 104. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide riigipeadele, valitsusjuhtidele ja parlamentidele ning Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarsele assambleele. |
| --- | --- |

104.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide riigipeadele, valitsusjuhtidele ja parlamentidele ning Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarsele assambleele.

---

(1)  ELT C 272 E, 9.11.2006, lk 570.

(2)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

(3)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.

(4)  EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.

(5)  EÜT L 70, 18.3.2000, lk 2.

(6)  EÜT L 129, 15.5.2002, lk 3.

(7)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 39.

(8)  ELT L 143, 30.5.2006, lk 2.

(9)  ELT L 265, 10.10.2005, lk 2.

(10)  EÜT L 187, 16.7.1997, lk 3.

(11)  EÜT L 35, 13.2.1996, lk 1.

(12)  EÜT C 323, 4.12.1995, lk 5.

(13)  EÜT C 378, 29.12.2000, lk 71.

(14)  ELT C 226 E, 15.9.2005, lk 42.

(15)  Eelkõige need, mis on tuntud nimetuse all „greenfield” investeeringud või investeeringud maapiirkondadesse.

P6_TA(2007)0077

Bosnia ja Hertsegoviina

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta soovitus nõukogule Bosnia ja Hertsegoviina kohta (2006/2290(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Doris Packi poolt Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni nimel nõukogule esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus Bosnia ja Hertsegoviina kohta (B6-0615/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Doris Packi poolt Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni nimel nõukogule esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus Bosnia ja Hertsegoviina kohta (B6-0615/2006);

| — | võttes arvesse Bosnia ja Hertsegoviina riigi ja territooriumihalduslike üksuste esindajate vahelist kokkulepet 5. oktoobril 2005. aastal kiita heaks komisjoni esitatud aluspõhimõtted politseiteenistuste ümberkorraldamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bosnia ja Hertsegoviina riigi ja territooriumihalduslike üksuste esindajate vahelist kokkulepet 5. oktoobril 2005. aastal kiita heaks komisjoni esitatud aluspõhimõtted politseiteenistuste ümberkorraldamiseks;

| — | võttes arvesse sellele järgnenud nõukogu 22. novembri 2005. aasta otsust alustada Bosnia ja Hertsegoviinaga läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sellele järgnenud nõukogu 22. novembri 2005. aasta otsust alustada Bosnia ja Hertsegoviinaga läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks;

| — | võttes arvesse Bosnia ja Hertsegoviina peamiste erakondade esimeeste vahel 18. märtsil 2006. aastal saavutatud kokkulepet põhiseaduse mitmete muudatuste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bosnia ja Hertsegoviina peamiste erakondade esimeeste vahel 18. märtsil 2006. aastal saavutatud kokkulepet põhiseaduse mitmete muudatuste kohta;

| — | võttes arvesse rahu tagamise nõukogu juhtorgani 23. juuni 2006. aasta otsust, milles kutsutakse kõrge esindaja bürood alustama viivitamata ettevalmistusi büroo sulgemiseks 30. juunil 2007; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahu tagamise nõukogu juhtorgani 23. juuni 2006. aasta otsust, milles kutsutakse kõrge esindaja bürood alustama viivitamata ettevalmistusi büroo sulgemiseks 30. juunil 2007;

| — | võttes arvesse asjaolu, et rahu tagamise nõukogu vaatab läbi ja kinnitab vajaduse korral kõrge esindaja büroo sulgemise otsuse 2007. aasta alguses, arvestades üldist olukorda riigis ja piirkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et rahu tagamise nõukogu vaatab läbi ja kinnitab vajaduse korral kõrge esindaja büroo sulgemise otsuse 2007. aasta alguses, arvestades üldist olukorda riigis ja piirkonnas;

| — | võttes arvesse hiljutisi presidendi- ja parlamendivalimisi Bosnias ja Hertsegoviinas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hiljutisi presidendi- ja parlamendivalimisi Bosnias ja Hertsegoviinas;

| — | võttes arvesse komisjoni 2006. aasta eduaruannet Bosnia ja Hertsegoviina kohta (SEK(2006)1384); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2006. aasta eduaruannet Bosnia ja Hertsegoviina kohta (SEK(2006)1384);

| — | võttes arvesse 11. detsembri 2006. aasta üldasjade nõukogu järeldusi Lääne-Balkani kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembri 2006. aasta üldasjade nõukogu järeldusi Lääne-Balkani kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 90; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 90;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0030/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0030/2007),

| A. | arvestades, et Bosnias ja Hertsegoviinas on toimunud üleminek 1995. aasta Daytoni rahulepingu rakendamiselt, mis lõpetas Euroopa veriseima sõja alates Teise maailmasõja lõpust, kuhu oli haaratud see rahumeelne ja paljurahvuseline riik, ning mis liigub praegu Euroopaga integreerumise suunas, vajades seetõttu põhiseaduslikke muudatusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bosnias ja Hertsegoviinas on toimunud üleminek 1995. aasta Daytoni rahulepingu rakendamiselt, mis lõpetas Euroopa veriseima sõja alates Teise maailmasõja lõpust, kuhu oli haaratud see rahumeelne ja paljurahvuseline riik, ning mis liigub praegu Euroopaga integreerumise suunas, vajades seetõttu põhiseaduslikke muudatusi;

| B. | arvestades riigi ja kahe üksuse esindajate kokkulepet, et kavandatud politseiteenistuste reform näeb ette kõikide õigusloomealaste ja eelarveliste pädevuste üleviimist riigi tasandile, nende teenistuste töösse mis tahes poliitilise sekkumise kaotamist ning territoriaalsete üksuste piiristamist puhtalt tehniliste ja funktsionaalsete kriteeriumide põhjal; |
| --- | --- |

B.

arvestades riigi ja kahe üksuse esindajate kokkulepet, et kavandatud politseiteenistuste reform näeb ette kõikide õigusloomealaste ja eelarveliste pädevuste üleviimist riigi tasandile, nende teenistuste töösse mis tahes poliitilise sekkumise kaotamist ning territoriaalsete üksuste piiristamist puhtalt tehniliste ja funktsionaalsete kriteeriumide põhjal;

| C. | arvestades, et nimetatud kokkuleppes on ette nähtud politseiteenistuste ümberkorraldamise direktoraadi loomine, kuhu kuuluvad esindajad kõikidelt (riigi, üksuste ja kantonite) võimutasanditelt ja mille ülesanne on esitada ettepanek reformi elluviimiseks, sh uute politsei territoriaalsete üksuste piiristamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nimetatud kokkuleppes on ette nähtud politseiteenistuste ümberkorraldamise direktoraadi loomine, kuhu kuuluvad esindajad kõikidelt (riigi, üksuste ja kantonite) võimutasanditelt ja mille ülesanne on esitada ettepanek reformi elluviimiseks, sh uute politsei territoriaalsete üksuste piiristamiseks;

| D. | arvestades, et 22. detsembril 2006 esitas nimetatud direktoraat Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogule politsei struktuurireformi kava projekti; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 22. detsembril 2006 esitas nimetatud direktoraat Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogule politsei struktuurireformi kava projekti;

| E. | arvestades, et nimetatud kava projekt loob raamistiku Euroopa Liiduga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks komisjoni kehtestatud eeltingimuste täitmiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nimetatud kava projekt loob raamistiku Euroopa Liiduga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks komisjoni kehtestatud eeltingimuste täitmiseks;

| F. | arvestades, et äsjase valimiskampaania jooksul esitasid Serblaste Vabariigi juhid korduvalt avaldusi, kus seati kahtluse alla kokkulepe kavandatud politseireformi kohta, mille nad hiljuti heaks kiitsid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et äsjase valimiskampaania jooksul esitasid Serblaste Vabariigi juhid korduvalt avaldusi, kus seati kahtluse alla kokkulepe kavandatud politseireformi kohta, mille nad hiljuti heaks kiitsid;

| G. | arvestades, et Serblaste Vabariigi nende esindajate mandaati on nüüd kinnitanud rahva hääl ning nende erakonnad on tugevalt esindatud nii territooriumihaldusliku üksuse kui ka riigi tasandil; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Serblaste Vabariigi nende esindajate mandaati on nüüd kinnitanud rahva hääl ning nende erakonnad on tugevalt esindatud nii territooriumihaldusliku üksuse kui ka riigi tasandil;

| H. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina enamiku peamiste erakondade esindajate poolt toetatav põhiseaduse muudatuste pakett sisaldab mitmeid ettepanekuid, mis tugevdavad riigitasandi volitusi ja käsitlevad teatavaid nõrku kohti Bosnia ja Hertsegoviina seadusandlikus ja täidesaatvas harus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina enamiku peamiste erakondade esindajate poolt toetatav põhiseaduse muudatuste pakett sisaldab mitmeid ettepanekuid, mis tugevdavad riigitasandi volitusi ja käsitlevad teatavaid nõrku kohti Bosnia ja Hertsegoviina seadusandlikus ja täidesaatvas harus;

| I. | arvestades, et kõnealuste ettepanekutega ei reformita territooriumihaldusliku üksuse vetomehhanismi, olenemata sellest, et nimetatud mehhanism võib tõsiselt takistada Bosnia ja Hertsegoviina parlamendi tööd; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõnealuste ettepanekutega ei reformita territooriumihaldusliku üksuse vetomehhanismi, olenemata sellest, et nimetatud mehhanism võib tõsiselt takistada Bosnia ja Hertsegoviina parlamendi tööd;

| J. | arvestades, et lähitulevikus peaksid Bosnia ja Hertsegoviina ühiskonna põhiosalised sügavalt järele mõtlema, kuidas ületada riigi jäik etniline lõhe, et reformida tema struktuure ning muuta ta paindlikumaks ja paremini kokkusobivaks Euroopa demokraatlike riikidega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lähitulevikus peaksid Bosnia ja Hertsegoviina ühiskonna põhiosalised sügavalt järele mõtlema, kuidas ületada riigi jäik etniline lõhe, et reformida tema struktuure ning muuta ta paindlikumaks ja paremini kokkusobivaks Euroopa demokraatlike riikidega;

| K. | arvestades, et eespool osutatud muudatuste paketi kinnitas Bosnia ja Hertsegoviina parlamendi enamus, kuid vajalikust künnisest, et võtta vastu põhiseaduse muudatused, jäi puudu vaid kaks häält; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eespool osutatud muudatuste paketi kinnitas Bosnia ja Hertsegoviina parlamendi enamus, kuid vajalikust künnisest, et võtta vastu põhiseaduse muudatused, jäi puudu vaid kaks häält;

| L. | arvestades, et kõrge esindaja büroo enneaegne sulgemine, mis põhineb õigustatud soovil suurendada poliitilise protsessi omanditunnet ning kiirendada kolme Bosnia ja Hertsegoviina peamise rahvuse leppimisprotsessi, mõjutaks riigi stabiilsust ning haldus- ja põhiseaduslike reformide tempot ja tulemust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kõrge esindaja büroo enneaegne sulgemine, mis põhineb õigustatud soovil suurendada poliitilise protsessi omanditunnet ning kiirendada kolme Bosnia ja Hertsegoviina peamise rahvuse leppimisprotsessi, mõjutaks riigi stabiilsust ning haldus- ja põhiseaduslike reformide tempot ja tulemust;

| M. | arvestades, et suurte etniliste lõhede püsimine Bosnias ja Hertsegoviinas näitab riigi vajadust integreerituma, mitteeraldava, tänapäevase haridussüsteemi järele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et suurte etniliste lõhede püsimine Bosnias ja Hertsegoviinas näitab riigi vajadust integreerituma, mitteeraldava, tänapäevase haridussüsteemi järele;

| N. | arvestades, et sellega seoses tuleks arvesse võtta selliste segarahvuseliste haridusasutuste, nagu Bosnia ja Hertsegoviina katoliku kiriku toetatavad asutused, kogemusi, kes kohaldavad edukalt mitteeraldavat mudelit; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sellega seoses tuleks arvesse võtta selliste segarahvuseliste haridusasutuste, nagu Bosnia ja Hertsegoviina katoliku kiriku toetatavad asutused, kogemusi, kes kohaldavad edukalt mitteeraldavat mudelit;

| 1. | märgib murelikult, et parlamendi- ja presidendivalimiste võitjad, kes olid varem mõõdukad erakonnad, kasutasid valimiskampaanias vastandumist ja vaenulikku keelt; nõuab tungivalt, et pooled - eelkõige valimised võitnud pooled - tegutseksid mõnedest hiljutistest negatiivsetest sammudest ja avaldustest olenemata kiiresti, et panna alus tugevdatud Bosniale ja Hertsegoviinale, kes valmistab end ette nimetatud kriteeriumide täitmiseks, mis on vajalikud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ja rakendamiseks ning seejärel ELi liikme staatuse taotlemiseks; |
| --- | --- |

1.

märgib murelikult, et parlamendi- ja presidendivalimiste võitjad, kes olid varem mõõdukad erakonnad, kasutasid valimiskampaanias vastandumist ja vaenulikku keelt; nõuab tungivalt, et pooled - eelkõige valimised võitnud pooled - tegutseksid mõnedest hiljutistest negatiivsetest sammudest ja avaldustest olenemata kiiresti, et panna alus tugevdatud Bosniale ja Hertsegoviinale, kes valmistab end ette nimetatud kriteeriumide täitmiseks, mis on vajalikud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ja rakendamiseks ning seejärel ELi liikme staatuse taotlemiseks;

| 2. | tervitab riigi tasandil valitsuse loomist ning tuletab Bosnia ja Hertsegoviina poliitilistele juhtidele meelde kiireloomulisi ja olulisi reforme, mis neil on vaja läbi viia, eelkõige seoses riigi põhiseaduse, kohtusüsteemi, riigihalduse, ärikeskkonna, haridussektori, fütosanitaar- ja veterinaar- ning keskkonnavaldkonnaga; |
| --- | --- |

2.

tervitab riigi tasandil valitsuse loomist ning tuletab Bosnia ja Hertsegoviina poliitilistele juhtidele meelde kiireloomulisi ja olulisi reforme, mis neil on vaja läbi viia, eelkõige seoses riigi põhiseaduse, kohtusüsteemi, riigihalduse, ärikeskkonna, haridussektori, fütosanitaar- ja veterinaar- ning keskkonnavaldkonnaga;

| 3. | on seisukohal, et hiljutises Bosnia ja Hertsegoviina politsei struktuurireformi läbiviimise kavas sätestatakse kohustuste selge ja tasakaalustatud jaotamine riigi ja kohalike tasandite vahel, tagades, et riik võtab vastu politseikorralduse ühtse õigusliku raamistiku, eraldab eelarvevahendid ja jälgib nende kasutamist, pakub tugiteenuseid, kooskõlastab eri organite ja tasandite vahelist tegevust ning tagab strateegilise juhtimise, sekkumata kohalike politseiüksuste vajalikku autonoomiasse; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et hiljutises Bosnia ja Hertsegoviina politsei struktuurireformi läbiviimise kavas sätestatakse kohustuste selge ja tasakaalustatud jaotamine riigi ja kohalike tasandite vahel, tagades, et riik võtab vastu politseikorralduse ühtse õigusliku raamistiku, eraldab eelarvevahendid ja jälgib nende kasutamist, pakub tugiteenuseid, kooskõlastab eri organite ja tasandite vahelist tegevust ning tagab strateegilise juhtimise, sekkumata kohalike politseiüksuste vajalikku autonoomiasse;

| 4. | lisaks sellele tervitab mehhanisme, mis on eespool osutatud kavas ette nähtud läbipaistvuse tagamiseks politseidirektorite ja politseiametnike ametisse nimetamiseks ning politseijõudude tegevuse jälgimiseks riiklikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

4.

lisaks sellele tervitab mehhanisme, mis on eespool osutatud kavas ette nähtud läbipaistvuse tagamiseks politseidirektorite ja politseiametnike ametisse nimetamiseks ning politseijõudude tegevuse jälgimiseks riiklikul ja kohalikul tasandil;

| 5. | on arvamusel, et Bosnia ja Hertsegoviina elanikkonna rahvusliku kooslusega sobiva politseikorralduse saavutamiseks ettenähtud õigusnormidega peaks kaasnema tõhus seiremehhanism; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et Bosnia ja Hertsegoviina elanikkonna rahvusliku kooslusega sobiva politseikorralduse saavutamiseks ettenähtud õigusnormidega peaks kaasnema tõhus seiremehhanism;

| 6. | märgib rahulolevalt, et kohalike politseipiirkondade määramiseks esitatud kriteeriumid põhinevad operatiivse tõhususe ja jätkusuutlikkuse põhimõttel ning demograafilistel, sotsiaalsetel, majanduslikel ja turvalisusega seotud teguritel, mitte ainult halduspiiridel; |
| --- | --- |

6.

märgib rahulolevalt, et kohalike politseipiirkondade määramiseks esitatud kriteeriumid põhinevad operatiivse tõhususe ja jätkusuutlikkuse põhimõttel ning demograafilistel, sotsiaalsetel, majanduslikel ja turvalisusega seotud teguritel, mitte ainult halduspiiridel;

| 7. | nõuab tungivalt, et nõukogu avaldaks Bosnia ja Hertsegoviina asjaomastele ametivõimudele survet, et nad võtaks kõik vajalikud meetmed eespool mainitud kavas toodud ettepanekute rakendamiseks ja et erakondadele tuletataks meelde, et politseireform on stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise peamine eeltingimus; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et nõukogu avaldaks Bosnia ja Hertsegoviina asjaomastele ametivõimudele survet, et nad võtaks kõik vajalikud meetmed eespool mainitud kavas toodud ettepanekute rakendamiseks ja et erakondadele tuletataks meelde, et politseireform on stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise peamine eeltingimus;

| 8. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Bosnia valitsused ja politseijõud on teinud üldiselt koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, muu hulgas lubades juurdepääsu sõjalistele arhiividele; mõistab aga hukka suutmatuse arreteerida kõiki sõjakurjategijaid, kes on endiselt riigi territooriumil vabaduses, ning asjaolu, et uurimisele potentsiaalselt kasulikud dokumendid on paljudel juhtudel kaduma läinud; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Bosnia valitsused ja politseijõud on teinud üldiselt koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, muu hulgas lubades juurdepääsu sõjalistele arhiividele; mõistab aga hukka suutmatuse arreteerida kõiki sõjakurjategijaid, kes on endiselt riigi territooriumil vabaduses, ning asjaolu, et uurimisele potentsiaalselt kasulikud dokumendid on paljudel juhtudel kaduma läinud;

| 9. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina poliitilist juhtkonda üles jätkama jõupingutusi, tegemaks täielikult koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ja süüdistatavaid sõjakurjategijaid toetavate võrgustike lammutamisel; |
| --- | --- |

9.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina poliitilist juhtkonda üles jätkama jõupingutusi, tegemaks täielikult koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ja süüdistatavaid sõjakurjategijaid toetavate võrgustike lammutamisel;

| 10. | tervitab Serblaste Vabariigi võimude otsust asutada eriorgan, kelle ülesandeks on parandada oma koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, rakendamaks ad hoc tegevuskava; eeldab sellega seoses lähiajal konkreetseid tulemusi peamiste tagaotsitavate kinnipidamisel; |
| --- | --- |

10.

tervitab Serblaste Vabariigi võimude otsust asutada eriorgan, kelle ülesandeks on parandada oma koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, rakendamaks ad hoc tegevuskava; eeldab sellega seoses lähiajal konkreetseid tulemusi peamiste tagaotsitavate kinnipidamisel;

| 11. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina jätkaksid jõupingutusi oma majandus- ja maksupoliitika täiustamiseks ning eelkõige seoses eelarve kooskõlastamise tugevdamisega, aidates sellega kaasa fiskaalstabiilsusele; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina jätkaksid jõupingutusi oma majandus- ja maksupoliitika täiustamiseks ning eelkõige seoses eelarve kooskõlastamise tugevdamisega, aidates sellega kaasa fiskaalstabiilsusele;

| 12. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina juhtkonda üles lahendama kõik lõpetamata piirivaidlused naaberriikidega ning eelkõige austama maa- ja jõepiiride piiristamise lepingut ning selle ratifitseerima; |
| --- | --- |

12.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina juhtkonda üles lahendama kõik lõpetamata piirivaidlused naaberriikidega ning eelkõige austama maa- ja jõepiiride piiristamise lepingut ning selle ratifitseerima;

| 13. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina juhte üles jätkama jõupingutusi kokkulepitud avalik-õigusliku ringhäälingu reformide täielikuks rakendamiseks; |
| --- | --- |

13.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina juhte üles jätkama jõupingutusi kokkulepitud avalik-õigusliku ringhäälingu reformide täielikuks rakendamiseks;

| 14. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina võime üles rakendama kiiresti Euroopa partnerluses kindlaksmääratud prioriteete; kinnitab uuesti, et ELi üldine poliitika Bosnia ja Hertsegoviina ja kogu Lääne-Balkani piirkonna suunal põhineb Euroopa integratsiooni selgel perspektiivil, nagu on sätestatud Thessaloniki tegevuskavas 2003. aasta juunis; |
| --- | --- |

14.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina võime üles rakendama kiiresti Euroopa partnerluses kindlaksmääratud prioriteete; kinnitab uuesti, et ELi üldine poliitika Bosnia ja Hertsegoviina ja kogu Lääne-Balkani piirkonna suunal põhineb Euroopa integratsiooni selgel perspektiivil, nagu on sätestatud Thessaloniki tegevuskavas 2003. aasta juunis;

| 15. | usub, et põhiseaduse arutelu tuleks viivitamata uuesti käivitada, tuginedes senini saavutatule, kusjuures see hõlmaks:






  — | territooriumihaldusliku üksuse vetomehhanismi põhjalikku läbivaatamist, kusjuures mehhanism peaks kehtima ainult küsimuste puhul, mis kuuluvad riigi ja territooriumihalduslike üksuste jagatud vastutuse alla; |
| --- | --- | --- |

15.

usub, et põhiseaduse arutelu tuleks viivitamata uuesti käivitada, tuginedes senini saavutatule, kusjuures see hõlmaks:

—

territooriumihaldusliku üksuse vetomehhanismi põhjalikku läbivaatamist, kusjuures mehhanism peaks kehtima ainult küsimuste puhul, mis kuuluvad riigi ja territooriumihalduslike üksuste jagatud vastutuse alla;

| — | oluliste riiklike huvide kontseptsiooni selget, ammendavat ja samal ajal kitsast tõlgendust, et vältida sellega seotud vetomehhanismis mis tahes etnilistest kaalutlustest ajendatud väärkasutu st üksnes tegevusetakistamiseks; |
| --- | --- |

—

oluliste riiklike huvide kontseptsiooni selget, ammendavat ja samal ajal kitsast tõlgendust, et vältida sellega seotud vetomehhanismis mis tahes etnilistest kaalutlustest ajendatud väärkasutu st üksnes tegevusetakistamiseks;

| — | Bosnia ja Hertsegoviina haldusstruktuuride julgemat täiustamist, et otsustamisprotsessi lihtsustada ja kiirendada; |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina haldusstruktuuride julgemat täiustamist, et otsustamisprotsessi lihtsustada ja kiirendada;

| 16. | usub, et kõnealune debatt tuleb läbi viia avalikult, kodanikuühiskonna ning riiklike ja rahvusvaheliste ekspertide osalusel; on seisukohal, et avalik arvamus tuleb sellesse protsessi kaasata nii, et lõpptulemus kuulub kõigile ja kõik tunnistavad selle õiguspäraseks; |
| --- | --- |

16.

usub, et kõnealune debatt tuleb läbi viia avalikult, kodanikuühiskonna ning riiklike ja rahvusvaheliste ekspertide osalusel; on seisukohal, et avalik arvamus tuleb sellesse protsessi kaasata nii, et lõpptulemus kuulub kõigile ja kõik tunnistavad selle õiguspäraseks;

| 17. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina parlamenti üles kaaluma komitee asutamist, kelle eriülesanne oleks koostada põhiseaduse reformi põhjalikud ettepanekud; |
| --- | --- |

17.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina parlamenti üles kaaluma komitee asutamist, kelle eriülesanne oleks koostada põhiseaduse reformi põhjalikud ettepanekud;

| 18. | on seisukohal, et Euroopa Liit peaks ELi eriesindaja egiidi all omama põhiseaduse debati taaskäivitamisel juhtrolli, eelkõige soodustades dialoogi osapoolte vahel, soodustades avaliku debati toetamisele suunatud algatusi ning andes debatis otseselt osalevatele Bosnia ja Hertsegoviina parlamendiliikmetele erialateadmiste näol tehnilist abi; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et Euroopa Liit peaks ELi eriesindaja egiidi all omama põhiseaduse debati taaskäivitamisel juhtrolli, eelkõige soodustades dialoogi osapoolte vahel, soodustades avaliku debati toetamisele suunatud algatusi ning andes debatis otseselt osalevatele Bosnia ja Hertsegoviina parlamendiliikmetele erialateadmiste näol tehnilist abi;

| 19. | on mures püsivate etniliste tõkete pärast Bosnias ja Hertsegoviinas, mis takistavad rahvuskuuluvuse arenemist; on seisukohal, et Daytoni rahulepingu põhiseadust käsitlevad kokkulepped teevad selliste tõkete kõrvaldamise raskemaks; tuletab meelde, et ELi kogemuste kohaselt sobib ühine identiteet kokku asjaomaste rahvaste kultuuriliste ja usuliste traditsioonide austamisega; |
| --- | --- |

19.

on mures püsivate etniliste tõkete pärast Bosnias ja Hertsegoviinas, mis takistavad rahvuskuuluvuse arenemist; on seisukohal, et Daytoni rahulepingu põhiseadust käsitlevad kokkulepped teevad selliste tõkete kõrvaldamise raskemaks; tuletab meelde, et ELi kogemuste kohaselt sobib ühine identiteet kokku asjaomaste rahvaste kultuuriliste ja usuliste traditsioonide austamisega;

| 20. | tervitab seetõttu Serblaste Vabariigi peaministri hiljutist avaldust, kus ta teeb selle üksuse valitsusele ülesandeks vältida igasuguseid rahutusi, mis võiksid toimuda seoses Kosovo staatuse osas kokkuleppimisega; |
| --- | --- |

20.

tervitab seetõttu Serblaste Vabariigi peaministri hiljutist avaldust, kus ta teeb selle üksuse valitsusele ülesandeks vältida igasuguseid rahutusi, mis võiksid toimuda seoses Kosovo staatuse osas kokkuleppimisega;

| 21. | on seisukohal, et ELi abi kontekstis - kusjuures abi on pärast rekonstruktsioonietappi keskendunud ELi standardite ja õigusaktide vastuvõtmise lihtsustamisele - tuleks suuremat tähelepanu pöörata mineviku koorma, sealhulgas verise konflikti ajal kadunuks jäänud inimeste küsimusega tegelemisele ning kaasava, mittediskrimineeriva ning tolerantsusel ja mitmekesisuse austamisel põhineva haridussüsteemi edendamisele Bosnias ja Hertsegoviinas; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et ELi abi kontekstis - kusjuures abi on pärast rekonstruktsioonietappi keskendunud ELi standardite ja õigusaktide vastuvõtmise lihtsustamisele - tuleks suuremat tähelepanu pöörata mineviku koorma, sealhulgas verise konflikti ajal kadunuks jäänud inimeste küsimusega tegelemisele ning kaasava, mittediskrimineeriva ning tolerantsusel ja mitmekesisuse austamisel põhineva haridussüsteemi edendamisele Bosnias ja Hertsegoviinas;

| 22. | tuletab meelde, et praktikas tähendab see sama katuse all koolitatavate erinevate rahvusrühmade eraldamise lõppu, debatti ühise õppekava sisseseadmise üle nendele, kellele haridus on kohustuslik, pöörates eritähelepanu ajaloo õpetamise viisile ning õpetajate paremale täiendõppele; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et praktikas tähendab see sama katuse all koolitatavate erinevate rahvusrühmade eraldamise lõppu, debatti ühise õppekava sisseseadmise üle nendele, kellele haridus on kohustuslik, pöörates eritähelepanu ajaloo õpetamise viisile ning õpetajate paremale täiendõppele;

| 23. | kutsub komisjoni üles kandma uue ühinemiseelse vahendi alusel üle piisavaid vahendeid mõlema ülalnimetatud eesmärgi jaoks, eriti pakkudes toetust rahvusvahelisele kadunud isikute komisjonile, ning nõuab tungivalt, et nõukogu edendaks oma ELi eriesindaja kaudu kõnealuses valdkonnas algatusi; on arvamusel, et praegune haridussüsteem võib kujutada riigi julgeolekule tõsist ohtu; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles kandma uue ühinemiseelse vahendi alusel üle piisavaid vahendeid mõlema ülalnimetatud eesmärgi jaoks, eriti pakkudes toetust rahvusvahelisele kadunud isikute komisjonile, ning nõuab tungivalt, et nõukogu edendaks oma ELi eriesindaja kaudu kõnealuses valdkonnas algatusi; on arvamusel, et praegune haridussüsteem võib kujutada riigi julgeolekule tõsist ohtu;

| 24. | on seisukohal, et oleks Bosnia ja Hertsegoviina kodanike huvides ja kajastaks nende soovi vältida tulevikus konflikte, kui asutataks riiklik tõe- ja lepituskomisjon, kes uuriks minevikus toimepandud kuritegusid ja teataks nendest ning töötaks välja soovitused meetmete kohta, mida tuleks võtta selleks, et niisuguse valusa pärandiga toime tulla ja vältida mis tahes niisuguse ebainimlikkuse kordumist; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et oleks Bosnia ja Hertsegoviina kodanike huvides ja kajastaks nende soovi vältida tulevikus konflikte, kui asutataks riiklik tõe- ja lepituskomisjon, kes uuriks minevikus toimepandud kuritegusid ja teataks nendest ning töötaks välja soovitused meetmete kohta, mida tuleks võtta selleks, et niisuguse valusa pärandiga toime tulla ja vältida mis tahes niisuguse ebainimlikkuse kordumist;

| 25. | juhib tähelepanu, et haridus on peamine viis leppimiseks; on seisukohal, et Bosnia ja Hertsegoviina noor põlvkond peaks minevikuga toime tulema ja sellest õppima, nagu tegid noored Euroopas pärast Teist maailmasõda, et tulevik peitub lõhede ületamises, vastastikuse mõistmise edendamises ja solidaarsuse, sallivuse, demokraatia, inimõiguste ja võrdsuse väärtuse toetamises riigi kodanike vahel; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu, et haridus on peamine viis leppimiseks; on seisukohal, et Bosnia ja Hertsegoviina noor põlvkond peaks minevikuga toime tulema ja sellest õppima, nagu tegid noored Euroopas pärast Teist maailmasõda, et tulevik peitub lõhede ületamises, vastastikuse mõistmise edendamises ja solidaarsuse, sallivuse, demokraatia, inimõiguste ja võrdsuse väärtuse toetamises riigi kodanike vahel;

| 26. | viitab seoses sellega segarahvuseliste vahenduskursuste sisseseadmisele koolides ning integreeritud klassidele kui ametliku ja mitteametliku eraldamise ületamise viisile Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni haridussüsteemis; |
| --- | --- |

26.

viitab seoses sellega segarahvuseliste vahenduskursuste sisseseadmisele koolides ning integreeritud klassidele kui ametliku ja mitteametliku eraldamise ületamise viisile Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni haridussüsteemis;

| 27. | hoiatab seetõttu mis tahes katsete eest eraldada Bosnia ja Hertsegoviina sees vägivaldselt ühe rahvusega territooriume; tuletab Bosnia ja Hertsegoviina poliitikutele meelde, et rahvusvaheline üldsus ei luba ühtki meedet ega poliitikat, mis õõnestab otseselt või kaudselt Bosnia ja Hertsegoviina ning selle territooriumihalduslike üksuste mitmerahvuselist olemust, territoriaalset terviklikkust, stabiilsust ja ühtsust; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina kõrget esindajat üles säilitama valvsust eelkõige selles suhtes ning edendama aktiivselt põgenike ja ümberasustatud isikute taasintegreerimist kogu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil ning eelkõige Serblaste Vabariigis, kus tagasipöördunud põgenike ja ümberasustatud isikute arv jääb ootustele tugevalt alla; |
| --- | --- |

27.

hoiatab seetõttu mis tahes katsete eest eraldada Bosnia ja Hertsegoviina sees vägivaldselt ühe rahvusega territooriume; tuletab Bosnia ja Hertsegoviina poliitikutele meelde, et rahvusvaheline üldsus ei luba ühtki meedet ega poliitikat, mis õõnestab otseselt või kaudselt Bosnia ja Hertsegoviina ning selle territooriumihalduslike üksuste mitmerahvuselist olemust, territoriaalset terviklikkust, stabiilsust ja ühtsust; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina kõrget esindajat üles säilitama valvsust eelkõige selles suhtes ning edendama aktiivselt põgenike ja ümberasustatud isikute taasintegreerimist kogu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil ning eelkõige Serblaste Vabariigis, kus tagasipöördunud põgenike ja ümberasustatud isikute arv jääb ootustele tugevalt alla;

| 28. | tunneb heameelt viisarežiimi lihtsustamise läbirääkimiste esimese vooru avamise üle ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel 2006. aasta novembris ning ootab nende läbirääkimiste lõpuleviimist 2007. aasta juuniks, et see võiks jõustuda 2008. aastal; rõhutab, et lõppeesmärk peab olema lihtsustada kõigi Lääne-Balkani riikide kodanike reisimist ELi ning kutsub komisjoni üles toetama seda protsessi, eelkõige meetmete kaudu koostöö tugevdamiseks politsei ja piirikontrolli valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt viisarežiimi lihtsustamise läbirääkimiste esimese vooru avamise üle ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel 2006. aasta novembris ning ootab nende läbirääkimiste lõpuleviimist 2007. aasta juuniks, et see võiks jõustuda 2008. aastal; rõhutab, et lõppeesmärk peab olema lihtsustada kõigi Lääne-Balkani riikide kodanike reisimist ELi ning kutsub komisjoni üles toetama seda protsessi, eelkõige meetmete kaudu koostöö tugevdamiseks politsei ja piirikontrolli valdkonnas;

| 29. | tunneb heameelt Euroopa Liidu sõjalise üksuse Bosnias ja Hertsegoviinas (EUFOR) rolli üle ohutu ja turvalise keskkonna loomisel Bosnias ja Hertsegoviinas; on seisukohal, et võidakse ette näha vägede vähendamine kokkuleppel Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudega pärast seda, kui vajalikud tagatised on olemas; on seisukohal, et äsja nõukogu poolt otsustatud vägede suuruse vähendamine on selge märk piirkonna suurenenud stabiilsusest; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt Euroopa Liidu sõjalise üksuse Bosnias ja Hertsegoviinas (EUFOR) rolli üle ohutu ja turvalise keskkonna loomisel Bosnias ja Hertsegoviinas; on seisukohal, et võidakse ette näha vägede vähendamine kokkuleppel Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudega pärast seda, kui vajalikud tagatised on olemas; on seisukohal, et äsja nõukogu poolt otsustatud vägede suuruse vähendamine on selge märk piirkonna suurenenud stabiilsusest;

| 30. | tunnustab ELi politseimissiooni Bosnias ja Hertsegoviinas tehtud tööd tänapäevase ja tõhusa politsei arendamise toetamisel Bosnias ja Hertsegoviinas; on seisukohal, et selle missiooni tulevikku tuleks vaadelda politseireformi edu taustal; |
| --- | --- |

30.

tunnustab ELi politseimissiooni Bosnias ja Hertsegoviinas tehtud tööd tänapäevase ja tõhusa politsei arendamise toetamisel Bosnias ja Hertsegoviinas; on seisukohal, et selle missiooni tulevikku tuleks vaadelda politseireformi edu taustal;

| 31. | tunneb heameelt selle üle, et Bosnia ja Hertsegoviina on allkirjastanud palju rahvusvahelisi konventsioone ja võtnud vastu mitmeid seadusi eesmärgiga tagada ja edendada naiste õigusi; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina valitsus teeks jõupingutusi nendes rahvusvahelistes ja siseriiklikes õigusaktides sätestatud põhimõtete praktikas rakendamiseks; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt selle üle, et Bosnia ja Hertsegoviina on allkirjastanud palju rahvusvahelisi konventsioone ja võtnud vastu mitmeid seadusi eesmärgiga tagada ja edendada naiste õigusi; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina valitsus teeks jõupingutusi nendes rahvusvahelistes ja siseriiklikes õigusaktides sätestatud põhimõtete praktikas rakendamiseks;

| 32. | pidades silmas Bosnia ja Hertsegoviina tulevikku ikka veel ümbritsevat ebakindlust, toetab rahu tagamise nõukogu otsust vaadata läbi oma 23. juuni 2006. aasta otsus ja säilitada kõrge esindaja büroo koos täielike privileegidega kuni 2008. aasta juunini; on seisukohal, et seda volituste pikendamist tuleks samuti kasutada täiendavate vastutusalade kohalikele ametivõimudele üleandmiseks; tervitab asjaolu, et nõukogu on võtnud vastu ühismeetme Bosniasse ja Hertsegoviinasse määratud ELi eriesindaja kohta, mis laiendab selle mandaadi tingimusi, et anda eriesindajale selge ülesanne Bosnias ja Hertsegoviinas põhiseaduse reformide edendamiseks; |
| --- | --- |

32.

pidades silmas Bosnia ja Hertsegoviina tulevikku ikka veel ümbritsevat ebakindlust, toetab rahu tagamise nõukogu otsust vaadata läbi oma 23. juuni 2006. aasta otsus ja säilitada kõrge esindaja büroo koos täielike privileegidega kuni 2008. aasta juunini; on seisukohal, et seda volituste pikendamist tuleks samuti kasutada täiendavate vastutusalade kohalikele ametivõimudele üleandmiseks; tervitab asjaolu, et nõukogu on võtnud vastu ühismeetme Bosniasse ja Hertsegoviinasse määratud ELi eriesindaja kohta, mis laiendab selle mandaadi tingimusi, et anda eriesindajale selge ülesanne Bosnias ja Hertsegoviinas põhiseaduse reformide edendamiseks;

| 33. | rõhutab vajadust, et rahvusvaheline üldsus väljendaks ühtset seisukohta Bosnia ja Hertsegoviina osas; avaldab kahetsust ametisoleva kõrge esindaja / ELi eriesindaja äsjase teate pärast, mille kohaselt kavatseb ta 2007. aasta juunis tagasi astuda ning tunnustab tema ametiajal tehtud tööd; nõuab tungivalt, et nõukogu korraldaks sügavutimineva arutelu Bosnias ja Hertsegoviinas rahvusvahelise esindatuse olemuse, ulatuse ja kestuse osas; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust, et rahvusvaheline üldsus väljendaks ühtset seisukohta Bosnia ja Hertsegoviina osas; avaldab kahetsust ametisoleva kõrge esindaja / ELi eriesindaja äsjase teate pärast, mille kohaselt kavatseb ta 2007. aasta juunis tagasi astuda ning tunnustab tema ametiajal tehtud tööd; nõuab tungivalt, et nõukogu korraldaks sügavutimineva arutelu Bosnias ja Hertsegoviinas rahvusvahelise esindatuse olemuse, ulatuse ja kestuse osas;

| 34. | on samuti arvamusel, et pärast kõrge esindaja büroo sulgemist peab EL andma tugevat ja kooskõlastatud abi, et aidata Bosnial ja Hertsegoviinal saavutada Euroopa integratsiooni pikaajaline eesmärk nii kiiresti ja täielikult kui võimalik; on seisukohal, et ELi eriesindaja peab Euroopa Liidu nimel ning muuhulgas Bosnias ja Hertsegoviinas kõikide ELi institutsioonide ja asutuste koordineerimisel jõulisemalt sõna võtma; |
| --- | --- |

34.

on samuti arvamusel, et pärast kõrge esindaja büroo sulgemist peab EL andma tugevat ja kooskõlastatud abi, et aidata Bosnial ja Hertsegoviinal saavutada Euroopa integratsiooni pikaajaline eesmärk nii kiiresti ja täielikult kui võimalik; on seisukohal, et ELi eriesindaja peab Euroopa Liidu nimel ning muuhulgas Bosnias ja Hertsegoviinas kõikide ELi institutsioonide ja asutuste koordineerimisel jõulisemalt sõna võtma;

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus üldasjade nõukogule ning teavitamiseks komisjonile, ELi eriesindajale / kõrgele esindajale Bosnias ja Hertsegoviinas, samuti Bosnia ja Hertsegoviina, Serblaste Vabariigi ning Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus üldasjade nõukogule ning teavitamiseks komisjonile, ELi eriesindajale / kõrgele esindajale Bosnias ja Hertsegoviinas, samuti Bosnia ja Hertsegoviina, Serblaste Vabariigi ning Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni valitsustele ning parlamentidele.

P6_TA(2007)0078

Põhiõiguste harta järgimine

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes: korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika (2005/2169(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes (KOM(2005)0172); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes (KOM(2005)0172);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu („ELi leping”) artikleid 6 ja 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu („ELi leping”) artikleid 6 ja 7;

| — | võttes arvesse 7. detsembril 2000 Nice'is välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat („põhiõiguste harta”) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembril 2000 Nice'is välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat („põhiõiguste harta”) (1);

| — | võttes arvesse 29. oktoobril 2004 Roomas allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingut, mis hõlmab põhiõiguste harta sätteid, muutes need sel moel õiguslikult siduvaks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. oktoobril 2004 Roomas allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingut, mis hõlmab põhiõiguste harta sätteid, muutes need sel moel õiguslikult siduvaks;

| — | võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu lepingu artiklit 7: Euroopa Liidu aluseks olevate väärtuste austamine ja edendamine (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu lepingu artiklit 7: Euroopa Liidu aluseks olevate väärtuste austamine ja edendamine (2);

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2005. aasta resolutsiooni põhiõiguste edendamise ja kaitse kohta: siseriiklike ja Euroopa institutsioonide, sealhulgas Põhiõiguste Ameti roll (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2005. aasta resolutsiooni põhiõiguste edendamise ja kaitse kohta: siseriiklike ja Euroopa institutsioonide, sealhulgas Põhiõiguste Ameti roll (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu sõltumatute ekspertide võrgustiku koostatud 2005. aasta aruannet põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu sõltumatute ekspertide võrgustiku koostatud 2005. aasta aruannet põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus;

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (4) ja ettepanekut võtta vastu nõukogu avaldust politseikoostöö ja õigusalase koostöö kohta kriminaalasjades; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (4) ja ettepanekut võtta vastu nõukogu avaldust politseikoostöö ja õigusalase koostöö kohta kriminaalasjades;

| — | võttes arvesse José Manuel Barroso, tollal komisjoni presidendi kandidaadi kõnet Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 17. novembril 2004; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse José Manuel Barroso, tollal komisjoni presidendi kandidaadi kõnet Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 17. novembril 2004;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 45, 34 ja 91; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 45, 34 ja 91;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni arvamust (A6-0034/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni arvamust (A6-0034/2007),

| A. | arvestades, et liit on rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele (ELi lepingu artikkel 6); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele (ELi lepingu artikkel 6);

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendil on liidu kodanike otse valitud esindusena kõnealuste põhimõtete rakendamisel eriliselt suur vastutus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendil on liidu kodanike otse valitud esindusena kõnealuste põhimõtete rakendamisel eriliselt suur vastutus;

| C. | arvestades, et see vastutus on seda suurem, kuna praeguse seisuga on lepingute kohaselt






  — | üksikisikute õigus pöörduda otse mõne Euroopa kohtu poole väga piiratud (5), |
| --- | --- | --- |

C.

arvestades, et see vastutus on seda suurem, kuna praeguse seisuga on lepingute kohaselt

—

üksikisikute õigus pöörduda otse mõne Euroopa kohtu poole väga piiratud (5),

| — | võimatu esitada ühishagi, |
| --- | --- |

—

võimatu esitada ühishagi,

| — | piiratud koguni Euroopa Kohtu pädevus mitmes valdkonnas (vt EÜ asutamislepingu IV jaotis ja ELi lepingu artikkel 35) või seda ei eksisteeri (teine sammas - ELi lepingu V jaotis (6)); |
| --- | --- |

—

piiratud koguni Euroopa Kohtu pädevus mitmes valdkonnas (vt EÜ asutamislepingu IV jaotis ja ELi lepingu artikkel 35) või seda ei eksisteeri (teine sammas - ELi lepingu V jaotis (6));

mis suurendab veelgi Euroopa seadusandjate vajadust hoolikalt kaalutleda õigusaktide vastuvõtmisel valdkondades, mis võivad mõjutada põhiõiguste kaitset,

| D. | arvestades, et menetlus kõikide õigusaktide ettepanekute vastavuse kontrollimiseks põhiõiguste hartale tuleneb vältimatult harta vastuvõtmisest Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni ja kõikide liikmesriikide poolt ning selle pidulikust väljakuulutamisest liidu kodanike ees 7. detsembril 2000 Nice'is; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et menetlus kõikide õigusaktide ettepanekute vastavuse kontrollimiseks põhiõiguste hartale tuleneb vältimatult harta vastuvõtmisest Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni ja kõikide liikmesriikide poolt ning selle pidulikust väljakuulutamisest liidu kodanike ees 7. detsembril 2000 Nice'is;

| E. | arvestades, et ELi lepingu artikli 6 lõike 2 kohaldamisest tulenevalt on põhiõiguste tegelik kohaldamisala veel praegugi peamiselt kohtupraktika tulemus, kuid ka Euroopa seadusandjal peaks olema selge seisukoht, kuidas neid õigusi tuleks tõlgendada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi lepingu artikli 6 lõike 2 kohaldamisest tulenevalt on põhiõiguste tegelik kohaldamisala veel praegugi peamiselt kohtupraktika tulemus, kuid ka Euroopa seadusandjal peaks olema selge seisukoht, kuidas neid õigusi tuleks tõlgendada;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid põhiõiguste harta väljakuulutamisel kokku nende õiguste määratlused ning et ilmsetel sidususe ja hea usu põhjustel peaksid nad neile edaspidi toetuma EÜ õigusaktide väljatöötamisel (vt eelnimetatud komisjoni teatist (KOM(2005)0172)); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid põhiõiguste harta väljakuulutamisel kokku nende õiguste määratlused ning et ilmsetel sidususe ja hea usu põhjustel peaksid nad neile edaspidi toetuma EÜ õigusaktide väljatöötamisel (vt eelnimetatud komisjoni teatist (KOM(2005)0172));

| G. | arvestades, et hartas sätestatud õigused, niipea kui nad on lülitatud ühenduse õigusesse, on siduva iseloomuga nende alusel vastu võetud EÜ õigusaktide kaudu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hartas sätestatud õigused, niipea kui nad on lülitatud ühenduse õigusesse, on siduva iseloomuga nende alusel vastu võetud EÜ õigusaktide kaudu;

| H. | arvestades, et õigusaktide ettepanekutes on põhiõiguste järgimise menetluse süstemaatilisus, põhjalikkus, objektiivsus, avatus ja läbipaistvus seda olulisem, et põhiõiguste hartal puudub kahjuks tänaseni õiguslik siduvus; osutades siiski sellele, et aastate jooksul on põhiõiguste harta muutunud viitedokumendiks Euroopa kohtutele, nagu Esimese Astme Kohtule, Euroopa Kohtule (7), Euroopa Inimõiguste Kohtule Strasbourgis ning samuti paljudele konstitutsioonikohtutele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õigusaktide ettepanekutes on põhiõiguste järgimise menetluse süstemaatilisus, põhjalikkus, objektiivsus, avatus ja läbipaistvus seda olulisem, et põhiõiguste hartal puudub kahjuks tänaseni õiguslik siduvus; osutades siiski sellele, et aastate jooksul on põhiõiguste harta muutunud viitedokumendiks Euroopa kohtutele, nagu Esimese Astme Kohtule, Euroopa Kohtule (7), Euroopa Inimõiguste Kohtule Strasbourgis ning samuti paljudele konstitutsioonikohtutele;

| I. | arvestades, et Euroopa seadusandja peaks uute EÜ õigusaktide puhul eelnevalt hindama nende mõju põhiõigustele, võttes seejuures arvesse liikmesriikide parlamentide, kodanikuühiskonna, akadeemiliste ringkondade arvamust ning teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Euroopa Nõukogu ja ÜRO ekspertiisi; arvestades, et sel moel soodustaks Euroopa seadusandja üha laiema põhiõiguste kultuuri kujunemist, nagu see on juba olnud mitmete õigusaktide väljatöötamisel sellistes valdkondades nagu eraelu puutumatuse kaitse, perekonnaõigus ja õigus läbipaistvusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa seadusandja peaks uute EÜ õigusaktide puhul eelnevalt hindama nende mõju põhiõigustele, võttes seejuures arvesse liikmesriikide parlamentide, kodanikuühiskonna, akadeemiliste ringkondade arvamust ning teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Euroopa Nõukogu ja ÜRO ekspertiisi; arvestades, et sel moel soodustaks Euroopa seadusandja üha laiema põhiõiguste kultuuri kujunemist, nagu see on juba olnud mitmete õigusaktide väljatöötamisel sellistes valdkondades nagu eraelu puutumatuse kaitse, perekonnaõigus ja õigus läbipaistvusele;

| J. | arvestades, et komisjoni ettepanek selle menetluse süvendamise ja parema avaliku teadvustamise kohta, järgimaks põhiõigusi õigusaktide ettepanekutes, mis jõustus 2001. aastal, kujutab endast märgatavat edusammu komisjoni kavatsuses arendada tõelist „põhiõiguste kultuuri” Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni ettepanek selle menetluse süvendamise ja parema avaliku teadvustamise kohta, järgimaks põhiõigusi õigusaktide ettepanekutes, mis jõustus 2001. aastal, kujutab endast märgatavat edusammu komisjoni kavatsuses arendada tõelist „põhiõiguste kultuuri” Euroopa Liidus;

| K. | arvestades siiski, et sellel menetlusel on siiski liigselt sissepoole suunatud, selle kriteeriumid on liiga piiravad ja Euroopa Parlamendi roll on ebapiisav ning et ettepanekud liikmesriikide parlamentide, näiteks Suurbritannia parlamendi ülemkoja (8) kaasamiseks, on jäetud arvesse võtmata, nagu ka vajalik püsiv dialoog Euroopa institutsioonide vahel ja koostöö sõltumatute organisatsioonidega objektiivsuse suurendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

K.

arvestades siiski, et sellel menetlusel on siiski liigselt sissepoole suunatud, selle kriteeriumid on liiga piiravad ja Euroopa Parlamendi roll on ebapiisav ning et ettepanekud liikmesriikide parlamentide, näiteks Suurbritannia parlamendi ülemkoja (8) kaasamiseks, on jäetud arvesse võtmata, nagu ka vajalik püsiv dialoog Euroopa institutsioonide vahel ja koostöö sõltumatute organisatsioonidega objektiivsuse suurendamise eesmärgil;

| L. | arvestades, et liidu tõeline „põhiõiguste kultuur” eeldab põhiõiguste kontrollimise terviksüsteemi väljatöötamist, millesse on kaasatud nõukogu ja valitsustevahelise koostöö valdkonnas vastuvõetavad otsused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liidu tõeline „põhiõiguste kultuur” eeldab põhiõiguste kontrollimise terviksüsteemi väljatöötamist, millesse on kaasatud nõukogu ja valitsustevahelise koostöö valdkonnas vastuvõetavad otsused;

| M. | arvestades, et tõeline „põhiõiguste kultuur” ei seisne üksnes eeskirjade passiivses järgimises, vaid ka põhiõiguste aktiivses edendamises ning sekkumises juhtudel, kui liikmesriigid põhiõigusi rikuvad või neid piisavalt ei kaitse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tõeline „põhiõiguste kultuur” ei seisne üksnes eeskirjade passiivses järgimises, vaid ka põhiõiguste aktiivses edendamises ning sekkumises juhtudel, kui liikmesriigid põhiõigusi rikuvad või neid piisavalt ei kaitse;

| N. | arvestades, et põhiõiguste kontrollimise terviksüsteem peab ette nägema iga-aastase arutelu, kuhu on kaasatud kolm institutsiooni ja liikmesriikide parlamendid, eelkõige kui Euroopa Parlament teeb kokkuvõtte edusammudest ja probleemidest Euroopa Liidu arendamisel vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et põhiõiguste kontrollimise terviksüsteem peab ette nägema iga-aastase arutelu, kuhu on kaasatud kolm institutsiooni ja liikmesriikide parlamendid, eelkõige kui Euroopa Parlament teeb kokkuvõtte edusammudest ja probleemidest Euroopa Liidu arendamisel vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana;

| O. | arvestades, et seoses kõnealuse aruteluga oleks samaaegselt võimalik hinnata:






  — | Põhiõiguste Ameti aastaaruannet, |
| --- | --- | --- |

O.

arvestades, et seoses kõnealuse aruteluga oleks samaaegselt võimalik hinnata:

—

Põhiõiguste Ameti aastaaruannet,

| — | komisjoni eriaruannet ühenduse õiguse rakendamist käsitleva üldaruande raames, |
| --- | --- |

—

komisjoni eriaruannet ühenduse õiguse rakendamist käsitleva üldaruande raames,

| — | nõukogu aruannet põhiõiguste järgimise kohta Euroopa Liidus ja liikmesriikide poolt seoses aspektidega, mida nõukogu peab möödunud aasta puhul oluliseks; |
| --- | --- |

—

nõukogu aruannet põhiõiguste järgimise kohta Euroopa Liidus ja liikmesriikide poolt seoses aspektidega, mida nõukogu peab möödunud aasta puhul oluliseks;

| P. | arvestades, et nende iga-aastaste arutelude puhul peaksid institutsioonid kontrollima, kas on otstarbekas läbi vaadata õigusakte, mis on avaliku julgeoleku kaalutlustel piiranud vabaduste kasutamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nende iga-aastaste arutelude puhul peaksid institutsioonid kontrollima, kas on otstarbekas läbi vaadata õigusakte, mis on avaliku julgeoleku kaalutlustel piiranud vabaduste kasutamist;

| Q. | arvestades, et salavanglate olemasolu ja Luure Keskagentuuri (LKA) poolt terrorismivastase võitluse raames teostatud inimröövid, mitme valitsuse tõe väljaselgitamisega venitamine ja puudulik koostöö, aga ka lennureisijate andmete või SWIFTi kaudu pangaandmete edastamine seadusliku aluseta võivad kõigutada kodanike usaldust Euroopa institutsioonide suutlikkuse ja tahte vastu kaitsta põhiõigusi ning rikkumisi karistada, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et salavanglate olemasolu ja Luure Keskagentuuri (LKA) poolt terrorismivastase võitluse raames teostatud inimröövid, mitme valitsuse tõe väljaselgitamisega venitamine ja puudulik koostöö, aga ka lennureisijate andmete või SWIFTi kaudu pangaandmete edastamine seadusliku aluseta võivad kõigutada kodanike usaldust Euroopa institutsioonide suutlikkuse ja tahte vastu kaitsta põhiõigusi ning rikkumisi karistada,

| 1. | juhib tähelepanu ajaloolisele ülesandele luua „üha tihedama liidu loomisel” (ELi lepingu artikkel 1) lisaks julgeoleku ja õiguse, majandusliku ja sotsiaalse arengu vahendite arendamisele ka vabaduste tagamise vahendid; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu ajaloolisele ülesandele luua „üha tihedama liidu loomisel” (ELi lepingu artikkel 1) lisaks julgeoleku ja õiguse, majandusliku ja sotsiaalse arengu vahendite arendamisele ka vabaduste tagamise vahendid;

| 2. | rõhutab vajadust ületada põhiseadusliku protsessi kriis, säilitada põhiseaduse lepingu peamised saavutused ja kindlustada põhiõiguste harta õiguslik siduvus; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust ületada põhiseadusliku protsessi kriis, säilitada põhiseaduse lepingu peamised saavutused ja kindlustada põhiõiguste harta õiguslik siduvus;

| 3. | tervitab komisjoni ettepanekuid selle menetluse süvendamise ja parema nähtavuse kohta, mis on ette nähtud põhiõiguste järgimiseks komisjoni õigusaktide ettepanekutes, ning näeb selles komisjoni presidendi José Manuel Barroso poolt 17. novembril 2004 Euroopa Parlamendis väljakuulutatud põhiõiguste kaitsmise ambitsioonikate meetmete ja tema poolt sellel eesmärgil loodud töörühma esimest positiivset tulemust; |
| --- | --- |

3.

tervitab komisjoni ettepanekuid selle menetluse süvendamise ja parema nähtavuse kohta, mis on ette nähtud põhiõiguste järgimiseks komisjoni õigusaktide ettepanekutes, ning näeb selles komisjoni presidendi José Manuel Barroso poolt 17. novembril 2004 Euroopa Parlamendis väljakuulutatud põhiõiguste kaitsmise ambitsioonikate meetmete ja tema poolt sellel eesmärgil loodud töörühma esimest positiivset tulemust;

| 4. | kutsub komisjoni üles muutma järelevalveprotsessi läbipaistvamaks ja konsulteerima asjaomaste kodanikuühiskonna rühmadega, eriti nendega, keda komisjoni antud ettepanek võib puudutada; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles muutma järelevalveprotsessi läbipaistvamaks ja konsulteerima asjaomaste kodanikuühiskonna rühmadega, eriti nendega, keda komisjoni antud ettepanek võib puudutada;

| 5. | rõhutab, et komisjoni poolt välja pakutud „süstemaatiline” kontroll eeldab vältimatult iga õigusakti ettepaneku põhjalikku kontrollimist ja tulemuse põhjendamist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et komisjoni poolt välja pakutud „süstemaatiline” kontroll eeldab vältimatult iga õigusakti ettepaneku põhjalikku kontrollimist ja tulemuse põhjendamist;

| 6. | kutsub komisjoni üles kontrollima, et õigusaktide ettepanekud oleksid kooskõlas mitte ainult põhiõiguste hartaga, vaid ka kõigi põhiõigusi puudutavate Euroopa ja rahvusvaheliste õigusaktidega ning õigustega, mis EÜ õiguse üldpõhimõtetena tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles kontrollima, et õigusaktide ettepanekud oleksid kooskõlas mitte ainult põhiõiguste hartaga, vaid ka kõigi põhiõigusi puudutavate Euroopa ja rahvusvaheliste õigusaktidega ning õigustega, mis EÜ õiguse üldpõhimõtetena tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest;

| 7. | rõhutab, et põhiõiguste järgimise tõeliselt süstemaatiline ja hoolikas kontroll ei seisne üksnes võimalike õiguslike vigade otsimises, hinnates üksikisiku vabaduste ja üldhuvi nõuete vahelist tasakaalu, vaid nõuab lisaks sellele alati poliitilist analüüsi, et tuvastada nende erinevate õiglast tasakaalu pakkuvate lahenduste hulgast selline, mis kujutab endast parimat eesmärgi saavutamise ja põhiõiguste piiramise suhet (põhiõiguste alane optimeerimine); |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et põhiõiguste järgimise tõeliselt süstemaatiline ja hoolikas kontroll ei seisne üksnes võimalike õiguslike vigade otsimises, hinnates üksikisiku vabaduste ja üldhuvi nõuete vahelist tasakaalu, vaid nõuab lisaks sellele alati poliitilist analüüsi, et tuvastada nende erinevate õiglast tasakaalu pakkuvate lahenduste hulgast selline, mis kujutab endast parimat eesmärgi saavutamise ja põhiõiguste piiramise suhet (põhiõiguste alane optimeerimine);

| 8. | peab vajalikuks keskendada kontroll igal konkreetsel juhul asjakohastele põhiõigustele ja peab hädavajalikuks, et need põhiõigused oleksid põhjendustes selgesõnaliselt ja üksikult välja toodud; |
| --- | --- |

8.

peab vajalikuks keskendada kontroll igal konkreetsel juhul asjakohastele põhiõigustele ja peab hädavajalikuks, et need põhiõigused oleksid põhjendustes selgesõnaliselt ja üksikult välja toodud;

| 9. | loodab, et metoodika, mida komisjon kavatseb kasutada põhiõiguste harta järgimiseks oma õigusaktide ettepanekutes, leiab ka konkreetsel juhul tegelikku kasutust; |
| --- | --- |

9.

loodab, et metoodika, mida komisjon kavatseb kasutada põhiõiguste harta järgimiseks oma õigusaktide ettepanekutes, leiab ka konkreetsel juhul tegelikku kasutust;

| 10. | juhib tähelepanu, et õigusaktide ettepanekute väljatöötamise etapil koostataks põhiõiguste järgimise korrapärase sisekontrolli kohta eraldi aruanne, milles selgitatakse, milline on põhiõiguste järgimise õiguslik alus; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu, et õigusaktide ettepanekute väljatöötamise etapil koostataks põhiõiguste järgimise korrapärase sisekontrolli kohta eraldi aruanne, milles selgitatakse, milline on põhiõiguste järgimise õiguslik alus;

| 11. | kutsub komisjoni üles läbi vaatama otsust liigitada mõju hindamistes selgitused põhiõiguste kohta kolme olemasolevasse kategooriasse - majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnamõjud - ning looma eraldi kategooria „mõju põhiõigustele”, tagamaks põhiõiguste kõikide aspektide arvessevõtmist; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles läbi vaatama otsust liigitada mõju hindamistes selgitused põhiõiguste kohta kolme olemasolevasse kategooriasse - majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnamõjud - ning looma eraldi kategooria „mõju põhiõigustele”, tagamaks põhiõiguste kõikide aspektide arvessevõtmist;

| 12. | rõhutab komisjoni õigust võtta õigusloomemenetluse käigus oma ettepanek tagasi enne selle vastuvõtmist nõukogu poolt muudatuste korral, millega rikutakse mõnd põhiõigust; |
| --- | --- |

12.

rõhutab komisjoni õigust võtta õigusloomemenetluse käigus oma ettepanek tagasi enne selle vastuvõtmist nõukogu poolt muudatuste korral, millega rikutakse mõnd põhiõigust;

| 13. | lükkab tagasi komisjoni seatud tingimuse esitada tühistamishagisid vaid pärast iga üksikjuhtumi poliitilist kontrollimist ja rõhutab tungivalt põhiõiguste ja -vabaduste kaitsmise tingimusteta eelisseisundit ükskõik milliste poliitiliste kaalutluste ees; |
| --- | --- |

13.

lükkab tagasi komisjoni seatud tingimuse esitada tühistamishagisid vaid pärast iga üksikjuhtumi poliitilist kontrollimist ja rõhutab tungivalt põhiõiguste ja -vabaduste kaitsmise tingimusteta eelisseisundit ükskõik milliste poliitiliste kaalutluste ees;

| 14. | peab vajalikuks laiendada põhiõiguste harta järgimise menetlust õigusloomemenetlusele tervikuna nagu ka komiteemenetlusele, et tugevdada Euroopa Parlamendi positsiooni, täpsustada Põhiõiguste Ameti rolli ja kasutada tõhusamalt ära selle toetust; |
| --- | --- |

14.

peab vajalikuks laiendada põhiõiguste harta järgimise menetlust õigusloomemenetlusele tervikuna nagu ka komiteemenetlusele, et tugevdada Euroopa Parlamendi positsiooni, täpsustada Põhiõiguste Ameti rolli ja kasutada tõhusamalt ära selle toetust;

| 15. | kaalub sel eesmärgil kodukorra artikli 34 muutmist, et teha kodanikuvabaduste komisjonile ülesandeks põhiõiguste seisukohast oluliste õigusaktide ettepanekute, meetmete ja eeskirjade mõju kontrollimine, ning muuta kodukorra artikleid 91 ja 115 nii, et Euroopa Parlamendi resolutsioonide aluseks saaks võtta ka olukorra liikmesriikides, et õigeaegselt kanda oma vastutust ELi lepingu artiklite 6 ja 7 raames; |
| --- | --- |

15.

kaalub sel eesmärgil kodukorra artikli 34 muutmist, et teha kodanikuvabaduste komisjonile ülesandeks põhiõiguste seisukohast oluliste õigusaktide ettepanekute, meetmete ja eeskirjade mõju kontrollimine, ning muuta kodukorra artikleid 91 ja 115 nii, et Euroopa Parlamendi resolutsioonide aluseks saaks võtta ka olukorra liikmesriikides, et õigeaegselt kanda oma vastutust ELi lepingu artiklite 6 ja 7 raames;

| 16. | rõhutab, et hoolimata üldiste nõuandemehhanismide olemasolust on väga oluline kaasata väliseid sõltumatuid organisatsioone ja asutusi, kes tegelevad otseselt põhiõigustega seotud küsimustega; kutsub seepärast komisjoni üles nägema ette vastavat mehhanismi, mille alusel põhiõigustele mõju avaldavate õigusaktide ettepanekute väljatöötamisel nimetatud organisatsioonide ja asutustega konsulteerida; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et hoolimata üldiste nõuandemehhanismide olemasolust on väga oluline kaasata väliseid sõltumatuid organisatsioone ja asutusi, kes tegelevad otseselt põhiõigustega seotud küsimustega; kutsub seepärast komisjoni üles nägema ette vastavat mehhanismi, mille alusel põhiõigustele mõju avaldavate õigusaktide ettepanekute väljatöötamisel nimetatud organisatsioonide ja asutustega konsulteerida;

| 17. | kutsub nõukogu üles tugevdama põhiõiguste süstemaatilist kontrollimist ka valitsustevahelise koostöö valdkondades, avalikustama tulemused ja kindlustama endale samuti Põhiõiguste Ameti toetus; |
| --- | --- |

17.

kutsub nõukogu üles tugevdama põhiõiguste süstemaatilist kontrollimist ka valitsustevahelise koostöö valdkondades, avalikustama tulemused ja kindlustama endale samuti Põhiõiguste Ameti toetus;

| 18. | kinnitab, et vajaduse korral ja vabatahtlikkuse alusel võivad Euroopa Parlament ja teised Euroopa Liidu institutsioonid õigusloomemenetluse käigus kasutada Põhiõiguste Ameti ekspertiisi põhiõiguste alal ning samuti politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

kinnitab, et vajaduse korral ja vabatahtlikkuse alusel võivad Euroopa Parlament ja teised Euroopa Liidu institutsioonid õigusloomemenetluse käigus kasutada Põhiõiguste Ameti ekspertiisi põhiõiguste alal ning samuti politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas;

| 19. | tuletab meelde, et ei lepingud ega nõukogu määrus (EÜ) nr 168/2007 välista Euroopa Parlamendi võimalust paluda ELi lepingu artikli 7 rakendamisel abi Põhiõiguste Ametilt; ootab, et komisjon ja Põhiõiguste Amet näeksid mitmeaastases raamistikus ning iga-aastases tööprogrammis ette vajalikud rahalised vahendid ja inimressursid, et amet saaks nõuetekohaselt vastata taotlustele, mida Euroopa Parlament esitab ELi lepingu artikli 7 kohaste volituste kasutamisel; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et ei lepingud ega nõukogu määrus (EÜ) nr 168/2007 välista Euroopa Parlamendi võimalust paluda ELi lepingu artikli 7 rakendamisel abi Põhiõiguste Ametilt; ootab, et komisjon ja Põhiõiguste Amet näeksid mitmeaastases raamistikus ning iga-aastases tööprogrammis ette vajalikud rahalised vahendid ja inimressursid, et amet saaks nõuetekohaselt vastata taotlustele, mida Euroopa Parlament esitab ELi lepingu artikli 7 kohaste volituste kasutamisel;

| 20. | rõhutab seda, et oluline on ette näha asjaomased vahendid kodanike ja Euroopa institutsioonide teavitamiseks põhiõiguste järgimise suhtes läbiviidava sisekontrolli kohta, kasutades sealhulgas selleks ka korrapäraseid asjakohaseid aruandeid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab seda, et oluline on ette näha asjaomased vahendid kodanike ja Euroopa institutsioonide teavitamiseks põhiõiguste järgimise suhtes läbiviidava sisekontrolli kohta, kasutades sealhulgas selleks ka korrapäraseid asjakohaseid aruandeid;

| 21. | palub liikmesriikide parlamentidel kontrollida eriti politsei- ja õigusalase koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas kõikide otsuste ja meetmete vastavust põhiõiguste hartale, et säiliks põhiõiguste jagamatus ja et liidu kõikides poliitikavaldkondades oleks tagatud põhiõiguste süstemaatiline ja põhjalik kontroll; |
| --- | --- |

21.

palub liikmesriikide parlamentidel kontrollida eriti politsei- ja õigusalase koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas kõikide otsuste ja meetmete vastavust põhiõiguste hartale, et säiliks põhiõiguste jagamatus ja et liidu kõikides poliitikavaldkondades oleks tagatud põhiõiguste süstemaatiline ja põhjalik kontroll;

| 22. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele ELi lepingu artikli 4 ning EÜ asutamislepingu artiklite 200 ja 212 kohaselt igal aastal aruande liidu põhiõiguste poliitika kohta ning astuma süstemaatilisse, avatud ja püsivasse dialoogi põhiõiguste tagamise üle liidus; |
| --- | --- |

22.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele ELi lepingu artikli 4 ning EÜ asutamislepingu artiklite 200 ja 212 kohaselt igal aastal aruande liidu põhiõiguste poliitika kohta ning astuma süstemaatilisse, avatud ja püsivasse dialoogi põhiõiguste tagamise üle liidus;

| 23. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles teavitama Euroopa Parlamenti järelmeetmetest seoses liikmesriikide ekspertide võrgustiku koostatud aruannetega; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles teavitama Euroopa Parlamenti järelmeetmetest seoses liikmesriikide ekspertide võrgustiku koostatud aruannetega;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

(2)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 408.

(3)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 242.

(4)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

(5)  Euroopa Kohtu 25. juuli 2002. aasta otsus kohtuasjas C-50/00: Unión de Pequeños Agricultores v. Euroopa Liidu Nõukogu, EKL 2002, lk I-6677.

(6)  Esimese Astme Kohtu 7. juuni 2004. aasta otsus kohtuasjas T-338/02: Segi jt v. Euroopa Liidu Nõukogu, EKL 2004, lk II-1647.

(7)  Euroopa Kohtu 27. juuni 2006. aasta otsus kohtuasjas C-540/03: Euroopa Parlament v. Euroopa Liidu Nõukogu, kolmandate riikide kodanike alaealiste laste perekonnaga taasühinemise õigus (direktiiv 2003/86/EÜ).

(8)  Suurbritannia parlamendi ülemkoda, Euroopa Liidu asjade komisjon, 2005-2006. aasta istungjärgu 16. aruanne, „Human Rights proofing EU Legislation”, 29. november 2005, lõige 149.

P6_TA(2007)0079

Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahel

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (2006/2222(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/ Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni nimel Willy Meyer Pleite poolt esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule läbirääkimissuuniste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vahel (B6-0417/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/ Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni nimel Willy Meyer Pleite poolt esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule läbirääkimissuuniste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vahel (B6-0417/2006);

| — | võttes arvesse Viini deklaratsiooni lõiget 31, milles tuuakse ära Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide poolt 12. mail 2006. aastal Viinis toimunud Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika - Kariibi mere maade neljandal tippkohtumisel tehtud otsus alustada läbirääkimisi assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks
  ,
  mis hõlmab poliitilist dialoogi, koostööprogramme ja kaubanduskokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Viini deklaratsiooni lõiget 31, milles tuuakse ära Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide poolt 12. mail 2006. aastal Viinis toimunud Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika - Kariibi mere maade neljandal tippkohtumisel tehtud otsus alustada läbirääkimisi assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks
  ,
  mis hõlmab poliitilist dialoogi, koostööprogramme ja kaubanduskokkulepet;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist;

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid puudutava ühise strateegia ning globaalse partnerluse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid puudutava ühise strateegia ning globaalse partnerluse kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artikli 83 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artikli 83 lõiget 5;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0026/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0026/2007),

| A. | arvestades, et demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimine ning kõikide inimeste inimõiguste tagamine, samuti kõnesoleva kahe piirkonna kodanike kodaniku- ja poliitiliste õiguste täielik austamine on põhieelduseks partnerluse loomisele poolte vahel, nagu otsustati ka Viinis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimine ning kõikide inimeste inimõiguste tagamine, samuti kõnesoleva kahe piirkonna kodanike kodaniku- ja poliitiliste õiguste täielik austamine on põhieelduseks partnerluse loomisele poolte vahel, nagu otsustati ka Viinis;

| B. | arvestades, et põhiõiguste tagamine kõigile kodanikele ning eelkõige neile, kes on vähemsoodsas olukorras, nagu põlisrahvad, ning nende aktiivsem osalemine ühiskondlikus ja poliitilises elus, on lepingu põhielemendid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põhiõiguste tagamine kõigile kodanikele ning eelkõige neile, kes on vähemsoodsas olukorras, nagu põlisrahvad, ning nende aktiivsem osalemine ühiskondlikus ja poliitilises elus, on lepingu põhielemendid;

| C. | arvestades, et tulevase majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu läbirääkimissuunised peavad olema kooskõlas poolte sooviga (millele on viidatud Viini deklaratsiooni lõikes 31) sõlmida üldine assotsiatsioonileping, mis kinnitab veendumust, et suhetega Kesk-Ameerikaga peab kaasnema piirkonna ja selle erinevate riikide poliitiline ning majanduslik partnerlus, mis arvestab antud kahe piirkonna ja Kesk-Ameerika erinevate riikide vahel eksisteerivat asümmeetriat ja ebavõrdsust, sisaldab võtmesätteid arengukoostöö ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta ning mille kaugem eesmärk on vabakaubandus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tulevase majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu läbirääkimissuunised peavad olema kooskõlas poolte sooviga (millele on viidatud Viini deklaratsiooni lõikes 31) sõlmida üldine assotsiatsioonileping, mis kinnitab veendumust, et suhetega Kesk-Ameerikaga peab kaasnema piirkonna ja selle erinevate riikide poliitiline ning majanduslik partnerlus, mis arvestab antud kahe piirkonna ja Kesk-Ameerika erinevate riikide vahel eksisteerivat asümmeetriat ja ebavõrdsust, sisaldab võtmesätteid arengukoostöö ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta ning mille kaugem eesmärk on vabakaubandus;

| D. | arvestades, et Euroopa - Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee (Eurolat) loomine oli otsustav samm Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ning eriti ELi ja Kesk-Ameerika vaheliste suhete demokraatliku õiguspärasuse ja poliitilise mõõtme kindlustamisel ning et nimetatud assambleest saab kahe piirkonna vahelise alalise poliitilise dialoogi foorum; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa - Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee (Eurolat) loomine oli otsustav samm Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ning eriti ELi ja Kesk-Ameerika vaheliste suhete demokraatliku õiguspärasuse ja poliitilise mõõtme kindlustamisel ning et nimetatud assambleest saab kahe piirkonna vahelise alalise poliitilise dialoogi foorum;

| E. | arvestades, et tulevase lepingu läbirääkimissuunistes tuleb arvestada enamikus Kesk-Ameerika riikides valitsevaid majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid tingimusi, teadvustada kahe piirkonna vahelisi arengualaseid erinevusi ja Kesk-Ameerika majandussuhete iseloomu (piirkondliku kaubanduse koondumine vähestesse riikidesse, suur sõltuvus traditsiooniliste toodete ekspordist ja ELi otseinvesteeringute vähesus piirkonnas jne), |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tulevase lepingu läbirääkimissuunistes tuleb arvestada enamikus Kesk-Ameerika riikides valitsevaid majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid tingimusi, teadvustada kahe piirkonna vahelisi arengualaseid erinevusi ja Kesk-Ameerika majandussuhete iseloomu (piirkondliku kaubanduse koondumine vähestesse riikidesse, suur sõltuvus traditsiooniliste toodete ekspordist ja ELi otseinvesteeringute vähesus piirkonnas jne),

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:






  a) | läbirääkimisvolitused peavad selgelt sisaldama õiguslikku alust, mille põhjal uue assotsiatsioonilepingu üle läbirääkimisi hakatakse pidama; õiguslik alus peab olema Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

a)

läbirääkimisvolitused peavad selgelt sisaldama õiguslikku alust, mille põhjal uue assotsiatsioonilepingu üle läbirääkimisi hakatakse pidama; õiguslik alus peab olema Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga;

| b) | läbirääkimisvolitustes tuleb täpsustada, et ELi ja Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsioonilepingu eesmärk on saavutada järkjärguline ülemineku vabakaubandusele võrdsetel ja vastastikku kasulikel tingimustel, mis rajanevad vastastikuse täiendavuse ja solidaarsuse põhimõttel, ning poliitiline dialoog ja koostöö koos demokraatia ja õigusriigi tugevdamise ning inim-, kodaniku- ja poliitiliste õiguste täieliku austamisega, sotsiaalse ühtekuuluvuse, jätkusuutliku inimarengu ning majanduslike ja sotsiaalsete õigustega, mille puhul võetakse arvesse ka kultuurilisi ja keskkonnaalaseid aspekte; |
| --- | --- |

b)

läbirääkimisvolitustes tuleb täpsustada, et ELi ja Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsioonilepingu eesmärk on saavutada järkjärguline ülemineku vabakaubandusele võrdsetel ja vastastikku kasulikel tingimustel, mis rajanevad vastastikuse täiendavuse ja solidaarsuse põhimõttel, ning poliitiline dialoog ja koostöö koos demokraatia ja õigusriigi tugevdamise ning inim-, kodaniku- ja poliitiliste õiguste täieliku austamisega, sotsiaalse ühtekuuluvuse, jätkusuutliku inimarengu ning majanduslike ja sotsiaalsete õigustega, mille puhul võetakse arvesse ka kultuurilisi ja keskkonnaalaseid aspekte;

| c) | näha läbirääkimissuunistes ette vajalikud mehhanismid, millega tagada tulevase lepingu sätete täielik kooskõla ELi lepingus antud volitustega, mille kohaselt on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 1996. aasta arenguprogrammis määratletud jätkusuutliku arengu toetamine, rahvusvahelise koostöö edendamine, demokraatia ja õigusriigi arendamine ja tugevdamine ning inimõiguste austamine liidu peamised eesmärgid; |
| --- | --- |

c)

näha läbirääkimissuunistes ette vajalikud mehhanismid, millega tagada tulevase lepingu sätete täielik kooskõla ELi lepingus antud volitustega, mille kohaselt on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 1996. aasta arenguprogrammis määratletud jätkusuutliku arengu toetamine, rahvusvahelise koostöö edendamine, demokraatia ja õigusriigi arendamine ja tugevdamine ning inimõiguste austamine liidu peamised eesmärgid;

| d) | arvestades Kesk-Ameerika arengut iseloomustavat sotsiaal-majanduslikku, keskkonna- ja demokraatiaalast haavatavust, määratleda läbirääkimissuunistes põhilised teemad, millele töökavas ja poliitilises dialoogis keskendutakse, sealhulgas eesmärkide ja käitumissuundade ajakohastamine sellistes küsimustes nagu demokraatlik valitsemine, võitlus terrorismiga, rahu ja julgeoleku tagamine ning konfliktide ohjamine; lisada uued teemad, nagu võitlus vaesusega, sotsiaalset ühtekuuluvust soodustavad meetmed, ränne ja inimestevaheline suhtlemine, võitlus kuritegevuse ja eelkõige rahvusvaheliste kuritegelike ühendustega (narko- ja kergrelvakaubandus, inimkaubandus, selliste organiseeritud grupeeringute nagu maras tegevus) jne ning näha ette konkreetsed meetmed ühiste seisukohtade võtmiseks rahvusvahelisel areenil ja ÜROs, et saavutada kahe piirkonna vahel rahvusvahelises plaanis tõeline poliitiline kooskõlastamine; |
| --- | --- |

d)

arvestades Kesk-Ameerika arengut iseloomustavat sotsiaal-majanduslikku, keskkonna- ja demokraatiaalast haavatavust, määratleda läbirääkimissuunistes põhilised teemad, millele töökavas ja poliitilises dialoogis keskendutakse, sealhulgas eesmärkide ja käitumissuundade ajakohastamine sellistes küsimustes nagu demokraatlik valitsemine, võitlus terrorismiga, rahu ja julgeoleku tagamine ning konfliktide ohjamine; lisada uued teemad, nagu võitlus vaesusega, sotsiaalset ühtekuuluvust soodustavad meetmed, ränne ja inimestevaheline suhtlemine, võitlus kuritegevuse ja eelkõige rahvusvaheliste kuritegelike ühendustega (narko- ja kergrelvakaubandus, inimkaubandus, selliste organiseeritud grupeeringute nagu maras tegevus) jne ning näha ette konkreetsed meetmed ühiste seisukohtade võtmiseks rahvusvahelisel areenil ja ÜROs, et saavutada kahe piirkonna vahel rahvusvahelises plaanis tõeline poliitiline kooskõlastamine;

| e) | konkreetse toetuse väljendusena Kesk-Ameerika piirkondlikule integratsioonile ning Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika - Kariibi mere piirkonna vahelisele kahepoolsele strateegilisele partnerlusele tuleb uue assotsiatsioonilepingu raames näha ette liikmete nimetamine Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika parlamentaarsesse ühiskomisjoni, mis moodustatakse Euroopa Parlamendi liikmetest, Kesk-Ameerika Parlamendi liikmetest, mitte ühessegi piirkondlikku assambleesse kuuluvate riikide parlamentide liikmetest ning Euroopa - Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee liikmetest; |
| --- | --- |

e)

konkreetse toetuse väljendusena Kesk-Ameerika piirkondlikule integratsioonile ning Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika - Kariibi mere piirkonna vahelisele kahepoolsele strateegilisele partnerlusele tuleb uue assotsiatsioonilepingu raames näha ette liikmete nimetamine Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika parlamentaarsesse ühiskomisjoni, mis moodustatakse Euroopa Parlamendi liikmetest, Kesk-Ameerika Parlamendi liikmetest, mitte ühessegi piirkondlikku assambleesse kuuluvate riikide parlamentide liikmetest ning Euroopa - Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee liikmetest;

| f) | lisada läbirääkimissuunistesse konkreetsed viited kodanikuühiskonna asjakohasele osalusele uues poliitilises dialoogis, korraldades kodanikuühiskonna esindajate osalusel perioodilisi konverentse nii ELis kui Kesk-Ameerikas ning volitades oma esindajaid osalema vaatlejatena ministrite kohtumistel ja hõlbustades nende aktiivset osalust asjaomaste valdkondade foorumitel, vastavate valdkondade komisjonides ja allkomisjonides, ning teha seda arutelude, läbirääkimiste ja järelevalveprotsessi kõikides järkudes; |
| --- | --- |

f)

lisada läbirääkimissuunistesse konkreetsed viited kodanikuühiskonna asjakohasele osalusele uues poliitilises dialoogis, korraldades kodanikuühiskonna esindajate osalusel perioodilisi konverentse nii ELis kui Kesk-Ameerikas ning volitades oma esindajaid osalema vaatlejatena ministrite kohtumistel ja hõlbustades nende aktiivset osalust asjaomaste valdkondade foorumitel, vastavate valdkondade komisjonides ja allkomisjonides, ning teha seda arutelude, läbirääkimiste ja järelevalveprotsessi kõikides järkudes;

| g) | samuti tuleb omistada keskne roll karistamatuse ja korruptsiooni vastase võitluse toetamisele ning näha ette meetmed ja programmid demokraatlike institutsioonide tugevdamise soodustamiseks Kesk-Ameerikas; |
| --- | --- |

g)

samuti tuleb omistada keskne roll karistamatuse ja korruptsiooni vastase võitluse toetamisele ning näha ette meetmed ja programmid demokraatlike institutsioonide tugevdamise soodustamiseks Kesk-Ameerikas;

| h) | näha läbirääkimissuunistes ette, et Euroopa Liit suurendab toetust Kesk-Ameerika integratsioonile ning õigusliku raamistiku ja institutsioonide - sealhulgas peasekretariaadi, Kesk-Ameerika Parlamendi ja Kesk-Ameerika Kohtu - tugevdamisele ja reformimisele, et muuta need senisest tõhusamaks, esindatumaks ja legitiimsemaks, eriti tolliliidu, isikute vaba liikumise, ühise poliitika, õigusaktide ühtlustamise ja sobiva finantseerimismehhanismi loomise osas; |
| --- | --- |

h)

näha läbirääkimissuunistes ette, et Euroopa Liit suurendab toetust Kesk-Ameerika integratsioonile ning õigusliku raamistiku ja institutsioonide - sealhulgas peasekretariaadi, Kesk-Ameerika Parlamendi ja Kesk-Ameerika Kohtu - tugevdamisele ja reformimisele, et muuta need senisest tõhusamaks, esindatumaks ja legitiimsemaks, eriti tolliliidu, isikute vaba liikumise, ühise poliitika, õigusaktide ühtlustamise ja sobiva finantseerimismehhanismi loomise osas;

| i) | lisada Euroopa Investeerimispanga järgmise Ladina-Ameerika tegevusmandaadi eesmärkide hulka piirkondliku integratsiooni toetamine, eriti füüsilise infrastruktuuri, transpordi, side ja energeetika valdkonnas, nii et panga tegevus täiendaks tõhusalt uut lepingut; |
| --- | --- |

i)

lisada Euroopa Investeerimispanga järgmise Ladina-Ameerika tegevusmandaadi eesmärkide hulka piirkondliku integratsiooni toetamine, eriti füüsilise infrastruktuuri, transpordi, side ja energeetika valdkonnas, nii et panga tegevus täiendaks tõhusalt uut lepingut;

| j) | teha koostööd Kesk-Ameerika riikidega, et toetada nende jõupingutusi võitluses uimastite seadusevastase tootmise ja nendega kauplemisega; see tegevus peaks eelkõige hõlmama põllumajandustootjatele mõeldud abiprogramme, mille eesmärk on alustada selliste alternatiivsete kultuuride kasvatamist, mille turuletoomisele saab EL tõhusalt kaasa aidata; |
| --- | --- |

j)

teha koostööd Kesk-Ameerika riikidega, et toetada nende jõupingutusi võitluses uimastite seadusevastase tootmise ja nendega kauplemisega; see tegevus peaks eelkõige hõlmama põllumajandustootjatele mõeldud abiprogramme, mille eesmärk on alustada selliste alternatiivsete kultuuride kasvatamist, mille turuletoomisele saab EL tõhusalt kaasa aidata;

| k) | tagada demokraatia klausli assotsiatsioonilepingu läbirääkimissuunistesse lisamine ja selle kohaldamine ning näha ette mehhanismid, mille eesmärk on sotsiaalset laadi või keskkonda käsitlevate klauslitega tagada töö- ja keskkonnavaldkonnas ühenduse üldiste soodustuste süsteemi (GSP) (3), sealhulgas GSP+ süsteemiga ettenähtud ergutusmeetmete järjepidevus; viidata sõnaselgelt konkreetsetele mehhanismidele, mis tagavad nende kohaldamise ja näevad eelkõige ette, komisjon esitab Euroopa Parlamendile iga-aastase aruande rakendamise järelevalve kohta; |
| --- | --- |

k)

tagada demokraatia klausli assotsiatsioonilepingu läbirääkimissuunistesse lisamine ja selle kohaldamine ning näha ette mehhanismid, mille eesmärk on sotsiaalset laadi või keskkonda käsitlevate klauslitega tagada töö- ja keskkonnavaldkonnas ühenduse üldiste soodustuste süsteemi (GSP) (3), sealhulgas GSP+ süsteemiga ettenähtud ergutusmeetmete järjepidevus; viidata sõnaselgelt konkreetsetele mehhanismidele, mis tagavad nende kohaldamise ja näevad eelkõige ette, komisjon esitab Euroopa Parlamendile iga-aastase aruande rakendamise järelevalve kohta;

| l) | võtta arvesse asjaolu, et üldine soodustuste süsteem (GSP), sealhulgas GSP+, on ELi eraldiseisev süsteem, millega abistatakse Kesk-Ameerika riike sõltuvalt nende arengutasemest; |
| --- | --- |

l)

võtta arvesse asjaolu, et üldine soodustuste süsteem (GSP), sealhulgas GSP+, on ELi eraldiseisev süsteem, millega abistatakse Kesk-Ameerika riike sõltuvalt nende arengutasemest;

| m) | uue lepingu arengukoostööd puudutavate sätete puhul tuleb arvesse võtta Kesk-Ameerika piirkonna eripära ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamist selles piirkonnas, lähtudes seisukohast, et inimkapitali arendamine ning haridus- ja kultuurivahetus on kõnealuses piirkonnas vaesuse kaotamise seisukohast muutunud esmatähtsateks, seega erilist tähelepanu tuleb pöörata haridusele, teadustegevusele ja -uuringutele ning tehnoloogiale, samuti kultuurile, ergutades tihedamaid vahetusi nendes valdkondades; |
| --- | --- |

m)

uue lepingu arengukoostööd puudutavate sätete puhul tuleb arvesse võtta Kesk-Ameerika piirkonna eripära ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamist selles piirkonnas, lähtudes seisukohast, et inimkapitali arendamine ning haridus- ja kultuurivahetus on kõnealuses piirkonnas vaesuse kaotamise seisukohast muutunud esmatähtsateks, seega erilist tähelepanu tuleb pöörata haridusele, teadustegevusele ja -uuringutele ning tehnoloogiale, samuti kultuurile, ergutades tihedamaid vahetusi nendes valdkondades;

| n) | märkida, et ELi ja Kesk-Ameerika vaheline assotsiatsioonileping peab põhinema ühelt poolt aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning teiselt poolt võitlusel vaesuse kaotamise ja ebavõrdsuse vähendamise eest, mis on Euroopa Liidu koostööprioriteedid; |
| --- | --- |

n)

märkida, et ELi ja Kesk-Ameerika vaheline assotsiatsioonileping peab põhinema ühelt poolt aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning teiselt poolt võitlusel vaesuse kaotamise ja ebavõrdsuse vähendamise eest, mis on Euroopa Liidu koostööprioriteedid;

| o) | tagada, et koostöö ja Euroopa Liidu kasutuses olevad majanduslikud vahendid toetaksid samuti Kesk-Ameerika piirkonna keskkonna edendamist ja kaitset; |
| --- | --- |

o)

tagada, et koostöö ja Euroopa Liidu kasutuses olevad majanduslikud vahendid toetaksid samuti Kesk-Ameerika piirkonna keskkonna edendamist ja kaitset;

| p) | pöörata erilist tähelepanu Kesk-Ameerika turismiprojektidele, et tagada nende jätkusuutlik elluviimine, kuivõrd selline tegevus toetab majanduskasvu; |
| --- | --- |

p)

pöörata erilist tähelepanu Kesk-Ameerika turismiprojektidele, et tagada nende jätkusuutlik elluviimine, kuivõrd selline tegevus toetab majanduskasvu;

| q) | lisaks tuleb ergutada kolmesuunalist ja kahe piirkonna vahelist koostööd, eriti Kariibi mere piirkonnaga, ning toetada lõuna-lõuna suunalist koostööpoliitikat niipea, kui assotsiatsioonileping on jõustunud; |
| --- | --- |

q)

lisaks tuleb ergutada kolmesuunalist ja kahe piirkonna vahelist koostööd, eriti Kariibi mere piirkonnaga, ning toetada lõuna-lõuna suunalist koostööpoliitikat niipea, kui assotsiatsioonileping on jõustunud;

| r) | edendada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kohandatud abi raamistikku ning muuta see majandusarengu, töökohtade loomise ja sotsiaalse heaolu saavutamise oluliseks elemendiks, hinnata, milliseid meetmeid - eelkõige maksundusalaseid - võiks võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate sektoris tööpuuduse vastu võitlemiseks ning töötada välja nende ettevõtjate abiprogramme teadusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

r)

edendada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kohandatud abi raamistikku ning muuta see majandusarengu, töökohtade loomise ja sotsiaalse heaolu saavutamise oluliseks elemendiks, hinnata, milliseid meetmeid - eelkõige maksundusalaseid - võiks võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate sektoris tööpuuduse vastu võitlemiseks ning töötada välja nende ettevõtjate abiprogramme teadusuuringute valdkonnas;

| s) | toetada väiketootjaid, samuti väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid üldiselt, ning julgustada investeerimist väikeettevõtjatesse, kuna Euroopa turgude avanemine toob peamiselt kasu suurtele tootjatele, kes suudavad täita Euroopa sanitaar- ja fütosanitaarnorme; |
| --- | --- |

s)

toetada väiketootjaid, samuti väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid üldiselt, ning julgustada investeerimist väikeettevõtjatesse, kuna Euroopa turgude avanemine toob peamiselt kasu suurtele tootjatele, kes suudavad täita Euroopa sanitaar- ja fütosanitaarnorme;

| t) | sõlmida ulatuslik ja tasakaalustatud assotsiatsioonileping, mis tugineb kolmele sambale: poliitika ja institutsioonide peatükk, mis tugevdab demokraatlikku dialoogi ja poliitilist koostööd, koostöö peatükk jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks ning kaubanduspeatükk, millega luuakse
  lõpuks
  kõrgeltarenenud vabakaubanduspiirkond laialdaste eesmärkidega, mille hulgas lisaks kaubavahetuse ja teenuste osutamise järkjärgulisele ja vastastikusele liberaliseerimisele on ka investeeringud, avalikud hanked, intellektuaalomandi õiguste kaitse, konkurentsivaldkonna koostöö ja kaubanduse kaitsemeetmed, kaubavahetuse soodustamine ja tõhus vaidluste lahendamise mehhanism; |
| --- | --- |

t)

sõlmida ulatuslik ja tasakaalustatud assotsiatsioonileping, mis tugineb kolmele sambale: poliitika ja institutsioonide peatükk, mis tugevdab demokraatlikku dialoogi ja poliitilist koostööd, koostöö peatükk jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks ning kaubanduspeatükk, millega luuakse
  lõpuks
  kõrgeltarenenud vabakaubanduspiirkond laialdaste eesmärkidega, mille hulgas lisaks kaubavahetuse ja teenuste osutamise järkjärgulisele ja vastastikusele liberaliseerimisele on ka investeeringud, avalikud hanked, intellektuaalomandi õiguste kaitse, konkurentsivaldkonna koostöö ja kaubanduse kaitsemeetmed, kaubavahetuse soodustamine ja tõhus vaidluste lahendamise mehhanism;

| u) | näha läbirääkimissuunistes ette kaubavahetuse järkjärguline ja vastastikune liberaliseerimine täiendavusel ja solidaarsusel põhinevatel õigluse ja vastastikuse kasu tingimustel, Kesk-Ameerika toodete järkjärguline pääs Euroopa turgudele, tehes seda konkurentsitingimustes, et vältida olemasoleva tasakaalustamatuse süvenemist tulevase lepingu tõttu; näha seetõttu kokkulepitava ajakava piires ette Kesk-Ameerika riikide kohustustele ja konkurentsivõime parandamisele suunatud eriline, diferentseeritud ja paindlik kohtlemine, mille hulka kuuluvad Kesk-Ameerika riikide tootmisstruktuuride ümberkorraldamisele ja majanduse konkurentsivõimele kaasaaitamiseks võetavad Euroopa Liidu toetusmeetmed (näiteks tehnoloogiasiire, päritolumaa panust käsitlevate nõuete lisamine päritolueeskirjadesse ning koostöö-ja tehnilise abi programmide loomine), edendades seejuures stabiilset õiguslikku raamistikku ja selgeid eeskirju, mis tagavad investeeringute ning poolte majandus- ja kaubandussuhete turvalisuse; |
| --- | --- |

u)

näha läbirääkimissuunistes ette kaubavahetuse järkjärguline ja vastastikune liberaliseerimine täiendavusel ja solidaarsusel põhinevatel õigluse ja vastastikuse kasu tingimustel, Kesk-Ameerika toodete järkjärguline pääs Euroopa turgudele, tehes seda konkurentsitingimustes, et vältida olemasoleva tasakaalustamatuse süvenemist tulevase lepingu tõttu; näha seetõttu kokkulepitava ajakava piires ette Kesk-Ameerika riikide kohustustele ja konkurentsivõime parandamisele suunatud eriline, diferentseeritud ja paindlik kohtlemine, mille hulka kuuluvad Kesk-Ameerika riikide tootmisstruktuuride ümberkorraldamisele ja majanduse konkurentsivõimele kaasaaitamiseks võetavad Euroopa Liidu toetusmeetmed (näiteks tehnoloogiasiire, päritolumaa panust käsitlevate nõuete lisamine päritolueeskirjadesse ning koostöö-ja tehnilise abi programmide loomine), edendades seejuures stabiilset õiguslikku raamistikku ja selgeid eeskirju, mis tagavad investeeringute ning poolte majandus- ja kaubandussuhete turvalisuse;

| v) | käsitleda Euroopa - Ladina-Ameerika globaalset piirkondadevahelist assotsiatsiooniala prioriteetse strateegilise eesmärgina ELi välissuhetes rahvusvahelisel tasandil, mida iseloomustavad suurem omavaheline sõltuvus, majanduskasv ja uute majanduslike jõudude esilekerkimine; |
| --- | --- |

v)

käsitleda Euroopa - Ladina-Ameerika globaalset piirkondadevahelist assotsiatsiooniala prioriteetse strateegilise eesmärgina ELi välissuhetes rahvusvahelisel tasandil, mida iseloomustavad suurem omavaheline sõltuvus, majanduskasv ja uute majanduslike jõudude esilekerkimine;

| w) | ühendada jõud Euroopa Parlamendis, et paluda komisjonil alustada võimalikult kiiresti kaubavahetuse jätkusuutlikkuse mõju hindamist, mis peaks olema kaubanduslepingu läbirääkimistele eelnev järk, ning informeerida Euroopa Parlamenti selles osas tehtud algatustest; |
| --- | --- |

w)

ühendada jõud Euroopa Parlamendis, et paluda komisjonil alustada võimalikult kiiresti kaubavahetuse jätkusuutlikkuse mõju hindamist, mis peaks olema kaubanduslepingu läbirääkimistele eelnev järk, ning informeerida Euroopa Parlamenti selles osas tehtud algatustest;

| x) | iseäranis ei tohi lisada ühtegi tingimust, mis kas sõnaselgelt või eeldatavalt seaks tulevase Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika lepingu sõlmimise sõltuvusse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) läbirääkimistevooru eelnevast lõpetamisest, ilma et see piiraks võimalust lülitada sobival ajal sellesse lepingusse Doha töökava tulemused, mis on kooskõlas Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika ühenduse lõppeesmärgiga, kusjuures kõik see peab konkreetselt ja otsustavalt toetama Kesk-Aafrika regionaalarengu protsessi; |
| --- | --- |

x)

iseäranis ei tohi lisada ühtegi tingimust, mis kas sõnaselgelt või eeldatavalt seaks tulevase Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika lepingu sõlmimise sõltuvusse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) läbirääkimistevooru eelnevast lõpetamisest, ilma et see piiraks võimalust lülitada sobival ajal sellesse lepingusse Doha töökava tulemused, mis on kooskõlas Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika ühenduse lõppeesmärgiga, kusjuures kõik see peab konkreetselt ja otsustavalt toetama Kesk-Aafrika regionaalarengu protsessi;

| y) | võtta kohustus luua Euroopa - Ladina-Ameerika globaalne piirkondadevaheline assotsiatsiooniala, järgides täielikult WTO uut läbipaistvusmehhanismi ning WTOst tulenevaid õigusi ja kohustusi, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklit XXIV ja teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) artiklit V, aidates seega kaasa mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamisele; |
| --- | --- |

y)

võtta kohustus luua Euroopa - Ladina-Ameerika globaalne piirkondadevaheline assotsiatsiooniala, järgides täielikult WTO uut läbipaistvusmehhanismi ning WTOst tulenevaid õigusi ja kohustusi, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklit XXIV ja teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) artiklit V, aidates seega kaasa mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamisele;

| z) | pidada läbirääkimisi ühtse ja jagamatu kaubanduslepingu üle, mis läheb kaugemale läbirääkimisosaliste praegustest ja tulevastest WTO esitatud kohustustest ning loob üleminekuajaks, mis on kooskõlas WTO nõuetega, Euroopa - Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevahelise assotsiatsiooniala ja milles ilma ühtegi sektorit välja jätmata võetakse kõige vähem piiraval moel arvesse arengu mõõdet ja teatud kaupade eriti tundlikku iseloomu; |
| --- | --- |

z)

pidada läbirääkimisi ühtse ja jagamatu kaubanduslepingu üle, mis läheb kaugemale läbirääkimisosaliste praegustest ja tulevastest WTO esitatud kohustustest ning loob üleminekuajaks, mis on kooskõlas WTO nõuetega, Euroopa - Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevahelise assotsiatsiooniala ja milles ilma ühtegi sektorit välja jätmata võetakse kõige vähem piiraval moel arvesse arengu mõõdet ja teatud kaupade eriti tundlikku iseloomu;

| aa) | võtta arvesse läbirääkimiste edenemise väga olulise sammuna asjaolu, et Kesk-Ameerika on püüdnud täita oma kohustusi, mida kinnitati eespool nimetatud Viini tippkohtumisel; rakendada plaanipäraselt Panama, Belize, Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Dominikaani Vabariigi riigipeade ja valitsusjuhtide 9. märtsil 2006. aastal Panamas tehtud otsuseid, mille eesmärk on toimiva tolliliidu loomine; ratifitseerida Kesk-Ameerika riikide vahelise investeerimis- ja teenustelepingu ning töötada välja alluvusmehhanismi, mis võimaldab tagada piirkondlike majandusalaste õigusaktide rakendamise kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

aa)

võtta arvesse läbirääkimiste edenemise väga olulise sammuna asjaolu, et Kesk-Ameerika on püüdnud täita oma kohustusi, mida kinnitati eespool nimetatud Viini tippkohtumisel; rakendada plaanipäraselt Panama, Belize, Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Dominikaani Vabariigi riigipeade ja valitsusjuhtide 9. märtsil 2006. aastal Panamas tehtud otsuseid, mille eesmärk on toimiva tolliliidu loomine; ratifitseerida Kesk-Ameerika riikide vahelise investeerimis- ja teenustelepingu ning töötada välja alluvusmehhanismi, mis võimaldab tagada piirkondlike majandusalaste õigusaktide rakendamise kogu piirkonnas;

| ab) | võtta hoolikalt arvesse asjaolu, et ELi ja Kesk-Ameerika riikide ühises hinnangus Kesk-Ameerika majanduslikule integratsioonile juhitakse tähelepanu mitmetele olulistele konkreetsetele tegevustasandil tehtavatele järeldustele (mis käsitlevad majandusliku integratsiooni institutsioonilist raamistikku, tolliliitu, tehnilisi kaubandustõkkeid, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevaid eeskirju, teenuste ja investeeringute piirkondlikku liberaliseerimist, avalikke hankeid, intellektuaalomandi õiguste kaitset ja geograafilise teabe süsteemi, konkurentsi ja kaubanduse kaitsemeetmeid), et tugevdada, arendada ja viia ellu Kesk-Ameerika tolliliit ja ühine siseturg, mis on olulised läbirääkimiste pidamiseks kahte piirkonda hõlmava tõelise vabakaubanduspiirkonna üle ja selle rakendamiseks; |
| --- | --- |

ab)

võtta hoolikalt arvesse asjaolu, et ELi ja Kesk-Ameerika riikide ühises hinnangus Kesk-Ameerika majanduslikule integratsioonile juhitakse tähelepanu mitmetele olulistele konkreetsetele tegevustasandil tehtavatele järeldustele (mis käsitlevad majandusliku integratsiooni institutsioonilist raamistikku, tolliliitu, tehnilisi kaubandustõkkeid, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevaid eeskirju, teenuste ja investeeringute piirkondlikku liberaliseerimist, avalikke hankeid, intellektuaalomandi õiguste kaitset ja geograafilise teabe süsteemi, konkurentsi ja kaubanduse kaitsemeetmeid), et tugevdada, arendada ja viia ellu Kesk-Ameerika tolliliit ja ühine siseturg, mis on olulised läbirääkimiste pidamiseks kahte piirkonda hõlmava tõelise vabakaubanduspiirkonna üle ja selle rakendamiseks;

| ac) | võtta arvesse asjaolu, et Kesk-Ameerika ühisturu koondumine ja selle tugevdamine, mis toimub eelkõige tolliliidu loomise ja ühisturu arendamise toel ja mille käigus töötatakse muu hulgas välja väliskaubanduspoliitika ja kehtestatakse imporditud kaupade tõeliselt vaba liikumine, võimaldab vähendada ettevõtjate ees seisvaid takistusi ja hoogustada kaubavahetust ja investeeringuid nimetatud kahes piirkonnas; |
| --- | --- |

ac)

võtta arvesse asjaolu, et Kesk-Ameerika ühisturu koondumine ja selle tugevdamine, mis toimub eelkõige tolliliidu loomise ja ühisturu arendamise toel ja mille käigus töötatakse muu hulgas välja väliskaubanduspoliitika ja kehtestatakse imporditud kaupade tõeliselt vaba liikumine, võimaldab vähendada ettevõtjate ees seisvaid takistusi ja hoogustada kaubavahetust ja investeeringuid nimetatud kahes piirkonnas;

| ad) | pakkuda põllumajanduses, mis on Kesk-Ameerika arengu jaoks - sõltumata edusammudest teistes valdkondades - otsustava tähtsusega sektor, sisuliselt uusi võimalusi turulepääsuks, nagu juurdepääs mittepõllumajandustoodete ja teenuste turule, ning edasiminekuks muudes põllumajandusega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

ad)

pakkuda põllumajanduses, mis on Kesk-Ameerika arengu jaoks - sõltumata edusammudest teistes valdkondades - otsustava tähtsusega sektor, sisuliselt uusi võimalusi turulepääsuks, nagu juurdepääs mittepõllumajandustoodete ja teenuste turule, ning edasiminekuks muudes põllumajandusega seotud küsimustes;

| ae) | tagada kaugeleulatuvad ja tasakaalustatud tulemused mittepõllumajandustoodete turule pääsu üle peetavatel läbirääkimistel, et luua uusi ja reaalseid võimalusi turulepääsuks kõigis kaubandusvaldkondades, ilmutades seejuures asjakohast paindlikkust Kesk-Ameerika riikide poolse tollide kaotamise ajakava osas, samuti võimaldades kalandusega seotud tegevuse jätkumist ja laienemist; |
| --- | --- |

ae)

tagada kaugeleulatuvad ja tasakaalustatud tulemused mittepõllumajandustoodete turule pääsu üle peetavatel läbirääkimistel, et luua uusi ja reaalseid võimalusi turulepääsuks kõigis kaubandusvaldkondades, ilmutades seejuures asjakohast paindlikkust Kesk-Ameerika riikide poolse tollide kaotamise ajakava osas, samuti võimaldades kalandusega seotud tegevuse jätkumist ja laienemist;

| af) | võtta täielikult arvesse asjaolu, et kalastustegevus on nii Euroopa Liidu kui ka Kesk-Ameerika riikide jaoks oluline ja tundlik teema, arvestades selle panust piirkonna majandusarengusse ja töökohtade loomisse, ning säilitada kalavarud vastutustundliku kalapüügi abil jätkusuutlikul tasemel; |
| --- | --- |

af)

võtta täielikult arvesse asjaolu, et kalastustegevus on nii Euroopa Liidu kui ka Kesk-Ameerika riikide jaoks oluline ja tundlik teema, arvestades selle panust piirkonna majandusarengusse ja töökohtade loomisse, ning säilitada kalavarud vastutustundliku kalapüügi abil jätkusuutlikul tasemel;

| ag) | võtta arvesse olulistele teenustele üldise juurdepääsu ja riikidele seadusloome õiguse tagamise tähtsust, mistõttu tuleb ettevaatlikult jätkata läbirääkimisi teenuskaubanduse liberaliseerimise üle vastavalt GATSi artiklile V, et tagada reaalne edasiminek juba kokkulepitud ja rakendatud liberaliseerimiskohustuste täitmisel ning selge ja prognoositav õigusraamistik; hoiduda tervishoiu ja hariduse valdkonda käsitlevate ettepanekute tegemisest või nendega nõustumisest; |
| --- | --- |

ag)

võtta arvesse olulistele teenustele üldise juurdepääsu ja riikidele seadusloome õiguse tagamise tähtsust, mistõttu tuleb ettevaatlikult jätkata läbirääkimisi teenuskaubanduse liberaliseerimise üle vastavalt GATSi artiklile V, et tagada reaalne edasiminek juba kokkulepitud ja rakendatud liberaliseerimiskohustuste täitmisel ning selge ja prognoositav õigusraamistik; hoiduda tervishoiu ja hariduse valdkonda käsitlevate ettepanekute tegemisest või nendega nõustumisest;

| ah) | võtta arvesse Kesk-Ameerika riikide turismisektori järjest kasvavat investeeringute ja majandusliku arengu potentsiaali ning kõnealuse kahe piirkonna vahelise turismi edendamise tähtsust; |
| --- | --- |

ah)

võtta arvesse Kesk-Ameerika riikide turismisektori järjest kasvavat investeeringute ja majandusliku arengu potentsiaali ning kõnealuse kahe piirkonna vahelise turismi edendamise tähtsust;

| ai) | lisada üldsättena, et nii ELil kui ka Kesk-Ameerika riikidel tuleb põhimõtteliselt viia kahe piirkonna vahelised jõus või läbirääkimiste järgus olevad lepingud tegeliku lähenemiseni; |
| --- | --- |

ai)

lisada üldsättena, et nii ELil kui ka Kesk-Ameerika riikidel tuleb põhimõtteliselt viia kahe piirkonna vahelised jõus või läbirääkimiste järgus olevad lepingud tegeliku lähenemiseni;

| aj) | võtta arvesse asjaolu, et ühenduse ja kolmandate riikide poolt sõlmitud samalaadsetes kaubanduskokkulepetes sätestatud vaidluste lahendamise korda ei ole tõhusalt kasutatud; paluda seepärast komisjonil esitada uued ettepanekud tõhusama vaidluste lahendamise vahendi kavandamiseks, et teha otsuseid vabakaubanduspiirkonnaga hõlmatud mis tahes üksikus sektoris tekkivate vaidluste lahendamiseks; |
| --- | --- |

aj)

võtta arvesse asjaolu, et ühenduse ja kolmandate riikide poolt sõlmitud samalaadsetes kaubanduskokkulepetes sätestatud vaidluste lahendamise korda ei ole tõhusalt kasutatud; paluda seepärast komisjonil esitada uued ettepanekud tõhusama vaidluste lahendamise vahendi kavandamiseks, et teha otsuseid vabakaubanduspiirkonnaga hõlmatud mis tahes üksikus sektoris tekkivate vaidluste lahendamiseks;

| ak) | tagada, et komisjon annab Euroopa Parlamendile ammendavat teavet, vajadusel konfidentsiaalselt, nii kavandatavate kui ka lõplikult vastuvõetud läbirääkimissuuniste kohta; |
| --- | --- |

ak)

tagada, et komisjon annab Euroopa Parlamendile ammendavat teavet, vajadusel konfidentsiaalselt, nii kavandatavate kui ka lõplikult vastuvõetud läbirääkimissuuniste kohta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile, samuti liikmesriikide ja Kesk-Ameerika riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile, samuti liikmesriikide ja Kesk-Ameerika riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 569.

(2)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 123.

(3)  Nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (ELT L 169, 30.6.2005, lk 1).

P6_TA(2007)0080

Läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Andide Ühenduse vahel

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta soovitus nõukogule läbirääkimisvolituste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja tema liikmesriikide vahel (2006/2221(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsiooni nimel Luis Yañez-Barnuevo García poolt esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule läbirääkimissuuniste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (B6-0374/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsiooni nimel Luis Yañez-Barnuevo García poolt esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule läbirääkimissuuniste kohta assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (B6-0374/2006);

| — | võttes arvesse Viini deklaratsiooni lõiget 31, milles tuuakse ära 12. mail 2006 Viinis toimunud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide neljandal tippkohtumisel Euroopa Liidu ja Andide Ühenduse otsus algatada 2006. aasta jooksul assotsiatsioonilepingu läbirääkimisteni viiv protsess, mis hõlmaks poliitilist dialoogi, koostööprogramme ja kaubanduskokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Viini deklaratsiooni lõiget 31, milles tuuakse ära 12. mail 2006 Viinis toimunud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide neljandal tippkohtumisel Euroopa Liidu ja Andide Ühenduse otsus algatada 2006. aasta jooksul assotsiatsioonilepingu läbirääkimisteni viiv protsess, mis hõlmaks poliitilist dialoogi, koostööprogramme ja kaubanduskokkulepet;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist;

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid puudutava ühisstrateegia ning globaalse partnerluse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid puudutava ühisstrateegia ning globaalse partnerluse kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 31. märtsi 2004. aasta seisukohta poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu allkirjastamise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja selle liikmesriikide Boliivia, Colombia, Ecuadori, Peruu ja Venezuela Bolivari Vabariigi vahel; (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 31. märtsi 2004. aasta seisukohta poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu allkirjastamise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja selle liikmesriikide Boliivia, Colombia, Ecuadori, Peruu ja Venezuela Bolivari Vabariigi vahel; (2)

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust läbirääkimiste alustamise kohta Andide Ühenduse ja selle liikmesriikidega assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (SEK(2006)1625), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust läbirääkimiste alustamise kohta Andide Ühenduse ja selle liikmesriikidega assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (SEK(2006)1625),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artikli 83 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artikli 83 lõiget 5;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0025/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0025/2007);

| A. | arvestades, et demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamine ning kõikide iskute inimõiguste ja mõlema piirkonna kodanike kõikide kodaniku- ja poliitiliste õiguste tagamine ja kaitsmine on põhieelduseks assotsiatsiooni loomisel nende kahe poole vahel, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamine ning kõikide iskute inimõiguste ja mõlema piirkonna kodanike kõikide kodaniku- ja poliitiliste õiguste tagamine ja kaitsmine on põhieelduseks assotsiatsiooni loomisel nende kahe poole vahel,

| B. | arvestades, et põhiõiguste tagamine kõigile kodanikele ning eelkõige neile, kes on vähemsoodsas olukorras, nagu põlisrahvad, ning nende aktiivsem osalemine ühiskondlikus ja poliitilises elus, on lepingu põhielemendid, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põhiõiguste tagamine kõigile kodanikele ning eelkõige neile, kes on vähemsoodsas olukorras, nagu põlisrahvad, ning nende aktiivsem osalemine ühiskondlikus ja poliitilises elus, on lepingu põhielemendid,

| C. | arvestades Andide Ühenduse sisemistele raskustele vaatamata tehtud jõupingutusi ja selle ilmset valmisolekut Euroopa Liiduga assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks, |
| --- | --- |

C.

arvestades Andide Ühenduse sisemistele raskustele vaatamata tehtud jõupingutusi ja selle ilmset valmisolekut Euroopa Liiduga assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks,

| D. | arvestades, et tulevase lepingu läbirääkimissuunistes tuleb selgelt välja tuua, et pooled soovivad sõlmida üldise assotsiatsioonilepingu, mis hõlmab niisiis ka igasugusele tõelisele assotsiatsioonikoostööle omast poliitilist dialoogi, koostööprogramme ja vabakaubanduspiirkonna loomist, millest saaksid kasu mõlema piirkonna kõik kodanikud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tulevase lepingu läbirääkimissuunistes tuleb selgelt välja tuua, et pooled soovivad sõlmida üldise assotsiatsioonilepingu, mis hõlmab niisiis ka igasugusele tõelisele assotsiatsioonikoostööle omast poliitilist dialoogi, koostööprogramme ja vabakaubanduspiirkonna loomist, millest saaksid kasu mõlema piirkonna kõik kodanikud;

| E. | arvestades, et Boliivia, Colombia, Ecuadori ja Peruu presidendid kohtusid 13. juunil 2006 Quitos, suhtusid positiivselt Viini deklaratsioonis sätestatud nõuetele ja leppisid kokku oma integreerimissoovi tugevdamises ja protsessi innustamises Andide Ühenduse ja ELi vahelise assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste algatamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Boliivia, Colombia, Ecuadori ja Peruu presidendid kohtusid 13. juunil 2006 Quitos, suhtusid positiivselt Viini deklaratsioonis sätestatud nõuetele ja leppisid kokku oma integreerimissoovi tugevdamises ja protsessi innustamises Andide Ühenduse ja ELi vahelise assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste algatamiseks;

| F. | arvestades, et Euroopa - Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee (Eurolat) loomine oli otsustav samm Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ning eriti ELi ja Kesk-Ameerika vaheliste suhete demokraatliku õiguspärasuse ja poliitilise mõõtme kindlustamisel ning et nimetatud assambleest saab kahe piirkonna vahelise alalise poliitilise dialoogi foorum, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa - Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee (Eurolat) loomine oli otsustav samm Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ning eriti ELi ja Kesk-Ameerika vaheliste suhete demokraatliku õiguspärasuse ja poliitilise mõõtme kindlustamisel ning et nimetatud assambleest saab kahe piirkonna vahelise alalise poliitilise dialoogi foorum,

| G. | arvestades, et tulevase lepingu läbirääkimissuunistes ei tohi ühelgi juhul tähelepanuta jätta enamikus Andide Ühenduse riikides esinevaid tõsiseid majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid puudujääke ega eirata kahe piirkonna vahelisi arenguerinevusi ega ka Andide Ühenduse siseseid majandussuhete iseärasusi, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tulevase lepingu läbirääkimissuunistes ei tohi ühelgi juhul tähelepanuta jätta enamikus Andide Ühenduse riikides esinevaid tõsiseid majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid puudujääke ega eirata kahe piirkonna vahelisi arenguerinevusi ega ka Andide Ühenduse siseseid majandussuhete iseärasusi,

| H. | arvestades, et tuleks tagada, et ELi mitmeaastase finantsplaneerimise vahendid oleksid kooskõlas aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega Andide piirkonnas, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tuleks tagada, et ELi mitmeaastase finantsplaneerimise vahendid oleksid kooskõlas aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega Andide piirkonnas,

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:






  a) | läbirääkimisvolitused peavad selgelt sisaldama õiguslikku alust, mille põhjal uue assotsiatsioonilepingu üle läbirääkimisi hakatakse pidama; õiguslik alus peab olema EÜ asutamislepingu artikkel 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

a)

läbirääkimisvolitused peavad selgelt sisaldama õiguslikku alust, mille põhjal uue assotsiatsioonilepingu üle läbirääkimisi hakatakse pidama; õiguslik alus peab olema EÜ asutamislepingu artikkel 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga;

| b) | läbirääkimisvolitustes tuleb täpsustada, et ELi ja Andide Ühenduse vahelise assotsiatsioonilepingu üheks eesmärgiks peaks olema lähitulevikus laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomine, poliitilise dialoogi ja koostöö arendamine ning jätkusuutliku inimarengu, sotsiaalse ühtekuuluvuse, demokraatia ja õigusriigi tugevdamise edendamine, samuti inimõiguste ning kodaniku-, poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste täielik austamine, nende õiguste kultuurilist ja keskkonnamõõdet unustamata; |
| --- | --- |

b)

läbirääkimisvolitustes tuleb täpsustada, et ELi ja Andide Ühenduse vahelise assotsiatsioonilepingu üheks eesmärgiks peaks olema lähitulevikus laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomine, poliitilise dialoogi ja koostöö arendamine ning jätkusuutliku inimarengu, sotsiaalse ühtekuuluvuse, demokraatia ja õigusriigi tugevdamise edendamine, samuti inimõiguste ning kodaniku-, poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste täielik austamine, nende õiguste kultuurilist ja keskkonnamõõdet unustamata;

| c) | nimetatud läbirääkimissuunistes tuleb selgelt ette näha Andide piirkonna partnerite toetamine kõigis valdkondades tehtavates regionaalse integratsiooni süvendamise pingutustes, eelistades kokkulepet piirkondlike rühmade vahel, mis ei välista siiski Andide Ühenduse sisese integratsiooniprotsessi arengu seisukohast vältimatut diferentseeritud kohtlemist; |
| --- | --- |

c)

nimetatud läbirääkimissuunistes tuleb selgelt ette näha Andide piirkonna partnerite toetamine kõigis valdkondades tehtavates regionaalse integratsiooni süvendamise pingutustes, eelistades kokkulepet piirkondlike rühmade vahel, mis ei välista siiski Andide Ühenduse sisese integratsiooniprotsessi arengu seisukohast vältimatut diferentseeritud kohtlemist;

| d) | nimetatud suunistes tuleks määratleda kesksed teemad, millele ajakava ja poliitiline dialoog keskenduvad, sealhulgas eesmärkide ja vaadete ajakohastamine sellistes küsimustes nagu demokraatlik juhtimine ja stabiliseerimine, võitlus korruptsiooni, karistamatuse ja terrorismiga, eelkõige uimastiäriga seonduv terrorismiga ja selle seos organiseeritud kuritegevusega, rahuvalve ja julgeolek ning konfliktide lahendamine; suunised peaksid sisaldama ka uusi teemasid nagu vaesuse vähendamine, sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamine, ränne ja inimestevaheline suhtlemine, ning suunistes tuleks ette näha ka konkreetsed meetmed sellistes küsimustes nagu ühiste seisukohtade võtmine rahvusvahelistel foorumitel ja ÜROs; |
| --- | --- |

d)

nimetatud suunistes tuleks määratleda kesksed teemad, millele ajakava ja poliitiline dialoog keskenduvad, sealhulgas eesmärkide ja vaadete ajakohastamine sellistes küsimustes nagu demokraatlik juhtimine ja stabiliseerimine, võitlus korruptsiooni, karistamatuse ja terrorismiga, eelkõige uimastiäriga seonduv terrorismiga ja selle seos organiseeritud kuritegevusega, rahuvalve ja julgeolek ning konfliktide lahendamine; suunised peaksid sisaldama ka uusi teemasid nagu vaesuse vähendamine, sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamine, ränne ja inimestevaheline suhtlemine, ning suunistes tuleks ette näha ka konkreetsed meetmed sellistes küsimustes nagu ühiste seisukohtade võtmine rahvusvahelistel foorumitel ja ÜROs;

| e) | konkreetse toetuse väljendusena Andide piirkonna piirkondlikule integratsioonile ning ELi ja Ladina- Ameerika - Kariibi mere piirkonna vahelisele kahepoolsele strateegilisele partnerlusele tuleb uue assotsiatsioonilepingu raames näha ette liikmete nimetamine ELi ja Andide Ühenduse parlamentaarsesse ühiskomisjoni, mis moodustatakse Euroopa Parlamendi liikmetest ja Andide Parlamendi liikmetest, kes kuuluvad Ladina-Ameerika Parlamentaarsesse Assambleesse; |
| --- | --- |

e)

konkreetse toetuse väljendusena Andide piirkonna piirkondlikule integratsioonile ning ELi ja Ladina- Ameerika - Kariibi mere piirkonna vahelisele kahepoolsele strateegilisele partnerlusele tuleb uue assotsiatsioonilepingu raames näha ette liikmete nimetamine ELi ja Andide Ühenduse parlamentaarsesse ühiskomisjoni, mis moodustatakse Euroopa Parlamendi liikmetest ja Andide Parlamendi liikmetest, kes kuuluvad Ladina-Ameerika Parlamentaarsesse Assambleesse;

| f) | seada prioriteediks ELi tegevus, eelkõige hariduse ja tervishoiu valdkondades; |
| --- | --- |

f)

seada prioriteediks ELi tegevus, eelkõige hariduse ja tervishoiu valdkondades;

| g) | edendada ühiskondlike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide struktureeritud osalemist assotsiatsioonilepinguga hõlmatud valdkondades ja selle läbirääkimisprotsessis, määratledes dialoogimehhanismid, tagades läbipaistvuse ja kohase teabele juurdepääsu, tehes ettepaneku korraldada nii ELis kui Andide Ühenduses regulaarseid kohtumisi ühiskondlike organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatega ning anda nende esindajatele ministeeriumidevahelistel koosolekutel vaatlejastaatus, lihtsustades samuti nende aktiivset osalemist foorumitel, komisjonides ja konkreetse valdkonna allkomisjonides; |
| --- | --- |

g)

edendada ühiskondlike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide struktureeritud osalemist assotsiatsioonilepinguga hõlmatud valdkondades ja selle läbirääkimisprotsessis, määratledes dialoogimehhanismid, tagades läbipaistvuse ja kohase teabele juurdepääsu, tehes ettepaneku korraldada nii ELis kui Andide Ühenduses regulaarseid kohtumisi ühiskondlike organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatega ning anda nende esindajatele ministeeriumidevahelistel koosolekutel vaatlejastaatus, lihtsustades samuti nende aktiivset osalemist foorumitel, komisjonides ja konkreetse valdkonna allkomisjonides;

| h) | läbirääkimisvolitustes tuleks kajastada ELi ja Andide Ühenduse vahel saavutatud konsensust jagatud vastutuse osas uimastikaubandusevastases võitluses, tugevdades konkreetselt uimastivastase võitluse valdkonda puudutavat poliitilist dialoogi, ning võtta arvesse nende sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid kohustusi seoses kavandatavate meetmetega, eelkõige mis puudutab meetmeid, mille eesmärk on juurdepääsu edendamine ja lihtsustamine tööturule ja asenduskultuuridele, nagu ka erilistele kontrollimehhanismidele, mille eesmärk on piirata ja järk-järgult vähendada rahapesu ja relvakaubandusega seotud kuritegusid; |
| --- | --- |

h)

läbirääkimisvolitustes tuleks kajastada ELi ja Andide Ühenduse vahel saavutatud konsensust jagatud vastutuse osas uimastikaubandusevastases võitluses, tugevdades konkreetselt uimastivastase võitluse valdkonda puudutavat poliitilist dialoogi, ning võtta arvesse nende sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid kohustusi seoses kavandatavate meetmetega, eelkõige mis puudutab meetmeid, mille eesmärk on juurdepääsu edendamine ja lihtsustamine tööturule ja asenduskultuuridele, nagu ka erilistele kontrollimehhanismidele, mille eesmärk on piirata ja järk-järgult vähendada rahapesu ja relvakaubandusega seotud kuritegusid;

| i) | tagada tuleks, et tulevasse assotsiatsioonilepingusse lisataks nii-öelda demokraatiaklausel ning sotsiaalse (seoses ILO konventsioonides sisalduvate tööõigust puudutavate sätetega, märkides eriti ära sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste õigusi, korralike töötingimuste kaitset, mittediskrimineerimist ning naiste ja meeste tööalast võrdõiguslikkust ning lastetöö kaotamist käsitleva konventsiooni nr 169) ja keskkonnaalase iseloomuga klauslid; viidata sõnaselgelt konkreetsetele mehhanismidele, mis tagavad nende rakendamise ning tagada eelkõige töö- ja keskkonnavaldkonnas üldiste soodustuste süsteemi (GSP) (4), sealhulgas GSP + ergutusmeetmete jätkuvus ja parandamine, nähes eelkõige ette, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile iga-aastase aruande rakendamise järelevalve kohta; |
| --- | --- |

i)

tagada tuleks, et tulevasse assotsiatsioonilepingusse lisataks nii-öelda demokraatiaklausel ning sotsiaalse (seoses ILO konventsioonides sisalduvate tööõigust puudutavate sätetega, märkides eriti ära sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste õigusi, korralike töötingimuste kaitset, mittediskrimineerimist ning naiste ja meeste tööalast võrdõiguslikkust ning lastetöö kaotamist käsitleva konventsiooni nr 169) ja keskkonnaalase iseloomuga klauslid; viidata sõnaselgelt konkreetsetele mehhanismidele, mis tagavad nende rakendamise ning tagada eelkõige töö- ja keskkonnavaldkonnas üldiste soodustuste süsteemi (GSP) (4), sealhulgas GSP + ergutusmeetmete jätkuvus ja parandamine, nähes eelkõige ette, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile iga-aastase aruande rakendamise järelevalve kohta;

| j) | uue lepingu arengukoostööd puudutavate sätete puhul tuleb arvesse võtta Andide piirkonna eripära ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamist selles piirkonnas, lähtudes seisukohast, et inimkapitali arendamine ning haridus- ja kultuurivahetus on kõnealuses piirkonnas vaesuse kaotamise seisukohast muutunud esmatähtsateks, seega erilist tähelepanu tuleb pöörata haridusele, teadustegevusele ja -uuringutele ning tehnoloogiale, samuti kultuurile, ergutades tihedamaid vahetusi nendes valdkondades, edendades muu hulgas rahvatervise, ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset; |
| --- | --- |

j)

uue lepingu arengukoostööd puudutavate sätete puhul tuleb arvesse võtta Andide piirkonna eripära ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamist selles piirkonnas, lähtudes seisukohast, et inimkapitali arendamine ning haridus- ja kultuurivahetus on kõnealuses piirkonnas vaesuse kaotamise seisukohast muutunud esmatähtsateks, seega erilist tähelepanu tuleb pöörata haridusele, teadustegevusele ja -uuringutele ning tehnoloogiale, samuti kultuurile, ergutades tihedamaid vahetusi nendes valdkondades, edendades muu hulgas rahvatervise, ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset;

| k) | rõhutada tuleks vajadust tagada arengupoliitika sidusus kooskõlas põhimõttega, mis tuleneb EÜ asutamislepingu artiklist 178 ning nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldusest Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: Euroopa konsensus, (5) samuti nõukogu järeldustest arenguküsimuste lülitamise kohta nõukogu otsustusprotsessi (6); |
| --- | --- |

k)

rõhutada tuleks vajadust tagada arengupoliitika sidusus kooskõlas põhimõttega, mis tuleneb EÜ asutamislepingu artiklist 178 ning nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldusest Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: Euroopa konsensus, (5) samuti nõukogu järeldustest arenguküsimuste lülitamise kohta nõukogu otsustusprotsessi (6);

| l) | rõhutab, et läbirääkimissuunistes tuleb täielikult arvesse võtta prioriteetset eesmärki, milleks on vaesuse, ebavõrdsuse, sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise kõikide vormide, eelkõige soo ja etnilise päritolu alusel diskrimineerimise kaotamine ning rõhutab veel, et oluline on rakendada üldist integreeritud arengustrateegiat ja poliitikat, mis tagab kõikidele võrdsed võimalused ning paremad elu- ja töötingimused, sealhulgas põlisrahvaste majanduslikud ja kultuurilised õigused, samuti parema juurdepääsu haridusele ja tervishoiule; |
| --- | --- |

l)

rõhutab, et läbirääkimissuunistes tuleb täielikult arvesse võtta prioriteetset eesmärki, milleks on vaesuse, ebavõrdsuse, sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise kõikide vormide, eelkõige soo ja etnilise päritolu alusel diskrimineerimise kaotamine ning rõhutab veel, et oluline on rakendada üldist integreeritud arengustrateegiat ja poliitikat, mis tagab kõikidele võrdsed võimalused ning paremad elu- ja töötingimused, sealhulgas põlisrahvaste majanduslikud ja kultuurilised õigused, samuti parema juurdepääsu haridusele ja tervishoiule;

| m) | palub, et assotsiatsiooni raames alustataks sisemiste mehhanismide ja ühismeetmete tugevdamisega, et kasutada maksimaalselt ära arengustrateegiate potentsiaali ja edendada kaasarenguprojekte eelkõige ELis elavate sisserännanute elanikkondadega; |
| --- | --- |

m)

palub, et assotsiatsiooni raames alustataks sisemiste mehhanismide ja ühismeetmete tugevdamisega, et kasutada maksimaalselt ära arengustrateegiate potentsiaali ja edendada kaasarenguprojekte eelkõige ELis elavate sisserännanute elanikkondadega;

| n) | juhib tähelepanu asjaolule, et välisinvesteeringud on esmatähtis element mõlema piirkonna majandusarengus, ja rõhutab, et Andide Ühendusse investeerivatelt Euroopa ettevõtjatelt tuleks eeldada ELiga samade standardite kohaldamist töötingimuste ja investeerimise osas ning et investorite õiguskindlus peaks olema tagatud rahvusvahelise eraõiguse alusel ja austades täiel määral põhimõtet riiklikust suveräänsusest loodusressursside üle; |
| --- | --- |

n)

juhib tähelepanu asjaolule, et välisinvesteeringud on esmatähtis element mõlema piirkonna majandusarengus, ja rõhutab, et Andide Ühendusse investeerivatelt Euroopa ettevõtjatelt tuleks eeldada ELiga samade standardite kohaldamist töötingimuste ja investeerimise osas ning et investorite õiguskindlus peaks olema tagatud rahvusvahelise eraõiguse alusel ja austades täiel määral põhimõtet riiklikust suveräänsusest loodusressursside üle;

| o) | lisada tulevasse assotsiatsioonilepingusse rändealased sätted põhiõiguste, seaduslike rändajate tööalaste õiguste ja kodanikuõiguste, eelkõige nende sotsiaalkindlustuse, tugevdamiseks olenemata nende asukohast, ning kindlaks määrata mehhanismid rahaülekannete hõlbustamiseks, vähem kulukamaks, läbipaistvamaks ja kindlamaks muutmiseks, käsitledes samas rände peamiseid põhjuseid; |
| --- | --- |

o)

lisada tulevasse assotsiatsioonilepingusse rändealased sätted põhiõiguste, seaduslike rändajate tööalaste õiguste ja kodanikuõiguste, eelkõige nende sotsiaalkindlustuse, tugevdamiseks olenemata nende asukohast, ning kindlaks määrata mehhanismid rahaülekannete hõlbustamiseks, vähem kulukamaks, läbipaistvamaks ja kindlamaks muutmiseks, käsitledes samas rände peamiseid põhjuseid;

| p) | Euroopa Investeerimispanga järgmise Ladina-Ameerika tegevusmandaadi eesmärkide hulgas tuleks ette näha Andide piirkonna piirkondliku integratsiooni toetamine, eriti füüsilise infrastruktuuri, transpordi, side ja energeetika valdkonnas, nii et panga tegevus täiendaks tõhusalt uut lepingut: |
| --- | --- |

p)

Euroopa Investeerimispanga järgmise Ladina-Ameerika tegevusmandaadi eesmärkide hulgas tuleks ette näha Andide piirkonna piirkondliku integratsiooni toetamine, eriti füüsilise infrastruktuuri, transpordi, side ja energeetika valdkonnas, nii et panga tegevus täiendaks tõhusalt uut lepingut:

| q) | läbirääkimissuunistes tuleks arvesse võtta ELi kasvavat toetust Andide piirkonna integratsioonile ning sealse õigusliku raamistiku ja institutsioonide reformile ja tugevdamisele, et viimased muutuksid tõhusamaks, esinduslikumaks ja legitiimsemaks, eriti mis puudutab kaubanduspiirangute kaotamist, isikute vaba liikumist, ühtseid poliitikaid ja õigusaktide harmoneerimist viitega Euroopa kogemusele struktuuri-, regionaal- ja ühtekuuluvusfondidega; |
| --- | --- |

q)

läbirääkimissuunistes tuleks arvesse võtta ELi kasvavat toetust Andide piirkonna integratsioonile ning sealse õigusliku raamistiku ja institutsioonide reformile ja tugevdamisele, et viimased muutuksid tõhusamaks, esinduslikumaks ja legitiimsemaks, eriti mis puudutab kaubanduspiirangute kaotamist, isikute vaba liikumist, ühtseid poliitikaid ja õigusaktide harmoneerimist viitega Euroopa kogemusele struktuuri-, regionaal- ja ühtekuuluvusfondidega;

| r) | läbirääkimisvolitustes tuleks välja tuua, et läbirääkimiste alguses tuleb esitada sotsiaal- ja keskkonnamõjude hinnang ning lisada see viitedokumendina läbirääkimiste ajakavasse; |
| --- | --- |

r)

läbirääkimisvolitustes tuleks välja tuua, et läbirääkimiste alguses tuleb esitada sotsiaal- ja keskkonnamõjude hinnang ning lisada see viitedokumendina läbirääkimiste ajakavasse;

| s) | sõlmida ulatuslik ja tasakaalustatud assotsiatsioonileping, mis tugineb kolmele sambale: poliitika ja institutsioonide peatükk, mis tugevdab demokraatlikku dialoogi ja poliitilist koostööd, koostööpeatükk jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks ning kaubanduspeatükk, mis võtab täielikult arvesse Andide Ühenduse riikide konkreetseid arengueesmärke; |
| --- | --- |

s)

sõlmida ulatuslik ja tasakaalustatud assotsiatsioonileping, mis tugineb kolmele sambale: poliitika ja institutsioonide peatükk, mis tugevdab demokraatlikku dialoogi ja poliitilist koostööd, koostööpeatükk jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks ning kaubanduspeatükk, mis võtab täielikult arvesse Andide Ühenduse riikide konkreetseid arengueesmärke;

| t) | läbirääkimissuunistes tuleb ette näha kaubavahetuse progressiivne ja vastastikune liberaliseerimine õigluse ja vastastikku kasulikel tingimustel, mis rajanevad vastastikus täiendavuse ja solidaarsuse põhimõtetel, tagamaks, et tulevane leping vähendaks ELi Liidu ja Andide Ühenduse vahel ning viimase sees valitsevat asümmeetriat; suunised peaksid seega tagama kokkulepitava ajakava piires erilise, eristatud ja paindliku kohtlemise ning võtma arvesse piirkondlikku integratsiooni ja Andide piirkonna konkurentsivõime paranemist, mis tuleneb eeldusest, et tootmise ümberkorraldamist ning majanduse konkurentsivõimet tuleb kindlasti toetada selliste meetmetega nagu arengukoostöö ja tehnoloogiasiire, päritolumaa panust puudutavate nõuete lisamine päritolueeskirjadesse ning koostöö ja tehnilise abi programmide loomine, edendades stabiilset õiguskeskkonda, millega tagatakse investeeringute kindlus ning poolte majandus- ja kaubandussuhete turvalisus; |
| --- | --- |

t)

läbirääkimissuunistes tuleb ette näha kaubavahetuse progressiivne ja vastastikune liberaliseerimine õigluse ja vastastikku kasulikel tingimustel, mis rajanevad vastastikus täiendavuse ja solidaarsuse põhimõtetel, tagamaks, et tulevane leping vähendaks ELi Liidu ja Andide Ühenduse vahel ning viimase sees valitsevat asümmeetriat; suunised peaksid seega tagama kokkulepitava ajakava piires erilise, eristatud ja paindliku kohtlemise ning võtma arvesse piirkondlikku integratsiooni ja Andide piirkonna konkurentsivõime paranemist, mis tuleneb eeldusest, et tootmise ümberkorraldamist ning majanduse konkurentsivõimet tuleb kindlasti toetada selliste meetmetega nagu arengukoostöö ja tehnoloogiasiire, päritolumaa panust puudutavate nõuete lisamine päritolueeskirjadesse ning koostöö ja tehnilise abi programmide loomine, edendades stabiilset õiguskeskkonda, millega tagatakse investeeringute kindlus ning poolte majandus- ja kaubandussuhete turvalisus;

| u) | arvestada, et läbirääkimised ELi ja Andide Ühenduse vahelise vabakaubanduspiirkonna üle on elutähtsad ELi kui Ladina-Ameerika kaubandus- ja investeerimispartneri rolli tugevdamise seisukohast ning mandritevahelise integratsiooni tugevdamiseks ning et läbirääkimised tuleb kiiresti lõpetada olukorras, mida iseloomustab Ameerika Ühendriikide kahepoolsete kaubanduslepingute levik ja Ameerika Ühendriikide juhitud Ameerikate vabakaubanduspiirkonna algatus; |
| --- | --- |

u)

arvestada, et läbirääkimised ELi ja Andide Ühenduse vahelise vabakaubanduspiirkonna üle on elutähtsad ELi kui Ladina-Ameerika kaubandus- ja investeerimispartneri rolli tugevdamise seisukohast ning mandritevahelise integratsiooni tugevdamiseks ning et läbirääkimised tuleb kiiresti lõpetada olukorras, mida iseloomustab Ameerika Ühendriikide kahepoolsete kaubanduslepingute levik ja Ameerika Ühendriikide juhitud Ameerikate vabakaubanduspiirkonna algatus;

| v) | võtta arvesse, et assotsiatsioonilepingu sõlmimine Andide Ühendusega, millega luuakse Euroopa - Ladina-Ameerika globaalne piirkondadevaheline assotsiatsiooniala, on ELi välissuhetes rahvusvahelisel tasandil prioriteetne strateegiline eesmärk, mida iseloomustab suurem omavaheline sõltuvus, majanduskasv, uute majanduslike jõudude esilekerkimine ja mitmed riigipiire ületavad ülemaailmsed väljakutsed, nagu julgeolek, maailma majanduse juhtimine, keskkond ja vaesuse vähendamine; |
| --- | --- |

v)

võtta arvesse, et assotsiatsioonilepingu sõlmimine Andide Ühendusega, millega luuakse Euroopa - Ladina-Ameerika globaalne piirkondadevaheline assotsiatsiooniala, on ELi välissuhetes rahvusvahelisel tasandil prioriteetne strateegiline eesmärk, mida iseloomustab suurem omavaheline sõltuvus, majanduskasv, uute majanduslike jõudude esilekerkimine ja mitmed riigipiire ületavad ülemaailmsed väljakutsed, nagu julgeolek, maailma majanduse juhtimine, keskkond ja vaesuse vähendamine;

| w) | võtta kohustus luua Euroopa - Ladina-Ameerika globaalne piirkondadevaheline assotsiatsiooniala järgides täielikult Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) uut läbipaistvusmehhanismi ning WTOst tulenevaid õigusi ja kohustusi, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklit ja teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) V artiklit, aidates seega kaasa mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamisele; |
| --- | --- |

w)

võtta kohustus luua Euroopa - Ladina-Ameerika globaalne piirkondadevaheline assotsiatsiooniala järgides täielikult Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) uut läbipaistvusmehhanismi ning WTOst tulenevaid õigusi ja kohustusi, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklit ja teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) V artiklit, aidates seega kaasa mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamisele;

| x) | iseäranis ei tohi lisada ühtegi tingimust, mis kas sõnaselgelt või eeldatavalt seaks tulevase ELi ja Andide Ühenduse lepingu sõlmimise sõltuvusse WTO läbirääkimistevooru eelnevast lõpetamisest, ilma et see piiraks võimalust lülitada sobival ajal sellesse lepingusse Doha töökava tulemused, mis on kooskõlas ELi ja Andide Ühenduse lõppeesmärgiga, kusjuures kõik see peab konkreetselt ja otsustavalt toetama Andide piirkonna piirkondlikku integratsiooni; |
| --- | --- |

x)

iseäranis ei tohi lisada ühtegi tingimust, mis kas sõnaselgelt või eeldatavalt seaks tulevase ELi ja Andide Ühenduse lepingu sõlmimise sõltuvusse WTO läbirääkimistevooru eelnevast lõpetamisest, ilma et see piiraks võimalust lülitada sobival ajal sellesse lepingusse Doha töökava tulemused, mis on kooskõlas ELi ja Andide Ühenduse lõppeesmärgiga, kusjuures kõik see peab konkreetselt ja otsustavalt toetama Andide piirkonna piirkondlikku integratsiooni;

| y) | pidada läbirääkimisi ühtse ja jagamatu kaubanduslepingu üle, mis läheb kaugemale läbirääkimisosaliste praegustest ja tulevastest WTO esitatud kohustustest ning loob üleminekuajaks, mis on kooskõlas WTO nõuetega, Euroopa - Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevaheline assotsiatsiooniala, milles ilma ühtegi sektorit välja jätmata võetakse kõige vähem piiraval moel arvesse teatud kaupade erilist tundlikkust ja arengu mõõdet; |
| --- | --- |

y)

pidada läbirääkimisi ühtse ja jagamatu kaubanduslepingu üle, mis läheb kaugemale läbirääkimisosaliste praegustest ja tulevastest WTO esitatud kohustustest ning loob üleminekuajaks, mis on kooskõlas WTO nõuetega, Euroopa - Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevaheline assotsiatsiooniala, milles ilma ühtegi sektorit välja jätmata võetakse kõige vähem piiraval moel arvesse teatud kaupade erilist tundlikkust ja arengu mõõdet;

| z) | pöörata konkreetset tähelepanu ELi - Andide Ühenduse ühishinnangule Andide Ühenduse piirkondliku majandusintegratsiooni kohta, milles on esitatud mitu olulist praktilist järeldust Andide Ühenduse tolliliidu ja ühise siseturu tugevdamiseks, arendamiseks ja lõpuleviimiseks, mis on väga tähtis nii läbirääkimiste kui ka kahe piirkonna vahelise vabakaubanduspiirkonna loomise seisukohalt; |
| --- | --- |

z)

pöörata konkreetset tähelepanu ELi - Andide Ühenduse ühishinnangule Andide Ühenduse piirkondliku majandusintegratsiooni kohta, milles on esitatud mitu olulist praktilist järeldust Andide Ühenduse tolliliidu ja ühise siseturu tugevdamiseks, arendamiseks ja lõpuleviimiseks, mis on väga tähtis nii läbirääkimiste kui ka kahe piirkonna vahelise vabakaubanduspiirkonna loomise seisukohalt;

| aa) | pöörata konkreetset tähelepanu - olulisima sammuna läbirääkimiste edukaks arenguks - Andide Ühenduse poolt kavandatud algatustele, eesmärgiga süvendada piirkondlikku majandusintegratsiooni, ja eelkõige nendele algatustele, mis on seotud EList pärit toodete suhtes kohaldatavate tariifidega, tollikordade lihtsustamise ja ühtlustamisega, ning samuti teenustevaldkondades ja piiriüleses maanteetranspordis toimuvaga; |
| --- | --- |

aa)

pöörata konkreetset tähelepanu - olulisima sammuna läbirääkimiste edukaks arenguks - Andide Ühenduse poolt kavandatud algatustele, eesmärgiga süvendada piirkondlikku majandusintegratsiooni, ja eelkõige nendele algatustele, mis on seotud EList pärit toodete suhtes kohaldatavate tariifidega, tollikordade lihtsustamise ja ühtlustamisega, ning samuti teenustevaldkondades ja piiriüleses maanteetranspordis toimuvaga;

| ab) | pakkuda sisulisi uusi võimalusi turulepääsuks põllumajandussektoris, mis on Andide Ühenduse arengu seisukohalt võtmetähtsusega sektor, kuid arvestada, et ELi paindlikkuse ulatus põllumajandussektoris peaks samas ka sõltuma edasiminekust muudes valdkondades, nagu näiteks pääs mittepõllumajandustoodete ja teenuste turule, samuti edasiminekutest muudes põllumajanduslikes küsimustes lisaks turule pääsemisele; |
| --- | --- |

ab)

pakkuda sisulisi uusi võimalusi turulepääsuks põllumajandussektoris, mis on Andide Ühenduse arengu seisukohalt võtmetähtsusega sektor, kuid arvestada, et ELi paindlikkuse ulatus põllumajandussektoris peaks samas ka sõltuma edasiminekust muudes valdkondades, nagu näiteks pääs mittepõllumajandustoodete ja teenuste turule, samuti edasiminekutest muudes põllumajanduslikes küsimustes lisaks turule pääsemisele;

| ac) | võtta arvesse olulistele teenustele üldise juurdepääsu tagamise ja riigisiseste reguleeritavate õiguste tähtsust ja seepärast jätkata ettevaatlikult läbirääkimisi teenuskaubanduse liberaliseerimise üle vastavalt GATSi V artiklile, et saavutada reaalne paranemine seni kokku lepitud ja rakendatud liberaliseerimiskohustuste täitmise ning selge ja prognoositava reguleerimisraamistiku vajaduse rahuldamise suhtes; hoiduda pakkumiste tegemisest ning rahvatervise ja hariduse valdkonnas taotluste rahuldamisest; |
| --- | --- |

ac)

võtta arvesse olulistele teenustele üldise juurdepääsu tagamise ja riigisiseste reguleeritavate õiguste tähtsust ja seepärast jätkata ettevaatlikult läbirääkimisi teenuskaubanduse liberaliseerimise üle vastavalt GATSi V artiklile, et saavutada reaalne paranemine seni kokku lepitud ja rakendatud liberaliseerimiskohustuste täitmise ning selge ja prognoositava reguleerimisraamistiku vajaduse rahuldamise suhtes; hoiduda pakkumiste tegemisest ning rahvatervise ja hariduse valdkonnas taotluste rahuldamisest;

| ad) | paluda komisjonil, arvestades asjaolu, et siiani ühenduse poolt kolmandate riikidega sõlmitud samalaadsetesse kaubanduslepingutesse lisatud vaidluste lahendamise mehhanismid ei leia tõhusat kasutust, teha ettepanekuid uute ideede kohta, mille abil välja töötada tõhusam kahepoolne vaidluste lahendamise organ, mis lihtsustaks vaidluste lahendamist vabakaubanduspiirkonna kuuluvates valdkondades esilekerkivate vaidluste korral; |
| --- | --- |

ad)

paluda komisjonil, arvestades asjaolu, et siiani ühenduse poolt kolmandate riikidega sõlmitud samalaadsetesse kaubanduslepingutesse lisatud vaidluste lahendamise mehhanismid ei leia tõhusat kasutust, teha ettepanekuid uute ideede kohta, mille abil välja töötada tõhusam kahepoolne vaidluste lahendamise organ, mis lihtsustaks vaidluste lahendamist vabakaubanduspiirkonna kuuluvates valdkondades esilekerkivate vaidluste korral;

| ae) | uurida hoolikalt nii ELi kui ka Ladina-Ameerika osas vajadust viia põhimõtteliselt kahe piirkonna vahelised jõustunud või läbirääkimiste etapis olevad lepingud tegeliku lähenemiseni, vältimaks seda, et arvukate kahepoolsete, piirkondlike ja mitmepoolsete liberaliseerimiskohustuste ja eeskirjade kattumine Ladina-Ameerikas põhjustaks kaubavahetusele ja investeeringuvoogudele tahtmatuid takistusi; |
| --- | --- |

ae)

uurida hoolikalt nii ELi kui ka Ladina-Ameerika osas vajadust viia põhimõtteliselt kahe piirkonna vahelised jõustunud või läbirääkimiste etapis olevad lepingud tegeliku lähenemiseni, vältimaks seda, et arvukate kahepoolsete, piirkondlike ja mitmepoolsete liberaliseerimiskohustuste ja eeskirjade kattumine Ladina-Ameerikas põhjustaks kaubavahetusele ja investeeringuvoogudele tahtmatuid takistusi;

| af) | läbirääkimissuunistes tuleb ette näha väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kui majandusarengu põhielemendi loomine, töökohtade loomine ja sotsiaalset heaolu stimuleeriva süsteemi edendamine; tööpuuduse vastu võitlemiseks tuleb kavandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamine tänu liberaalsetel tingimustel krediidi võimaldamisele ning välja töötada ettevõtjate toetamise programmid innovatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

af)

läbirääkimissuunistes tuleb ette näha väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kui majandusarengu põhielemendi loomine, töökohtade loomine ja sotsiaalset heaolu stimuleeriva süsteemi edendamine; tööpuuduse vastu võitlemiseks tuleb kavandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamine tänu liberaalsetel tingimustel krediidi võimaldamisele ning välja töötada ettevõtjate toetamise programmid innovatsiooni valdkonnas;

| ag) | komisjon peab Euroopa Parlamenti põhjalikult ja vajaduse korral konfidentsiaalselt teavitama nii oma läbirääkimissuuniste projektist kui ka lõplikult vastu võetud läbirääkimissuunistest; |
| --- | --- |

ag)

komisjon peab Euroopa Parlamenti põhjalikult ja vajaduse korral konfidentsiaalselt teavitama nii oma läbirääkimissuuniste projektist kui ka lõplikult vastu võetud läbirääkimissuunistest;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile, samuti liikmesriikide ja Andide Ühenduse liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile, samuti liikmesriikide ja Andide Ühenduse liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 569.

(2)  ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 543.

(3)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 123.

(4)  Nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 980/2005, üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (ELT L 169, 30.6.2005, lk 1).

(5)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(6)  Üldasjade ja välissuhete nõukogu 16. ja 17. oktoobri 2006. aasta järeldused, dokument nr 13735/06.

P6_TA(2007)0081

Teadmata kadunud isikud Küprosel

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Küprosel teadmata kadunud isikute kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 1995. aasta resolutsiooni (1) Küprosel teadmata kadunud isikute probleemi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 1995. aasta resolutsiooni (1) Küprosel teadmata kadunud isikute probleemi kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu ja Peaassamblee asjaomaseid resolutsioone Küprose kohta ning rahvusvahelisi algatusi Küprosel teadmata kadunud isikute saatuse uurimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu ja Peaassamblee asjaomaseid resolutsioone Küprose kohta ning rahvusvahelisi algatusi Küprosel teadmata kadunud isikute saatuse uurimiseks;

| — | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. mai 2001. aasta otsust (2) Küprosel teadmata kadunud isikute kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. mai 2001. aasta otsust (2) Küprosel teadmata kadunud isikute kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et teadmata kadunud isikute (Küprose kreeklased, Küprose türklased, kreeklased, türklased jt) probleem on üksnes humanitaarküsimus, mis tuleneb teadmata kadunud isikute sugulaste õigusest saada teada nende saatuse kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teadmata kadunud isikute (Küprose kreeklased, Küprose türklased, kreeklased, türklased jt) probleem on üksnes humanitaarküsimus, mis tuleneb teadmata kadunud isikute sugulaste õigusest saada teada nende saatuse kohta;

| B. | arvestades, et teadmata kadunud isikute saatuse osas aastakümneid teadmatuses elanud perekondade suur piin ja kannatused ei saa jätkuda ning peavad lõpuks lõppema; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teadmata kadunud isikute saatuse osas aastakümneid teadmatuses elanud perekondade suur piin ja kannatused ei saa jätkuda ning peavad lõpuks lõppema;

| C. | arvestades, et Küprosel teadmata kadunud isikute komitee (CMP) on ÜRO peasekretäri egiidi all uuesti tegutsema hakanud ja säilmete väljakaevamise ning identifitseerimise osas on toimunud edasiminek, kuigi see on aeglane; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Küprosel teadmata kadunud isikute komitee (CMP) on ÜRO peasekretäri egiidi all uuesti tegutsema hakanud ja säilmete väljakaevamise ning identifitseerimise osas on toimunud edasiminek, kuigi see on aeglane;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament avaldab heakskiitu CMP Küprose kreeka ja türgi liikmete konstruktiivsele koostööle, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament avaldab heakskiitu CMP Küprose kreeka ja türgi liikmete konstruktiivsele koostööle,

| 1. | kutsub asjaga seotud pooli üles tegema siirast ja ausat koostööd kõikide Küprosel teadmata kadunud isikute saatuse nõuetekohase uurimise kiireks lõpetamiseks ning viima täielikult täide Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. mai 2001. aasta asjaomast otsust; |
| --- | --- |

1.

kutsub asjaga seotud pooli üles tegema siirast ja ausat koostööd kõikide Küprosel teadmata kadunud isikute saatuse nõuetekohase uurimise kiireks lõpetamiseks ning viima täielikult täide Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. mai 2001. aasta asjaomast otsust;

| 2. | kutsub asjaomaseid pooli ja kõiki, kellel on või on võimalus saada isiklikele teadmistele, arhiividele, lahinguvälja aruannetele või kinnipidamiskohtade andmetele tuginedes mis tahes teavet või tõendeid, esitama need edasise viivituseta CMP-le; |
| --- | --- |

2.

kutsub asjaomaseid pooli ja kõiki, kellel on või on võimalus saada isiklikele teadmistele, arhiividele, lahinguvälja aruannetele või kinnipidamiskohtade andmetele tuginedes mis tahes teavet või tõendeid, esitama need edasise viivituseta CMP-le;

| 3. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles aktiivselt selle probleemiga tegelema, andes muu hulgas CMP-le rahalist abi ja astudes koostöös ÜRO peasekretäriga kõik vajalikud sammud, et viia täide Euroopa Inimõiguste Kohtu eespoolnimetatud otsus ja asjaomased ÜRO ning Euroopa Parlamendi resolutsioonid; |
| --- | --- |

3.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles aktiivselt selle probleemiga tegelema, andes muu hulgas CMP-le rahalist abi ja astudes koostöös ÜRO peasekretäriga kõik vajalikud sammud, et viia täide Euroopa Inimõiguste Kohtu eespoolnimetatud otsus ja asjaomased ÜRO ning Euroopa Parlamendi resolutsioonid;

| 4. | kutsub edastama probleemi asjaomasele parlamendikomisjonile eesmärgiga jälgida komisjoniga tihedat koostööd tehes selles küsimuses toimuvaid arenguid; teeb ettepaneku, et sellele parlamendikomisjonile tehakse ülesandeks anda korrapäraselt aru, esitades esimese aruande kuue kuu jooksul; |
| --- | --- |

4.

kutsub edastama probleemi asjaomasele parlamendikomisjonile eesmärgiga jälgida komisjoniga tihedat koostööd tehes selles küsimuses toimuvaid arenguid; teeb ettepaneku, et sellele parlamendikomisjonile tehakse ülesandeks anda korrapäraselt aru, esitades esimese aruande kuue kuu jooksul;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ja Küprose, Türgi, Kreeka ning Ühendkuningriigi valitsustele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ja Küprose, Türgi, Kreeka ning Ühendkuningriigi valitsustele.

---

(1)  EÜT C 109, 1.5.1995, lk 166.

(2)  Küpros v. Türgi [GC], kohtuasi nr 25781/94, EIÕK 2001-IV.

P6_TA(2007)0082

Regionaalpoliitika (saared ning looduslikud ja majanduslikud piirangud)

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon saarte ning looduslike ja majanduslike piirangute kohta regionaalpoliitika kontekstis (2006/2106(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse struktuurifonde perioodil 2007-2013 reguleerivaid määrusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse struktuurifonde perioodil 2007-2013 reguleerivaid määrusi;

| — | võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (1);

| — | võttes arvesse 21.-22. juunil 2002. aastal Sevillas toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21.-22. juunil 2002. aastal Sevillas toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse 14.-15. detsembril 2006. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14.-15. detsembril 2006. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse 2. septembri 2003. aasta resolutsiooni struktuuriliselt vähemsoodsate regioonide (saared, mägipiirkonnad, väikese rahvastikutihedusega piirkonnad) kohta ühtekuuluvuspoliitika ja nende institutsionaalsete perspektiivide raames (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. septembri 2003. aasta resolutsiooni struktuuriliselt vähemsoodsate regioonide (saared, mägipiirkonnad, väikese rahvastikutihedusega piirkonnad) kohta ühtekuuluvuspoliitika ja nende institutsionaalsete perspektiivide raames (2);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 13. märtsi 2002. aasta arvamust Euroopa Liidu saarte probleemide kohta laienemise kontekstis (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 13. märtsi 2002. aasta arvamust Euroopa Liidu saarte probleemide kohta laienemise kontekstis (3);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. juuli 2005. aasta arvamust piirkondliku riigiabi eeskirjade ülevaatamise kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. juuli 2005. aasta arvamust piirkondliku riigiabi eeskirjade ülevaatamise kohta (4);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A6-0044/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A6-0044/2007),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on mitmeid kordi juhtinud tähelepanu arvukate raskete oludega saarte olukorrale ning on rõhutanud vajadust aidata neist raskustest üle saada ning piirkondlikke erinevusi vähendada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on mitmeid kordi juhtinud tähelepanu arvukate raskete oludega saarte olukorrale ning on rõhutanud vajadust aidata neist raskustest üle saada ning piirkondlikke erinevusi vähendada;

| B. | arvestades, et omavahel ei tohiks segi ajada äärepoolseima piirkonna ja saarelisuse mõisteid, kuigi paljud äärepoolseimad piirkonnad on ühtlasi saared; arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 299 konkreetseid sätteid, mis on pannud tugeva õigusliku aluse äärepoolseimate piirkondade abistamiseks mõeldud tulemusliku hüvitise andmise meetmetele, tuleb eristada EÜ asutamislepingu artikli 158 sätetest ja Amsterdami lepingus sisalduvast saari käsitlevast deklaratsioonist, mille suhtes ei ole kunagi kohaldatud rakendussätteid, mille tulemus on majandusarengu tasakaalustamatus ühelt poolt tuumik-ELi ja teiselt poolt selle äärealadel asuvate saarte vahel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et omavahel ei tohiks segi ajada äärepoolseima piirkonna ja saarelisuse mõisteid, kuigi paljud äärepoolseimad piirkonnad on ühtlasi saared; arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 299 konkreetseid sätteid, mis on pannud tugeva õigusliku aluse äärepoolseimate piirkondade abistamiseks mõeldud tulemusliku hüvitise andmise meetmetele, tuleb eristada EÜ asutamislepingu artikli 158 sätetest ja Amsterdami lepingus sisalduvast saari käsitlevast deklaratsioonist, mille suhtes ei ole kunagi kohaldatud rakendussätteid, mille tulemus on majandusarengu tasakaalustamatus ühelt poolt tuumik-ELi ja teiselt poolt selle äärealadel asuvate saarte vahel;

| C. | arvestades, et ühtekuuluvuse kui ELi ühe peamise eesmärgi siht on tagada mitmekeskuseline harmooniline areng piirkondlike erinevuste vähendamise ja arengut takistavate tegurite, sealhulgas looduslikest ja geograafilistest piirangutest tingitud takistuste kõrvaldamise kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühtekuuluvuse kui ELi ühe peamise eesmärgi siht on tagada mitmekeskuseline harmooniline areng piirkondlike erinevuste vähendamise ja arengut takistavate tegurite, sealhulgas looduslikest ja geograafilistest piirangutest tingitud takistuste kõrvaldamise kaudu;

| D. | arvestades, et territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõte on koondatud struktuurifonde ajavahemikul 2007-2013 reguleerivatesse määrustesse ja arvestades, et see põhimõte moodustab lahutamatu osa ühtekuuluvuspoliitikast, mida tuleks tulevikus säilitada ja tugevdada ning mille eesmärk on ELi territooriumi mitmekeskuseline integreerimine, et tagada võrdsed võimalused kõikidele piirkondadele ja sealsele elanikkonnale; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõte on koondatud struktuurifonde ajavahemikul 2007-2013 reguleerivatesse määrustesse ja arvestades, et see põhimõte moodustab lahutamatu osa ühtekuuluvuspoliitikast, mida tuleks tulevikus säilitada ja tugevdada ning mille eesmärk on ELi territooriumi mitmekeskuseline integreerimine, et tagada võrdsed võimalused kõikidele piirkondadele ja sealsele elanikkonnale;

| E. | arvestades, et ebaseaduslik sisseränne meritsi on üks peamisi ELi ees seisvaid probleeme ja arvestades, et möödunud aastal oli rändesurve eriti tugev ELi mereäärsetele välispiiridele, eelkõige Vahemere saartele, millelt nõutakse täiesti ebaproportsionaalse koormuse kandmist pelgalt nende geograafilise asukoha tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ebaseaduslik sisseränne meritsi on üks peamisi ELi ees seisvaid probleeme ja arvestades, et möödunud aastal oli rändesurve eriti tugev ELi mereäärsetele välispiiridele, eelkõige Vahemere saartele, millelt nõutakse täiesti ebaproportsionaalse koormuse kandmist pelgalt nende geograafilise asukoha tõttu;

| F. | arvestades, et 14.-15. detsembril 2006. aastal Brüsselis peetud Euroopa Ülemkogu juhtis tähelepanu sellele, et sisserändega on vaja tegelda terviklikult ning et seniajani tehtud jõupingutusi tuleb kahekordistada, eriti mõnes ELi saarepiirkonnas, kuna need on osa liidu merepiirist ja rändeteedest, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 14.-15. detsembril 2006. aastal Brüsselis peetud Euroopa Ülemkogu juhtis tähelepanu sellele, et sisserändega on vaja tegelda terviklikult ning et seniajani tehtud jõupingutusi tuleb kahekordistada, eriti mõnes ELi saarepiirkonnas, kuna need on osa liidu merepiirist ja rändeteedest,

| 1. | usub, et saarelisus on üheaegselt nii geokultuuriline iseärasus, mis on potentsiaal, mida arengustrateegias saab ära kasutada, kui ka alaline piirang, mis täiendavalt pärsib kõnealuste piirkondade konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

1.

usub, et saarelisus on üheaegselt nii geokultuuriline iseärasus, mis on potentsiaal, mida arengustrateegias saab ära kasutada, kui ka alaline piirang, mis täiendavalt pärsib kõnealuste piirkondade konkurentsivõimet;

| 2. | tunnistab, et struktuurifonde ajavahemikul 2007-2013 reguleerivatesse määrustesse on lisatud mitmed konkreetsed sätted struktuuriliselt ebasoodsate piirkondade kasuks; avaldab siiski kahetsust, et nõukogu ei võtnud vastu teisi tähtsaid Euroopa Parlamendi esitatud ettepanekuid, nagu võimalust tõsta kaasrahastamise määra alade jaoks, mida mõjutab enam kui üks geograafiline või looduslik piirang; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et struktuurifonde ajavahemikul 2007-2013 reguleerivatesse määrustesse on lisatud mitmed konkreetsed sätted struktuuriliselt ebasoodsate piirkondade kasuks; avaldab siiski kahetsust, et nõukogu ei võtnud vastu teisi tähtsaid Euroopa Parlamendi esitatud ettepanekuid, nagu võimalust tõsta kaasrahastamise määra alade jaoks, mida mõjutab enam kui üks geograafiline või looduslik piirang;

| 3. | palub komisjonil 2007.-2013. aasta programmiperioodi suhtes, mis käsitleb saarepiirkondade tegevusprogramme, sealhulgas teise eesmärgi omasid, kasutada ära kõiki võimalusi, mis võimaldavad neil viia ellu infrastruktuuritöödega seotud meetmed, mida nii väga vajatakse; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil 2007.-2013. aasta programmiperioodi suhtes, mis käsitleb saarepiirkondade tegevusprogramme, sealhulgas teise eesmärgi omasid, kasutada ära kõiki võimalusi, mis võimaldavad neil viia ellu infrastruktuuritöödega seotud meetmed, mida nii väga vajatakse;

| 4. | väljendab heameelt tähelepanu üle, mida komisjoni ühtekuuluvust käsitlevates strateegilistes suunistes aastateks 2007-2013 ühtekuuluvuspoliitika territoriaalsele mõõtmele on pööratud; märgib eriti, et looduslike piirangutega alade majandusliku mitmekesistamise toetamine kuulub järgmise programmiperioodi prioriteetide hulka; nõuab seepärast tungivalt, et asjaomaste liikmesriikide korraldusasutused võtaksid käesolevat prioriteeti oma siseriiklike strateegiliste tugiraamistike ja tegevuskavade koostamisel täielikult arvesse; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt tähelepanu üle, mida komisjoni ühtekuuluvust käsitlevates strateegilistes suunistes aastateks 2007-2013 ühtekuuluvuspoliitika territoriaalsele mõõtmele on pööratud; märgib eriti, et looduslike piirangutega alade majandusliku mitmekesistamise toetamine kuulub järgmise programmiperioodi prioriteetide hulka; nõuab seepärast tungivalt, et asjaomaste liikmesriikide korraldusasutused võtaksid käesolevat prioriteeti oma siseriiklike strateegiliste tugiraamistike ja tegevuskavade koostamisel täielikult arvesse;

| 5. | palub komisjonil neljandas ühtekuuluvusaruandes pöörata erilist tähelepanu ning pühenduda saarte ja teiste struktuuriliselt ebasoodsate piirkondade olukorrale; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil neljandas ühtekuuluvusaruandes pöörata erilist tähelepanu ning pühenduda saarte ja teiste struktuuriliselt ebasoodsate piirkondade olukorrale;

| 6. | palub komisjonil Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (ESPON) tööprogrammi raames pöörata erilist tähelepanu ebasoodsates looduslikes tingimustes olevate piirkondade, eriti saarte olukorrale; on seisukohal, et usaldusväärsed ja põhjalikud teadmised saarte olukorrast on hädavajalikud selleks, et nende eripära rahuldavalt arvesse võtta; nõuab liikmesriikidelt tungivalt konkreetsete süsteemide loomist, mis võimaldavad koguda saartega seotud asjakohaseid andmeid kohalikul tasandil, mis edastatakse seejärel ESPONile; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (ESPON) tööprogrammi raames pöörata erilist tähelepanu ebasoodsates looduslikes tingimustes olevate piirkondade, eriti saarte olukorrale; on seisukohal, et usaldusväärsed ja põhjalikud teadmised saarte olukorrast on hädavajalikud selleks, et nende eripära rahuldavalt arvesse võtta; nõuab liikmesriikidelt tungivalt konkreetsete süsteemide loomist, mis võimaldavad koguda saartega seotud asjakohaseid andmeid kohalikul tasandil, mis edastatakse seejärel ESPONile;

| 7. | palub komisjonil ajakohastada 2003. aasta uurimuste käigus saadud saari puudutavat statistilist teavet; usub, et edasine töö peaks olema suunatud asjassepuutuvamate statistiliste näitajate määratlemisele, mis sobivad paremini selgepiirilise statistilise pildi andmiseks arengutaseme kohta ja rahuldava arusaamise võimaldamiseks ebasoodsate geograafiliste ja looduslike tingimustega piirkondadest, eriti mis puudutab piirkondi, kuhu on koondunud mitmeid ebasoodsaid tingimusi, nagu näiteks mäeahelikud, saarestikud, samuti kahekordse eraldatuse juhtumid; rõhutab, et kõnealused näitajad peaksid võimaldama nende piirkondade ja ülejäänud ELi vaheliste erinevuste paremat hindamist, samuti piirkonnasiseste erinevuste hindamist; palub komisjonil kõnealused näitajad registreerida ja nende kohta korrapäraselt aru anda koos heade tavade näidetega; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil ajakohastada 2003. aasta uurimuste käigus saadud saari puudutavat statistilist teavet; usub, et edasine töö peaks olema suunatud asjassepuutuvamate statistiliste näitajate määratlemisele, mis sobivad paremini selgepiirilise statistilise pildi andmiseks arengutaseme kohta ja rahuldava arusaamise võimaldamiseks ebasoodsate geograafiliste ja looduslike tingimustega piirkondadest, eriti mis puudutab piirkondi, kuhu on koondunud mitmeid ebasoodsaid tingimusi, nagu näiteks mäeahelikud, saarestikud, samuti kahekordse eraldatuse juhtumid; rõhutab, et kõnealused näitajad peaksid võimaldama nende piirkondade ja ülejäänud ELi vaheliste erinevuste paremat hindamist, samuti piirkonnasiseste erinevuste hindamist; palub komisjonil kõnealused näitajad registreerida ja nende kohta korrapäraselt aru anda koos heade tavade näidetega;

| 8. | tunnustab tõsiasja, et komisjon tõstab riikliku regionaalabi suunistes aastateks 2007-2013 ning suunistes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antava riigiabi ja riskikapitali kohta esile saarte ja äärealade erilist olukorda; on siiski seisukohal, et rahuldavamaks tegelemiseks selliste territooriumide alaliselt ebasoodsate oludega tuleks lubada täiendavat paindlikkust olemasoleva ja tulevase riigiabipoliitika rakendamisel, ilma et selline paindlikkus põhjustaks vastuvõetamatut turu moonutamist ELis; palub komisjonil üle vaadata oma lähenemine, et võtta paremini arvesse saarte vajadust omada juurdepääsu siseturule mandripiirkondadega võrdsetel tingimustel; arvab sellega seoses, et parem transpordiühendus peaks olema selles valdkonnas esikohal, eriti seoses sadamate ja lennujaamadega, |
| --- | --- |

8.

tunnustab tõsiasja, et komisjon tõstab riikliku regionaalabi suunistes aastateks 2007-2013 ning suunistes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antava riigiabi ja riskikapitali kohta esile saarte ja äärealade erilist olukorda; on siiski seisukohal, et rahuldavamaks tegelemiseks selliste territooriumide alaliselt ebasoodsate oludega tuleks lubada täiendavat paindlikkust olemasoleva ja tulevase riigiabipoliitika rakendamisel, ilma et selline paindlikkus põhjustaks vastuvõetamatut turu moonutamist ELis; palub komisjonil üle vaadata oma lähenemine, et võtta paremini arvesse saarte vajadust omada juurdepääsu siseturule mandripiirkondadega võrdsetel tingimustel; arvab sellega seoses, et parem transpordiühendus peaks olema selles valdkonnas esikohal, eriti seoses sadamate ja lennujaamadega,

| 9. | palub komisjonil uurida võimalust lubada riigiabi andmist saarepiirkondadele, kus kütuse- ja energiakulud mõjutavad selgelt ebasoodsalt seal elavate kogukondade konkurentsivõimet; märgib eelkõige, et kütuse hinna märkimisväärsed kõikumised võivad muuta saarte ja Euroopa mandriosa vahelise transpordi oluliselt koormavamaks; usub, et riigiabi käsitlevates järgmistes suunistes tuleks tegevusabi võimaldavat korda laiendada kõikidele saarepiirkondadele, mis ei ole saareriigid või siseveekogude saared; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil uurida võimalust lubada riigiabi andmist saarepiirkondadele, kus kütuse- ja energiakulud mõjutavad selgelt ebasoodsalt seal elavate kogukondade konkurentsivõimet; märgib eelkõige, et kütuse hinna märkimisväärsed kõikumised võivad muuta saarte ja Euroopa mandriosa vahelise transpordi oluliselt koormavamaks; usub, et riigiabi käsitlevates järgmistes suunistes tuleks tegevusabi võimaldavat korda laiendada kõikidele saarepiirkondadele, mis ei ole saareriigid või siseveekogude saared;

| 10. | palub komisjonil korrapäraselt koostada ja Euroopa Parlamendile esitada saarte erivajaduste hindamise alane uuring, võttes arvesse saarte jaoks erilist tähtsust omavaid küsimusi ning esitades ettepanekud nendele suunatud meetmete osas; on seisukohal, et sellise hindamise keskpunktis peaks eelkõige olema regionaalpoliitika rakendamise mõju saartele, sealhulgas investeeringute tase, majandustegevuse levik, tööpuudus, transpordi infrastruktuur (eriti sadamad ja lennujaamad), keskkonda puudutav surve ning saarte üldine majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni tase siseturu piires; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil korrapäraselt koostada ja Euroopa Parlamendile esitada saarte erivajaduste hindamise alane uuring, võttes arvesse saarte jaoks erilist tähtsust omavaid küsimusi ning esitades ettepanekud nendele suunatud meetmete osas; on seisukohal, et sellise hindamise keskpunktis peaks eelkõige olema regionaalpoliitika rakendamise mõju saartele, sealhulgas investeeringute tase, majandustegevuse levik, tööpuudus, transpordi infrastruktuur (eriti sadamad ja lennujaamad), keskkonda puudutav surve ning saarte üldine majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni tase siseturu piires;

| 11. | palub liikmesriikidel tagada saarepiirkondade keskkonnaalase, kultuurilise ja sotsiaalse eripära tulemuslik kaitse selliste meetmetega nagu asjakohaste regionaalarengukavade koostamine ja ehitustegevuse kontrollimine ning võtta ühtlasi koostöös komisjoniga vastu integreeritud programme, et kaitsta kultuuripärandit ja keskkonnaressursse; |
| --- | --- |

11.

palub liikmesriikidel tagada saarepiirkondade keskkonnaalase, kultuurilise ja sotsiaalse eripära tulemuslik kaitse selliste meetmetega nagu asjakohaste regionaalarengukavade koostamine ja ehitustegevuse kontrollimine ning võtta ühtlasi koostöös komisjoniga vastu integreeritud programme, et kaitsta kultuuripärandit ja keskkonnaressursse;

| 12. | kiidab heaks valdkonnaülese lähenemise ühenduse poliitika rakendamisel, nagu kajastub komisjoni rohelises raamatus „Euroopa Liidu merenduspoliitika tulevik: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses”, ning nõuab kõnealuse lähenemisviisi kohaldamist eeskätt saarte suhtes, mis moodustavad Euroopa meremõõtme põhiosa; palub komisjonil laiendada valdkonnaülest lähenemist teistele poliitikavaldkondadele viisil, mis arvestab saarepiirkondade eripära, soodustades seeläbi nende võimet täielikult integreeruda ja kasutada ära siseturust ning Lissaboni strateegiast tulenevaid eeliseid; |
| --- | --- |

12.

kiidab heaks valdkonnaülese lähenemise ühenduse poliitika rakendamisel, nagu kajastub komisjoni rohelises raamatus „Euroopa Liidu merenduspoliitika tulevik: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses”, ning nõuab kõnealuse lähenemisviisi kohaldamist eeskätt saarte suhtes, mis moodustavad Euroopa meremõõtme põhiosa; palub komisjonil laiendada valdkonnaülest lähenemist teistele poliitikavaldkondadele viisil, mis arvestab saarepiirkondade eripära, soodustades seeläbi nende võimet täielikult integreeruda ja kasutada ära siseturust ning Lissaboni strateegiast tulenevaid eeliseid;

| 13. | pöörab erilist tähelepanu suure elanikkonnaga keskustest kaugel asuvatele saartele, mis kogevad seetõttu raskusi teenustele juurdepääsul ja nende osutamisel ning kannavad, eriti seoses transpordiga, suuremaid kulusid, mis asetab nad ebasoodsasse konkurentsiolukorda; |
| --- | --- |

13.

pöörab erilist tähelepanu suure elanikkonnaga keskustest kaugel asuvatele saartele, mis kogevad seetõttu raskusi teenustele juurdepääsul ja nende osutamisel ning kannavad, eriti seoses transpordiga, suuremaid kulusid, mis asetab nad ebasoodsasse konkurentsiolukorda;

| 14. | julgustab tervikliku ühenduse merepoliitika nimel tehtavaid jõupingutusi, mida laiendatakse ELi õiguslikest piiridest väljapoole, luues seetõttu ühenduse saarte soodsa geopoliitilise asukoha toel tugevad kaubandus-, majandus- ja poliitilised suhted ning pannes aluse tehnilisele koostööle (teadmiste ja asjatundlikkuse vahetus) naaberriikide vahel rahvusvahelise mereõiguse, vastastikuse austuse ja tulu alusel; |
| --- | --- |

14.

julgustab tervikliku ühenduse merepoliitika nimel tehtavaid jõupingutusi, mida laiendatakse ELi õiguslikest piiridest väljapoole, luues seetõttu ühenduse saarte soodsa geopoliitilise asukoha toel tugevad kaubandus-, majandus- ja poliitilised suhted ning pannes aluse tehnilisele koostööle (teadmiste ja asjatundlikkuse vahetus) naaberriikide vahel rahvusvahelise mereõiguse, vastastikuse austuse ja tulu alusel;

| 15. | on seisukohal, et saartel on kulud elaniku kohta keskmisest suuremad nii transpordi ja keskkonna infrastruktuuri kui energiavajaduste osas ning neil on tihti raske rakendada õigustiku teatavaid osi, mille puhul ei ole võib olla täielikult arvesse võetud saarte eripära; palub seepärast komisjonil poliitika väljatöötamisel ja õigusaktides, mille rakendamine võib saartele eriti koormav olla, võtta vastu paindlikum lähenemisviis saarte suhtes; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et saartel on kulud elaniku kohta keskmisest suuremad nii transpordi ja keskkonna infrastruktuuri kui energiavajaduste osas ning neil on tihti raske rakendada õigustiku teatavaid osi, mille puhul ei ole võib olla täielikult arvesse võetud saarte eripära; palub seepärast komisjonil poliitika väljatöötamisel ja õigusaktides, mille rakendamine võib saartele eriti koormav olla, võtta vastu paindlikum lähenemisviis saarte suhtes;

| 16. | nõuab, et komisjon asutaks regionaalarengu peadirektoraadi raames äärepoolseimate piirkondade haldusüksuse eeskujul saarte haldusüksuse, et tagada sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks koostatava poliitika väljatöötamisel ning eriti meretranspordi, energia, piisava veevarustuse tagamise, piirkondlike piirialade seire ja hapra saarekeskkonna kaitsmise valdkonna meetmete rakendamisel saarte eripära ja vajaduste ning nende alalise ja hooajalise elanikkonnaga süstemaatiline arvestamine; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et komisjon asutaks regionaalarengu peadirektoraadi raames äärepoolseimate piirkondade haldusüksuse eeskujul saarte haldusüksuse, et tagada sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks koostatava poliitika väljatöötamisel ning eriti meretranspordi, energia, piisava veevarustuse tagamise, piirkondlike piirialade seire ja hapra saarekeskkonna kaitsmise valdkonna meetmete rakendamisel saarte eripära ja vajaduste ning nende alalise ja hooajalise elanikkonnaga süstemaatiline arvestamine;

| 17. | soovib näha, et komisjon kasutaks rohkem ära EÜ asutamislepinguga pakutavat võimalust kohandada sellist ühenduse poliitikat, mis võib omada negatiivset mõju kõnealuste piirkondade majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule, et lahendada võimalikult ulatuslikult peamised probleemid, mis puudutavad konkreetselt iga saarepiirkonda või saarterühma; |
| --- | --- |

17.

soovib näha, et komisjon kasutaks rohkem ära EÜ asutamislepinguga pakutavat võimalust kohandada sellist ühenduse poliitikat, mis võib omada negatiivset mõju kõnealuste piirkondade majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule, et lahendada võimalikult ulatuslikult peamised probleemid, mis puudutavad konkreetselt iga saarepiirkonda või saarterühma;

| 18. | on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata saartel ülekaalus olevatele majandustegevuse valdkondadele, eriti põllumajandusele, kalandusele, turismile ja käsitööle; palub seepärast komisjonil tagada, et tema poliitilistes algatustes võetakse üha rohkem arvesse saarte erivajadusi kõnealustes valdkondades; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata saartel ülekaalus olevatele majandustegevuse valdkondadele, eriti põllumajandusele, kalandusele, turismile ja käsitööle; palub seepärast komisjonil tagada, et tema poliitilistes algatustes võetakse üha rohkem arvesse saarte erivajadusi kõnealustes valdkondades;

| 19. | palub komisjonil kaaluda, milliseid muudatusi on vaja teha riigiabi suhtes kohaldatava nn turuinvestori testi osas, et kajastada tegelikku olukorda saartel ja teistes äärepoolseimates piirkondades, kus võib olla võimatu leida või hinnata turuinvestorit, kuna selles piirkonnas ei pruugi neid olla; ka on nende turgude väiksuse ja kauguse tõttu ebatõenäoline valdkonna keskmise kasumlikkuse saavutamine, mistõttu see test ei saa olla kaugete saarte osas rahuldav; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil kaaluda, milliseid muudatusi on vaja teha riigiabi suhtes kohaldatava nn turuinvestori testi osas, et kajastada tegelikku olukorda saartel ja teistes äärepoolseimates piirkondades, kus võib olla võimatu leida või hinnata turuinvestorit, kuna selles piirkonnas ei pruugi neid olla; ka on nende turgude väiksuse ja kauguse tõttu ebatõenäoline valdkonna keskmise kasumlikkuse saavutamine, mistõttu see test ei saa olla kaugete saarte osas rahuldav;

| 20. | palub komisjonil täpsemalt uurida kliimamuutuse mõju saarepiirkondadele ja eriti käesolevate probleemide, näiteks põua teravnemist ning edendada koostöös liikmesriikidega asjakohaste tehnoloogiate ja muude meetmete arendamist ning kohaldamist, et kõnealuste probleemidega tegelda; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil täpsemalt uurida kliimamuutuse mõju saarepiirkondadele ja eriti käesolevate probleemide, näiteks põua teravnemist ning edendada koostöös liikmesriikidega asjakohaste tehnoloogiate ja muude meetmete arendamist ning kohaldamist, et kõnealuste probleemidega tegelda;

| 21. | palub komisjonil vaadata uuesti läbi transpordialaste riigihankelepingutega seotud tingimused, et kõrvaldada mis tahes takistused seoses avaliku teenuse osutamise kohustusega eesmärgiga lihtsustada transpordiühendust saarepiirkondadega; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil vaadata uuesti läbi transpordialaste riigihankelepingutega seotud tingimused, et kõrvaldada mis tahes takistused seoses avaliku teenuse osutamise kohustusega eesmärgiga lihtsustada transpordiühendust saarepiirkondadega;

| 22. | palub komisjonil seada prioriteediks saarte energiaturvalisus ja uute tehnoloogiate abil ning taastuvatest energiaallikatest energia tootmise arendamise ja rakendamisega seotud projektide rahastamine ning edendada energia tõhusat kasutamist, kaitstes samal ajal keskkonda ja säilitades tema loomulikku ilu; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil seada prioriteediks saarte energiaturvalisus ja uute tehnoloogiate abil ning taastuvatest energiaallikatest energia tootmise arendamise ja rakendamisega seotud projektide rahastamine ning edendada energia tõhusat kasutamist, kaitstes samal ajal keskkonda ja säilitades tema loomulikku ilu;

| 23. | julgustab saartel asuvaid kogukondi kasutama europiirkondade võrgustikku või teisi sarnaseid Euroopa võrgustikke piirkondadevaheliseks koostöö korraldamiseks, heade tavade vahetamiseks ning piiriüleste projektide arendamiseks, samuti saartel asuvate kogukondade paremaks integreerimiseks neid ümbritsevasse majanduspiirkonda; |
| --- | --- |

23.

julgustab saartel asuvaid kogukondi kasutama europiirkondade võrgustikku või teisi sarnaseid Euroopa võrgustikke piirkondadevaheliseks koostöö korraldamiseks, heade tavade vahetamiseks ning piiriüleste projektide arendamiseks, samuti saartel asuvate kogukondade paremaks integreerimiseks neid ümbritsevasse majanduspiirkonda;

| 24. | julgustab saartel asuvaid kogukondi ära kasutama JASPERSi (ühisabi Euroopa regioonide projektide toetamisele) ja JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) rahastamis-ja haldusalaseid vahendeid, et kasutada ära olemasolevaid regionaalarengu vahendeid ja edendada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kasvu, julgustades saarte majanduse mitmekesistamist ning edendades tuumiktegevuse kasvu jätkusuutliku arengu kaudu; julgustab samuti parema õigusloome algatuse rakendamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, pidades muu hulgas silmas haldusnõuete lihtsustamist, eriti seoses finantsabi taotluste esitamise ja hindamisega; |
| --- | --- |

24.

julgustab saartel asuvaid kogukondi ära kasutama JASPERSi (ühisabi Euroopa regioonide projektide toetamisele) ja JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) rahastamis-ja haldusalaseid vahendeid, et kasutada ära olemasolevaid regionaalarengu vahendeid ja edendada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kasvu, julgustades saarte majanduse mitmekesistamist ning edendades tuumiktegevuse kasvu jätkusuutliku arengu kaudu; julgustab samuti parema õigusloome algatuse rakendamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, pidades muu hulgas silmas haldusnõuete lihtsustamist, eriti seoses finantsabi taotluste esitamise ja hindamisega;

| 25. | tunnustab piirikontrolli Euroopa vahendite esmakordsel rakendamisel saavutatud positiivseid tulemusi ja väljendab heameelt komisjoni hiljutise ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks (KOM(2006)0401) eesmärgiga anda kiiret tegevus- ja tehnilist abi igale liikmesriigile, kes seda palub; on siiski veendunud, et selliste rühmade tegevus on tulemuslik vaid juhul, kui nad omavad volitust, mis on määratletud nõuetele vastava viitega Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) volitusele; nõuab tungivalt, et komisjon tutvuks vajadusega luua Euroopa rannavalveorgan, et aidata üheaegselt kõnealuseid piirkondi ja liikmesriike ELi välispiiride seire teostamisel; |
| --- | --- |

25.

tunnustab piirikontrolli Euroopa vahendite esmakordsel rakendamisel saavutatud positiivseid tulemusi ja väljendab heameelt komisjoni hiljutise ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks (KOM(2006)0401) eesmärgiga anda kiiret tegevus- ja tehnilist abi igale liikmesriigile, kes seda palub; on siiski veendunud, et selliste rühmade tegevus on tulemuslik vaid juhul, kui nad omavad volitust, mis on määratletud nõuetele vastava viitega Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) volitusele; nõuab tungivalt, et komisjon tutvuks vajadusega luua Euroopa rannavalveorgan, et aidata üheaegselt kõnealuseid piirkondi ja liikmesriike ELi välispiiride seire teostamisel;

| 26. | rõhutab toetust FRONTEXi algatustele ja tegevusele ja palub, et agentuur teostaks jätkuvalt järelevalvet ebaseadusliku sisserände mõju üle saarepiirkondade kogukondadele; kutsub komisjoni ja FRONTEXit üles võtma kiireid saari toetavaid meetmeid, et leevendada survet kõnealuse probleemiga koheselt tegelda, tagades samal ajal inimõiguste nõuetekohase austamise; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et kiireks ja tulemuslikuks tegevuseks nõutavad vahendid oleksid kättesaadavad; rõhutab samuti saartevahelise tugevama ja tihedama kooskõlastamise ja koostöö tähtsust ning vajadust, et need piirkonnad osaleksid ulatuslikumalt võitluses ebaseadusliku sisserändega; |
| --- | --- |

26.

rõhutab toetust FRONTEXi algatustele ja tegevusele ja palub, et agentuur teostaks jätkuvalt järelevalvet ebaseadusliku sisserände mõju üle saarepiirkondade kogukondadele; kutsub komisjoni ja FRONTEXit üles võtma kiireid saari toetavaid meetmeid, et leevendada survet kõnealuse probleemiga koheselt tegelda, tagades samal ajal inimõiguste nõuetekohase austamise; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et kiireks ja tulemuslikuks tegevuseks nõutavad vahendid oleksid kättesaadavad; rõhutab samuti saartevahelise tugevama ja tihedama kooskõlastamise ja koostöö tähtsust ning vajadust, et need piirkonnad osaleksid ulatuslikumalt võitluses ebaseadusliku sisserändega;

| 27. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu lairibaühenduse arendamisele ning edendada meetmeid, et lahendada saarepiirkondades teenuste (nagu tervishoid ja Interneti-põhised meditsiiniteenused, elektrooniline juhtimine ja kodanikele suunatud teenused) osutamisega seotud eriomased raskused; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu lairibaühenduse arendamisele ning edendada meetmeid, et lahendada saarepiirkondades teenuste (nagu tervishoid ja Interneti-põhised meditsiiniteenused, elektrooniline juhtimine ja kodanikele suunatud teenused) osutamisega seotud eriomased raskused;

| 28. | on seisukohal, et turism on suurema osa saarte jaoks esmane tuluallikas, mis mõjutab otseselt teiste valdkondade (põllumajandus, kaubandus, teenused, kalandus) kasvu, ning et tungivalt on vaja luua integreeritud poliitika, mis on võimeline tagama turismi jätkusuutlikkust saartel; usub, et selle poliitikaga peab kaasnema Euroopa kodanikele suunatud hästi korraldatud teavituskampaania läbi kvaliteedi- ja saare päritolu tähise loomise ning teiste tegevusvaldkondade tekkimine või edasine areng saartel; palub komisjonil teostada seda silmas pidades valdkonnaülene analüüs, pöörates erilist tähelepanu võimalustele toetada jätkusuutlikku turismi tihedalt asustatud keskustest kaugel asuvatele saartele suunatud piirkondlike strateegiate raames; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et turism on suurema osa saarte jaoks esmane tuluallikas, mis mõjutab otseselt teiste valdkondade (põllumajandus, kaubandus, teenused, kalandus) kasvu, ning et tungivalt on vaja luua integreeritud poliitika, mis on võimeline tagama turismi jätkusuutlikkust saartel; usub, et selle poliitikaga peab kaasnema Euroopa kodanikele suunatud hästi korraldatud teavituskampaania läbi kvaliteedi- ja saare päritolu tähise loomise ning teiste tegevusvaldkondade tekkimine või edasine areng saartel; palub komisjonil teostada seda silmas pidades valdkonnaülene analüüs, pöörates erilist tähelepanu võimalustele toetada jätkusuutlikku turismi tihedalt asustatud keskustest kaugel asuvatele saartele suunatud piirkondlike strateegiate raames;

| 29. | teeb komisjonile ja teistele institutsioonidele ettepaneku nimetada aasta 2010 Euroopa saarte aastaks; |
| --- | --- |

29.

teeb komisjonile ja teistele institutsioonidele ettepaneku nimetada aasta 2010 Euroopa saarte aastaks;

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 291, 21.10.2006, lk 11.

(2)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 111.

(3)  EÜT C 192, 12.8.2002, lk 42.

(4)  ELT C 31, 7.2.2006, lk 25.

P6_TA(2007)0083

Kohalikud omavalitsused ning arengukoostöö

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon kohalike omavalitsuste ja arengukoostöö kohta (2006/2235(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 179; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 179;

| — | võttes arvesse 20. detsembri 2005. aasta nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (1), mis asetab omavastutuse ja partnerluse esmaseks ühiseks põhimõtteks, millega allakirjutanud kohustuvad toetama detsentraliseerimist ja head valitsemistava ning mis julgustab „kohalike omavalitsuste suuremat kaasamist”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 2005. aasta nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (1), mis asetab omavastutuse ja partnerluse esmaseks ühiseks põhimõtteks, millega allakirjutanud kohustuvad toetama detsentraliseerimist ja head valitsemistava ning mis julgustab „kohalike omavalitsuste suuremat kaasamist”;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend; (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend; (2)

| — | võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal alla kirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, (3) mida on muudetud 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis allkirjastatud partnerluslepingu muutmise lepinguga (4) („Cotonou leping”), eriti selle artikleid 4, 28, artikli 30 lõiget 2, artikli 43 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal alla kirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, (3) mida on muudetud 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis allkirjastatud partnerluslepingu muutmise lepinguga (4) („Cotonou leping”), eriti selle artikleid 4, 28, artikli 30 lõiget 2, artikli 43 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi hartat, mille Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 14. jaanuaril 1994. aastal ministrite asetäitjate 506. kohtumisel vastu võttis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi hartat, mille Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 14. jaanuaril 1994. aastal ministrite asetäitjate 506. kohtumisel vastu võttis;

| — | võttes arvesse komisjoni 25. jaanuari 2006. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Teemaprogramm”„Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametivõimud arenguprotsessis”", milles kinnitatakse uuesti, et kohalikud asutused on arengu küsimustes täieõiguslikud huvirühmad ning tehakse ettepanek kaasata nad „arengukoostöösse muuhulgas nii dialoogi kui ka rahalise toetuse kaudu ”(KOM(2006)0019); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. jaanuari 2006. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Teemaprogramm”„Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametivõimud arenguprotsessis”", milles kinnitatakse uuesti, et kohalikud asutused on arengu küsimustes täieõiguslikud huvirühmad ning tehakse ettepanek kaasata nad „arengukoostöösse muuhulgas nii dialoogi kui ka rahalise toetuse kaudu ”(KOM(2006)0019);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele pealkirjaga „Euroopa Liidu Aafrika strateegia: Euro-Aafrika pakt Aafrika arengu kiirendamiseks” (Euroopa Ülemkogu võttis strateegia vastu 15.-16. detsembril 2005. aastal), milles komisjon kohustub toetama detsentraliseerimist ja kohalike asutuste suutlikkuse arendamist, rõhutades Euroopa ja Aafrika linnade ja valdade vaheliste sõprussidemete ja partnerluse strateegilist olulisust, et toetada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ning edendada nende saavutamiseks vajalikke tingimusi (KOM(2005)0489); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele pealkirjaga „Euroopa Liidu Aafrika strateegia: Euro-Aafrika pakt Aafrika arengu kiirendamiseks” (Euroopa Ülemkogu võttis strateegia vastu 15.-16. detsembril 2005. aastal), milles komisjon kohustub toetama detsentraliseerimist ja kohalike asutuste suutlikkuse arendamist, rõhutades Euroopa ja Aafrika linnade ja valdade vaheliste sõprussidemete ja partnerluse strateegilist olulisust, et toetada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ning edendada nende saavutamiseks vajalikke tingimusi (KOM(2005)0489);

| — | võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2003. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele valitsemise ja arengu kohta, mille kohaselt on hea valitsemistava Euroopa koostöö esmatähtis valdkond (KOM(2003)0615); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2003. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele valitsemise ja arengu kohta, mille kohaselt on hea valitsemistava Euroopa koostöö esmatähtis valdkond (KOM(2003)0615);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 1999. aasta selgitavat märkust (DEV/1424/2000) arengu peadirektoraadi osakondadele ja delegatsioonidele Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV), Ladina-Ameerika ja Aasia ja Vahemerepiirkonna ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, milles toetatakse (detsentraliseeritud) sidusrühmade kaasamist poliitika sõnastamisse ja väljatöötamisse selle algetapist peale ning tehakse ettepanek võtta vastu tööjuhend kõigi arengumaade delegatsioonide jaoks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 1999. aasta selgitavat märkust (DEV/1424/2000) arengu peadirektoraadi osakondadele ja delegatsioonidele Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV), Ladina-Ameerika ja Aasia ja Vahemerepiirkonna ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, milles toetatakse (detsentraliseeritud) sidusrühmade kaasamist poliitika sõnastamisse ja väljatöötamisse selle algetapist peale ning tehakse ettepanek võtta vastu tööjuhend kõigi arengumaade delegatsioonide jaoks;

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1659/98 detsentraliseeritud koostöö kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1659/98 detsentraliseeritud koostöö kohta (5);

| — | võttes arvesse „detsentraliseeritud koostöö” eelarverida B7-6002, mis on mõeldud edendama seda lähenemist kõigis arengumaades; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse „detsentraliseeritud koostöö” eelarverida B7-6002, mis on mõeldud edendama seda lähenemist kõigis arengumaades;

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 16. novembri 2005. aasta arvamust detsentraliseeritud koostöö kohta ELi arengupoliitika reformi elluviimisel (CdR 224/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 16. novembri 2005. aasta arvamust detsentraliseeritud koostöö kohta ELi arengupoliitika reformi elluviimisel (CdR 224/2005);

| — | võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide lõplikku deklaratsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta ÜRO Peaassamblee kuuekümnendal istungjärgul septembris 2005, milles rõhutatakse kohalike asutuste olulist rolli aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide lõplikku deklaratsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta ÜRO Peaassamblee kuuekümnendal istungjärgul septembris 2005, milles rõhutatakse kohalike asutuste olulist rolli aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;

| — | võttes arvesse ÜRO Peasekretäri aruannet A/59/354, mis esitati ÜRO Peaassamblee 59. istungjärgul 13. septembril 2004. aastal ning milles tunnustatakse kohalike asutuste ja nende ülemaailmsete võrgustike rolli, eriti Ühinenud Linnade ja Kohalike Omavalitsuste Ülemaailmset Organisatsiooni (UCLG), mille asutusi ja võrgustikke käsitletakse kui ÜRO ühte peamist partnerit arengu- ja humanitaarküsimustes kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peasekretäri aruannet A/59/354, mis esitati ÜRO Peaassamblee 59. istungjärgul 13. septembril 2004. aastal ning milles tunnustatakse kohalike asutuste ja nende ülemaailmsete võrgustike rolli, eriti Ühinenud Linnade ja Kohalike Omavalitsuste Ülemaailmset Organisatsiooni (UCLG), mille asutusi ja võrgustikke käsitletakse kui ÜRO ühte peamist partnerit arengu- ja humanitaarküsimustes kohalikul tasandil;

| — | võttes arvesse ministrite ja valitsuste esindajate lõppdeklaratsiooni neljanda ülemaailmsel veefoorumil (mis toimus Mexicos 16. kuni 22. märtsil 2006), milles ollakse seisukohal, et tõhus koostöö kohalike asutustega on oluline tegur, mis aitab tulla toime veega seotud probleemidega ning saavutada aastatuhande arengueesmärgid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ministrite ja valitsuste esindajate lõppdeklaratsiooni neljanda ülemaailmsel veefoorumil (mis toimus Mexicos 16. kuni 22. märtsil 2006), milles ollakse seisukohal, et tõhus koostöö kohalike asutustega on oluline tegur, mis aitab tulla toime veega seotud probleemidega ning saavutada aastatuhande arengueesmärgid;

| — | võttes arvesse säästliku arengu tippkohtumise (mis toimus Johannesburgis 26. augustist kuni 4. septembrini 2002) lõppdeklaratsiooni, milles peetakse tähtsaks kohalike asutuste rolli ja suutlikkuse tugevdamist jätkusuutliku arengu tagamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse säästliku arengu tippkohtumise (mis toimus Johannesburgis 26. augustist kuni 4. septembrini 2002) lõppdeklaratsiooni, milles peetakse tähtsaks kohalike asutuste rolli ja suutlikkuse tugevdamist jätkusuutliku arengu tagamiseks;

| — | võttes arvesse teise ÜRO inimasustusealase konverentsi (Habitat II) (mis toimus Istanbulis 3. kuni 15. juunini 1996) lõppdeklaratsiooni, milles tunnistatakse, et kohalikud asutused on ÜRO inimasulate tegevuskava elluviimisel riikide lähimad partnerid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teise ÜRO inimasustusealase konverentsi (Habitat II) (mis toimus Istanbulis 3. kuni 15. juunini 1996) lõppdeklaratsiooni, milles tunnistatakse, et kohalikud asutused on ÜRO inimasulate tegevuskava elluviimisel riikide lähimad partnerid;

| — | võttes arvesse teise ülemaailmse planeet maa tippkohtumise (mis toimus Rio de Janeiros 13. kuni 14. juunini 1992) Rio deklaratsiooni keskkonna ja arengu kohta, milles rõhutatakse kohalike asutuste otsustavat rolli Agenda 21, mis võeti vastu deklaratsioonile alla kirjutanud riikide poolt, elluviimisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teise ülemaailmse planeet maa tippkohtumise (mis toimus Rio de Janeiros 13. kuni 14. juunini 1992) Rio deklaratsiooni keskkonna ja arengu kohta, milles rõhutatakse kohalike asutuste otsustavat rolli Agenda 21, mis võeti vastu deklaratsioonile alla kirjutanud riikide poolt, elluviimisel;

| — | võttes arvesse UCLG asutamiskongressi (mis toimus Pariisis 2. kuni 5. maini 2004) deklaratsiooni, millega 3 000 linnapead ja maailma kohalikke omavalitsusi esindavat kohalikku poliitikut kohustusid saavutama aastatuhande arengueesmärgid kohalikul tasandil ning töötama kohaliku autonoomia ja demokraatia tugevdamise ja linnade arengut edendava koostöö nimel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UCLG asutamiskongressi (mis toimus Pariisis 2. kuni 5. maini 2004) deklaratsiooni, millega 3 000 linnapead ja maailma kohalikke omavalitsusi esindavat kohalikku poliitikut kohustusid saavutama aastatuhande arengueesmärgid kohalikul tasandil ning töötama kohaliku autonoomia ja demokraatia tugevdamise ja linnade arengut edendava koostöö nimel;

| — | võttes arvesse Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Peaassamblee (mis toimus Innsbruckis 10. kuni 12. maini 2006) lõppdeklaratsiooni ning selle peatükki „Kohalikust ülemaailmseni”, milles rõhutatakse Euroopa ja tema kohalike omavalitsuste rolli maailmas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Peaassamblee (mis toimus Innsbruckis 10. kuni 12. maini 2006) lõppdeklaratsiooni ning selle peatükki „Kohalikust ülemaailmseni”, milles rõhutatakse Euroopa ja tema kohalike omavalitsuste rolli maailmas;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A6-0039/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A6-0039/2007),

Kohalike asutuste teadmised ja lisandväärtus arengukoostöös

| A. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine on üks ELi prioriteetidest ning et kohalike omavalitsuste põhilist rolli nende eesmärkide elluviimisel on tunnustanud ÜRO ja eriti ÜRO peasekretär, kes ütles 2005. aasta aastatuhande tippkohtumisel: „Kuidas me võime loota aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, kui me ei ole edukad sellistes valdkondades nagu haridus, nälja vastu võitlemine, tervishoid, veemajandus, sanitaartingimused ja sooline võrdõiguslikkus? Linnadel ja kohalikel omavalitsustel on esmatähtis roll kõigis nendes valdkondades. [...] Kuigi meie eesmärgid on ülemaailmsed, on neid võimalik saavutada kõige efektiivsemalt kohalikul tasandil”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine on üks ELi prioriteetidest ning et kohalike omavalitsuste põhilist rolli nende eesmärkide elluviimisel on tunnustanud ÜRO ja eriti ÜRO peasekretär, kes ütles 2005. aasta aastatuhande tippkohtumisel: „Kuidas me võime loota aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, kui me ei ole edukad sellistes valdkondades nagu haridus, nälja vastu võitlemine, tervishoid, veemajandus, sanitaartingimused ja sooline võrdõiguslikkus? Linnadel ja kohalikel omavalitsustel on esmatähtis roll kõigis nendes valdkondades. [...] Kuigi meie eesmärgid on ülemaailmsed, on neid võimalik saavutada kõige efektiivsemalt kohalikul tasandil”;

| B. | arvestades, et praeguse tempo korral oleks 2015. aastaks kinnitatud arengueesmärkide saavutamiseks vaja 110 aastat ning et kohalike asutuste kogemusi mitmetes arenguga seotud valdkondades, nagu veemajandus, võitlus AIDSi vastu, soolise võrdõiguslikkuse poliitika, jäätmehooldus, sotsiaalne ühtekuuluvus, kohalik majandusareng, peaks EL tunnustama kui vajalikku panust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praeguse tempo korral oleks 2015. aastaks kinnitatud arengueesmärkide saavutamiseks vaja 110 aastat ning et kohalike asutuste kogemusi mitmetes arenguga seotud valdkondades, nagu veemajandus, võitlus AIDSi vastu, soolise võrdõiguslikkuse poliitika, jäätmehooldus, sotsiaalne ühtekuuluvus, kohalik majandusareng, peaks EL tunnustama kui vajalikku panust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse;

| C. | arvestades, et igal lapsel on õigus oma sünni registreerimisele registriasutuses ning võttes arvesse kohalike omavalitsuste olulist rolli selles ning otsest seost kõnealuse tava ja lapsi töö kaudu ekspluateerimise eest kaitsvate asjaomaste inimõigusalaste normide kohaldamise vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et igal lapsel on õigus oma sünni registreerimisele registriasutuses ning võttes arvesse kohalike omavalitsuste olulist rolli selles ning otsest seost kõnealuse tava ja lapsi töö kaudu ekspluateerimise eest kaitsvate asjaomaste inimõigusalaste normide kohaldamise vahel;

| D. | arvestades, et hea valitsemistava on üks ELi prioriteetne eesmärk ning et kohalik demokraatia ja detsentraliseeritus asuvad vastavalt eespool nimetatud Euroopa konsensusele arengu küsimuses demokraatliku valitsemistava südames; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hea valitsemistava on üks ELi prioriteetne eesmärk ning et kohalik demokraatia ja detsentraliseeritus asuvad vastavalt eespool nimetatud Euroopa konsensusele arengu küsimuses demokraatliku valitsemistava südames;

| E. | arvestades, et 20 aasta pärast elab 60 % maailma elanikkonnast linnades ning et linnad etendavad seega olulist rolli kõige vaesemate elanikkonna rühmade elutingimuste parandamises; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 20 aasta pärast elab 60 % maailma elanikkonnast linnades ning et linnad etendavad seega olulist rolli kõige vaesemate elanikkonna rühmade elutingimuste parandamises;

| F. | arvestades, et kohalikud asutused kogu maailmas vajavad kogemusi, mida on võimalik omandada läbi:






  — | kohalike omavalitsuste vaheliste projektide, mida rahastavad või edendavad Euroopa kohalikud omavalitsused ise, tehes koostööd lõuna piirkonna kohalike omavalitsustega juba üle kolmekümne aasta; |
| --- | --- | --- |

F.

arvestades, et kohalikud asutused kogu maailmas vajavad kogemusi, mida on võimalik omandada läbi:

—

kohalike omavalitsuste vaheliste projektide, mida rahastavad või edendavad Euroopa kohalikud omavalitsused ise, tehes koostööd lõuna piirkonna kohalike omavalitsustega juba üle kolmekümne aasta;

| — | kohalike omavalitsuste vaheliste projektide, mida rahastab EL selliste programmide raames nagu URB-AL (Ladina-Ameerika), Asia URBS (Aasia) ning vähemal määral MEDA (Vahemere lõunapiirkonna riigid), ACCESS (Kesk- ja Ida-Euroopa), TACIS (Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia) ning CARDS (Balkan) ning mitmeaastased mikroprojektiprogrammid AKV riikides; |
| --- | --- |

—

kohalike omavalitsuste vaheliste projektide, mida rahastab EL selliste programmide raames nagu URB-AL (Ladina-Ameerika), Asia URBS (Aasia) ning vähemal määral MEDA (Vahemere lõunapiirkonna riigid), ACCESS (Kesk- ja Ida-Euroopa), TACIS (Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia) ning CARDS (Balkan) ning mitmeaastased mikroprojektiprogrammid AKV riikides;

| — | detsentraliseerimist või kohalikku arengut toetavate siseriiklike või piirkondlike koostööprogrammide, milles kohalikud asutused ja nende ühendused on kaasatud ettevõtjatena ELi ja teiste rahastajate abiga (ÜRO, kahepoolsed asutused, Maailmapank, piirkondlikud arengupangad, jne.); |
| --- | --- |

—

detsentraliseerimist või kohalikku arengut toetavate siseriiklike või piirkondlike koostööprogrammide, milles kohalikud asutused ja nende ühendused on kaasatud ettevõtjatena ELi ja teiste rahastajate abiga (ÜRO, kahepoolsed asutused, Maailmapank, piirkondlikud arengupangad, jne.);

| G. | arvestades, et kohalikel asutustel on vajalik poliitiline õiguspärasus, teadmised ja kohalike küsimustega tegelemise kogemus ning võimalus koondada enda ümber teisi kohalikke sidusrühmi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kohalikel asutustel on vajalik poliitiline õiguspärasus, teadmised ja kohalike küsimustega tegelemise kogemus ning võimalus koondada enda ümber teisi kohalikke sidusrühmi;

| H. | arvestades, et vaatamata sellele, et kohalike asutuste osalemist koostööprotsessis loetakse Cotonou lepingus ja Euroopa konsensuses arengu küsimuses oluliseks, ei ole veel rakendatud ühtegi alalist mehhanismi, et tagada kohalike asutuste osalus dialoogis komisjoniga Euroopas ja arengumaades; arvestades siiski, et selline mehhanism on olemas valitsusväliste osalejate jaoks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vaatamata sellele, et kohalike asutuste osalemist koostööprotsessis loetakse Cotonou lepingus ja Euroopa konsensuses arengu küsimuses oluliseks, ei ole veel rakendatud ühtegi alalist mehhanismi, et tagada kohalike asutuste osalus dialoogis komisjoniga Euroopas ja arengumaades; arvestades siiski, et selline mehhanism on olemas valitsusväliste osalejate jaoks;

Euroopas

| I. | arvestades, et kohalikud asutused on arenguabi valdkonnas juba praegu pädevad ja omavad pikaajalist kogemust: nad on olnud asjatundjad kõigis linnaarenduse valdkondades ja maaelu küsimustes juba üle kolmekümne aasta ning nende üha enam mitmekesistuv tegevus kasvab jätkuvalt, moodustades seega kogu maailma hõlmava solidaarsuse võrgustiku; arvestades, et praegu toetavad ja rahastavad neid meetmeid erinevad riigid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kohalikud asutused on arenguabi valdkonnas juba praegu pädevad ja omavad pikaajalist kogemust: nad on olnud asjatundjad kõigis linnaarenduse valdkondades ja maaelu küsimustes juba üle kolmekümne aasta ning nende üha enam mitmekesistuv tegevus kasvab jätkuvalt, moodustades seega kogu maailma hõlmava solidaarsuse võrgustiku; arvestades, et praegu toetavad ja rahastavad neid meetmeid erinevad riigid;

| J. | arvestades, et Euroopa kohalike omavalitsuste siseriiklikud ja piirkondlikud ühendused etendavad üha olulisemat rolli teabe, suutlikkuse suurendamise ja dialoogi osas ning võivad seega muutuda ELi ja teiste arengupartnerite jaoks „peamiseks kanaliks”, mille kaudu tagatakse kohalike asutuste osalus dialoogis komisjoniga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa kohalike omavalitsuste siseriiklikud ja piirkondlikud ühendused etendavad üha olulisemat rolli teabe, suutlikkuse suurendamise ja dialoogi osas ning võivad seega muutuda ELi ja teiste arengupartnerite jaoks „peamiseks kanaliks”, mille kaudu tagatakse kohalike asutuste osalus dialoogis komisjoniga;

| K. | arvestades, et Euroopa kohalikud omavalitsused ja nende ühendused etendavad otsustavat rolli avalikkuse teavitamisel, ergutamisel ja teadlikkuse tõstmisel ELis kohalikul tasandil, hõlmates otseselt kodanikke; arvestades, et see aitab kaasa solidaarsuse ja arenguabi väärtuste edendamisele, mida näitab ka 2005. aasta juulis UCLG poolt ÜRO toel käivitatud „Aastatuhande linnade kampaania”; arvestades, et selle raames kutsub UCLG Euroopa osakond, s.t. Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu alates 2006. aasta aprillist Euroopa linnu üles aastatuhande arengueesmärkide edendamisele ja elluviimisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa kohalikud omavalitsused ja nende ühendused etendavad otsustavat rolli avalikkuse teavitamisel, ergutamisel ja teadlikkuse tõstmisel ELis kohalikul tasandil, hõlmates otseselt kodanikke; arvestades, et see aitab kaasa solidaarsuse ja arenguabi väärtuste edendamisele, mida näitab ka 2005. aasta juulis UCLG poolt ÜRO toel käivitatud „Aastatuhande linnade kampaania”; arvestades, et selle raames kutsub UCLG Euroopa osakond, s.t. Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu alates 2006. aasta aprillist Euroopa linnu üles aastatuhande arengueesmärkide edendamisele ja elluviimisele;

| L. | arvestades, et enamates haldusüksustes ja piirkondades ei piirdu kohalikud arengu teadvustamise kavad ja programmid ühekordsete meetmetega, vaid on selle asemel kehtestanud kohaliku tasandi elanikkonnale laiaulatusliku koolitus- ja teabeprogrammi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et enamates haldusüksustes ja piirkondades ei piirdu kohalikud arengu teadvustamise kavad ja programmid ühekordsete meetmetega, vaid on selle asemel kehtestanud kohaliku tasandi elanikkonnale laiaulatusliku koolitus- ja teabeprogrammi;

| M. | arvestades, et kohalikud asutused on arengu valdkonnas peamised osalejad, kes aitavad elavdada ja koordineerida kohalikul tasandil majandus- ja sotsiaalvaldkonnas tegutsevaid ettevõtjaid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kohalikud asutused on arengu valdkonnas peamised osalejad, kes aitavad elavdada ja koordineerida kohalikul tasandil majandus- ja sotsiaalvaldkonnas tegutsevaid ettevõtjaid;

| N. | arvestades, et Euroopa linnade ja lõuna piirkonna linnade vahelised sõprussidemeid ei saa praegu ELi rahalist toetust, kuigi Euroopa linnade koostööalgatused nendega samavõrdsete lõunapoolsete riikide linnade suhtes on üha arvukamad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa linnade ja lõuna piirkonna linnade vahelised sõprussidemeid ei saa praegu ELi rahalist toetust, kuigi Euroopa linnade koostööalgatused nendega samavõrdsete lõunapoolsete riikide linnade suhtes on üha arvukamad;

| O. | arvestades, et Euroopasse sisserändajad etendavad olulist osa arengukoostöös, nende lisandväärtus seisneb nende potentsiaalses panuses, nende oskustes ja läheduses oma päritolumaale; arvestades selle taustal, et detsentraliseeritud koostöö on sisserändajate kogukondade eest seisvate rahvusvaheliste solidaarsusorganisatsioonide jaoks oluline ja sobiv sekkumisvaldkond nii seoses nende inimeste päritolumaades rakendatava tegevusega kui ka arengukoolituse ja teadlikkuse tõstmise projektidega neid vastuvõtvas riigis; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopasse sisserändajad etendavad olulist osa arengukoostöös, nende lisandväärtus seisneb nende potentsiaalses panuses, nende oskustes ja läheduses oma päritolumaale; arvestades selle taustal, et detsentraliseeritud koostöö on sisserändajate kogukondade eest seisvate rahvusvaheliste solidaarsusorganisatsioonide jaoks oluline ja sobiv sekkumisvaldkond nii seoses nende inimeste päritolumaades rakendatava tegevusega kui ka arengukoolituse ja teadlikkuse tõstmise projektidega neid vastuvõtvas riigis;

Arengumaades

| P. | arvestades, et „detsentraliseeritud koostöö”, nagu seda määratleb EL alates 15. detsembril 1989. aastal alla kirjutatud neljandast Lomé konventsioonist, märgib tahet mitte enam otsustada abi andmise üle arengumaadele üksnes kolmandate riikidega, vaid kaasata kohalikud omavalitsused nii poliitiliste otsuste tegemisse kui ka abi rakendamisse, et muuta see tõhusamaks ja elujõulisemaks; arvestades, et eesmärk on Euroopa koostööprotsessi põhjalik ja püsiv muutmine, võttes arvesse elanike ootusi, et projektid vastaksid paremini tegelikele vajadustele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et „detsentraliseeritud koostöö”, nagu seda määratleb EL alates 15. detsembril 1989. aastal alla kirjutatud neljandast Lomé konventsioonist, märgib tahet mitte enam otsustada abi andmise üle arengumaadele üksnes kolmandate riikidega, vaid kaasata kohalikud omavalitsused nii poliitiliste otsuste tegemisse kui ka abi rakendamisse, et muuta see tõhusamaks ja elujõulisemaks; arvestades, et eesmärk on Euroopa koostööprotsessi põhjalik ja püsiv muutmine, võttes arvesse elanike ootusi, et projektid vastaksid paremini tegelikele vajadustele;

| Q. | arvestades, et arengupoliitikas osalemine ja selle omaksvõtmine, mis on ELi peamised põhimõtted, peab toimuma kohalike asutuste kaasamisel, sest nende jaotumine kogu territooriumil võimaldab neil teostada lähendamispoliitikat ja edastada iga päev oma elanikkonna ootusi, eriti kõige äärepoolsemates piirkondades, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et arengupoliitikas osalemine ja selle omaksvõtmine, mis on ELi peamised põhimõtted, peab toimuma kohalike asutuste kaasamisel, sest nende jaotumine kogu territooriumil võimaldab neil teostada lähendamispoliitikat ja edastada iga päev oma elanikkonna ootusi, eriti kõige äärepoolsemates piirkondades,

| R. | arvestades, et kohalikel omavalitsustel on kõigis arengumaades kogemused sellistes erinevates valdkondades nagu sanitaaria, haridus, tervishoid, elamumajandus, naiste õiguste edendamine otsuseid vastu võtvates kohalikes organites, narkootikume puudutavad teabesüsteemid, turismi juhtimine, linna ajaloolise pärandi säilitamine, kohalike tervishoiuteenuste edendamine, veemajandus ja ühistransport; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kohalikel omavalitsustel on kõigis arengumaades kogemused sellistes erinevates valdkondades nagu sanitaaria, haridus, tervishoid, elamumajandus, naiste õiguste edendamine otsuseid vastu võtvates kohalikes organites, narkootikume puudutavad teabesüsteemid, turismi juhtimine, linna ajaloolise pärandi säilitamine, kohalike tervishoiuteenuste edendamine, veemajandus ja ühistransport;

| S. | arvestades, et detsentraliseerimine ja riiklikud reformid, mis on käimas enamikes piirkondades üle kogu maailma, panevad kohalikud omavalitused end kehtestama valitsussfäärina, mis on korraga nii eraldatud kui esinduslik koos uute vastutusaladega väga erinevates poliitikavaldkondades, mis on väga olulised vaesuse vastu võitlemisel ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, nagu näiteks esmane tervishoid, veemajandus, sanitaaria, juurdepääs haridusele, keskkonnakaitse, kohalik majandusareng, HIVi/AIDSi ennetamine ja sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et detsentraliseerimine ja riiklikud reformid, mis on käimas enamikes piirkondades üle kogu maailma, panevad kohalikud omavalitused end kehtestama valitsussfäärina, mis on korraga nii eraldatud kui esinduslik koos uute vastutusaladega väga erinevates poliitikavaldkondades, mis on väga olulised vaesuse vastu võitlemisel ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, nagu näiteks esmane tervishoid, veemajandus, sanitaaria, juurdepääs haridusele, keskkonnakaitse, kohalik majandusareng, HIVi/AIDSi ennetamine ja sooline võrdõiguslikkus;

| T. | arvestades, et kohalike omavalitsuste kaasamine võib aidata kaasa kohaliku demokraatia tugevdamisele ja abi haldamise demokratiseerimisele kohalikul tasandil, arvestades rolli, mida kohalike asutuste siseriiklikud ühendused võivad selles valdkonnas lõunapoolsetes riikides etendada; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kohalike omavalitsuste kaasamine võib aidata kaasa kohaliku demokraatia tugevdamisele ja abi haldamise demokratiseerimisele kohalikul tasandil, arvestades rolli, mida kohalike asutuste siseriiklikud ühendused võivad selles valdkonnas lõunapoolsetes riikides etendada;

| U. | arvestades, et nende kohalike omavalitsuste strateegiline roll, kellel on valimiste kaudu saadud legitiimsus ning kes asuvad riigi valitsuse ja kodanikuühiskonna vahel, muudab nad ideaalseks vahendajaks, et soodustada erinevate arengupartnerite vahelist konsulteerimist, mis on vajalik tõhusaks ja koordineeritud abiks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et nende kohalike omavalitsuste strateegiline roll, kellel on valimiste kaudu saadud legitiimsus ning kes asuvad riigi valitsuse ja kodanikuühiskonna vahel, muudab nad ideaalseks vahendajaks, et soodustada erinevate arengupartnerite vahelist konsulteerimist, mis on vajalik tõhusaks ja koordineeritud abiks;

| V. | arvestades, et kohalikud asutused, kes tunnevad kohalikke tingimusi paremini kui keskvalitsus või rahvusvahelised rahastajad, pakuvad konkreetset lisandväärtust ning neil on paremad võimalused hinnata siseriiklike ja rahvusvaheliste arengustrateegiate kohalikku mõju, mistõttu nad suudavad pakkuda nende hallatavate territooriumide eripäradega paremini kohandatud abi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kohalikud asutused, kes tunnevad kohalikke tingimusi paremini kui keskvalitsus või rahvusvahelised rahastajad, pakuvad konkreetset lisandväärtust ning neil on paremad võimalused hinnata siseriiklike ja rahvusvaheliste arengustrateegiate kohalikku mõju, mistõttu nad suudavad pakkuda nende hallatavate territooriumide eripäradega paremini kohandatud abi;

| W. | arvestades, et sobivate vahenditega võiksid kohalikud asutused olla stabiilseks raamiks, mis võimaldab uutel osalejatel ennast väljendada, organiseerida ja Euroopa partnerluse nõudmistega kohaneda; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et sobivate vahenditega võiksid kohalikud asutused olla stabiilseks raamiks, mis võimaldab uutel osalejatel ennast väljendada, organiseerida ja Euroopa partnerluse nõudmistega kohaneda;

| X. | arvestades, et eriteadmised nende hallatava territooriumi kohta teevad kohalikest asutustest vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemise peamise jõu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et eriteadmised nende hallatava territooriumi kohta teevad kohalikest asutustest vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemise peamise jõu;

| Y. | arvestades, et näiteks Ladina-Ameerika piirkonnas asetab linnastumise kiire areng linnapoliitika arenguteemade hulgas esiplaanile ning teeb linnadest ja linnastutest sotsiaalprobleemidega tegelemise valdkonnas (ränne, noorsugu, vaesus ja tööhõive) valitsuste peamised koostööpartnerid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et näiteks Ladina-Ameerika piirkonnas asetab linnastumise kiire areng linnapoliitika arenguteemade hulgas esiplaanile ning teeb linnadest ja linnastutest sotsiaalprobleemidega tegelemise valdkonnas (ränne, noorsugu, vaesus ja tööhõive) valitsuste peamised koostööpartnerid;

| Z. | arvestades, et edendada tuleb dialoogi kohalike asutuste ja valitsusväliste osalejate vahel ELi poolt rahastatud kohaliku arengu projektide väljatöötamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et edendada tuleb dialoogi kohalike asutuste ja valitsusväliste osalejate vahel ELi poolt rahastatud kohaliku arengu projektide väljatöötamiseks ja rakendamiseks;

| AA. | arvestades, et arengumaade kohalike asutuste osalemine nõuab arengukoostöö strateegiate omaksvõtmist, mis nõuab muu hulgas nende juurdepääsu parandamist teabele, korralduslikke ressursse ja esindusmehhanisme, dialoogi pidamise suutlikkust ja algatusvõimet koostööpoliitika valdkonnas ning osalemist siseriiklikes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes nõuandvates ja konsultatsiooniorganites; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et arengumaade kohalike asutuste osalemine nõuab arengukoostöö strateegiate omaksvõtmist, mis nõuab muu hulgas nende juurdepääsu parandamist teabele, korralduslikke ressursse ja esindusmehhanisme, dialoogi pidamise suutlikkust ja algatusvõimet koostööpoliitika valdkonnas ning osalemist siseriiklikes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes nõuandvates ja konsultatsiooniorganites;

| AB. | AB arvestades, et UCLG etendab olulist rolli arengumaade asutuste vajaduste ümberkorraldamisel ja esitlemisel; |
| --- | --- |

AB.

AB arvestades, et UCLG etendab olulist rolli arengumaade asutuste vajaduste ümberkorraldamisel ja esitlemisel;

| AC. | arvestades, et vaatamata kogemustele arengu küsimustes on kohalike asutuste roll arengus tänaseni alahinnatud ja alarakendatud, |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et vaatamata kogemustele arengu küsimustes on kohalike asutuste roll arengus tänaseni alahinnatud ja alarakendatud,

Vahendite pakkumine kohalikele asutustele nende rolli täitmiseks aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel

| 1. | tuletab meelde, et komisjon on juba pikka aega tagasi võtnud kohustuse anda kohalikele asutustele täieõigusliku partneri roll arenguabis ning et komisjoni viimativõetud kohustused on: AKV riikide suhtes Cotonou leping ning kõikide arengumaade suhtes põhimõtted, millele tugineb Euroopa 2005. aasta konsensus arengu küsimuses; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et komisjon on juba pikka aega tagasi võtnud kohustuse anda kohalikele asutustele täieõigusliku partneri roll arenguabis ning et komisjoni viimativõetud kohustused on: AKV riikide suhtes Cotonou leping ning kõikide arengumaade suhtes põhimõtted, millele tugineb Euroopa 2005. aasta konsensus arengu küsimuses;

| 2. | tunnistab, et kohalike asutuste kaasamine arengupoliitikasse on aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ja hea valitsemistava tagamisel väga oluline; usub, et arengupoliitika omaksvõtmine on arenguabi valdkonnas märkimisväärne samm läbipaistvuse ja demokraatia poole ning võimaldab lähtuda raha saajate tõelistest vajadustest, et töötada välja tõhusamad ja elujõulisemad projektid ning programmid; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et kohalike asutuste kaasamine arengupoliitikasse on aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ja hea valitsemistava tagamisel väga oluline; usub, et arengupoliitika omaksvõtmine on arenguabi valdkonnas märkimisväärne samm läbipaistvuse ja demokraatia poole ning võimaldab lähtuda raha saajate tõelistest vajadustest, et töötada välja tõhusamad ja elujõulisemad projektid ning programmid;

| 3. | rõhutab põhja-lõuna telje ja lõuna-lõuna telje partnerluse tähtsust kohalike asutuste ja neid esindavate ühenduste vahel, mis aitab kaasa hea valitsemistava tugevdamisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab põhja-lõuna telje ja lõuna-lõuna telje partnerluse tähtsust kohalike asutuste ja neid esindavate ühenduste vahel, mis aitab kaasa hea valitsemistava tugevdamisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele;

| 4. | palub komisjonil toetada ja tugevdada Euroopa kohalike asutuste ja nende rahvusvaheliste partnerite otsest koostööd; nõuab eriti, et tagataks selliste solidaarsusvõrgustike järjepidevus (sh rahaline), mis loodi selliste programmidega nagu URB-AL, Aasia URBS ja teised, mis lõpetavad tegevuse hiljemalt 2007. aastal ning kujutavad endast elanike ees võetud kohustusi; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil toetada ja tugevdada Euroopa kohalike asutuste ja nende rahvusvaheliste partnerite otsest koostööd; nõuab eriti, et tagataks selliste solidaarsusvõrgustike järjepidevus (sh rahaline), mis loodi selliste programmidega nagu URB-AL, Aasia URBS ja teised, mis lõpetavad tegevuse hiljemalt 2007. aastal ning kujutavad endast elanike ees võetud kohustusi;

| 5. | rõhutab, et omavastutuse, osaluse ja hea valitsemistava põhimõtted nõuavad mitmepoolset lähenemist, kus erinevad arengupartnerid, olgu siis tegemist kas kolmandate riikide, kohalike asutuste või valitsusväliste osalejatega, tegutsevad üksteist täiendavalt ja ühtselt; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et omavastutuse, osaluse ja hea valitsemistava põhimõtted nõuavad mitmepoolset lähenemist, kus erinevad arengupartnerid, olgu siis tegemist kas kolmandate riikide, kohalike asutuste või valitsusväliste osalejatega, tegutsevad üksteist täiendavalt ja ühtselt;

| 6. | rõhutab, et kohalikud omavalitsused peavad kaasama ülejäänud kohalikke sidusrühmi (ülikoolid, sotsiaalsed osapooled, valitsusvälised arenguorganisatsioonid, ettevõtted jne) ning innustama kodanikke osalema avalikus elus; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kohalikud omavalitsused peavad kaasama ülejäänud kohalikke sidusrühmi (ülikoolid, sotsiaalsed osapooled, valitsusvälised arenguorganisatsioonid, ettevõtted jne) ning innustama kodanikke osalema avalikus elus;

| 7. | palub kohalikel asutustel võtta koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega järelevalve alla tööstus ja põllumajandus, et hoida ära laste töö kasutamine ning teha koostööd nõuetele vastavate koolihoonete ehitamisel ja hooldamisel, kus töötavad koolitatud õpetajad ning pakutakse tasuta transporti ja koolitoitu, et kõigil lastel oleks võimalus koolis käia; |
| --- | --- |

7.

palub kohalikel asutustel võtta koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega järelevalve alla tööstus ja põllumajandus, et hoida ära laste töö kasutamine ning teha koostööd nõuetele vastavate koolihoonete ehitamisel ja hooldamisel, kus töötavad koolitatud õpetajad ning pakutakse tasuta transporti ja koolitoitu, et kõigil lastel oleks võimalus koolis käia;

| 8. | pidades siiski oluliseks eristada selgelt kohalike asutuste ja valitsusväliste osalejate konkreetseid rolle, arvestades nende pädevusvaldkonda, õiguspärasus ja demokraatlikku kontrolli, kogemusi kohalike küsimuste juhtimise valdkonnas ning kaasatust riikliku poliitika elluviimisse; |
| --- | --- |

8.

pidades siiski oluliseks eristada selgelt kohalike asutuste ja valitsusväliste osalejate konkreetseid rolle, arvestades nende pädevusvaldkonda, õiguspärasus ja demokraatlikku kontrolli, kogemusi kohalike küsimuste juhtimise valdkonnas ning kaasatust riikliku poliitika elluviimisse;

| 9. | väljendab heameelt poliitilise tunnustamise ja kohalikele asutustele eespool nimetatud arengukoostöö rahastamisvahendiga eraldatud rahaliste vahendite üle: a) kohalikud asutused kaasatakse arengumaade koostööstrateegiate määratlemisse, geograafiliste ja temaatiliste programmide väljatöötamisse, nende rakendamisse ja hindamisse juba algetapis; b) kuni 15 % temaatilise programmi „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud asutused” vahenditest võib eraldada otse kohalikele asutustele; c) Euroopa kohalikud asutused integreeritakse struktureeritud poliitilisse dialoogi Euroopa institutsioonide ja teiste põhjapoolse piirkonna arengu sidusrühmadega; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt poliitilise tunnustamise ja kohalikele asutustele eespool nimetatud arengukoostöö rahastamisvahendiga eraldatud rahaliste vahendite üle: a) kohalikud asutused kaasatakse arengumaade koostööstrateegiate määratlemisse, geograafiliste ja temaatiliste programmide väljatöötamisse, nende rakendamisse ja hindamisse juba algetapis; b) kuni 15 % temaatilise programmi „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud asutused” vahenditest võib eraldada otse kohalikele asutustele; c) Euroopa kohalikud asutused integreeritakse struktureeritud poliitilisse dialoogi Euroopa institutsioonide ja teiste põhjapoolse piirkonna arengu sidusrühmadega;

| 10. | palub komisjonil viidata tulevastes arengukoostöö rahastamisvahendites ja õigusloomega seotud tekstides kohalike asutuste rollile ja neid esindavatele ühendustele kui „poliitilistele partneritele” ning tagada nende osalemine kõigis koostööprotsessi etappides ja nende otsene juurdepääs Euroopa rahastamisvahenditele; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil viidata tulevastes arengukoostöö rahastamisvahendites ja õigusloomega seotud tekstides kohalike asutuste rollile ja neid esindavatele ühendustele kui „poliitilistele partneritele” ning tagada nende osalemine kõigis koostööprotsessi etappides ja nende otsene juurdepääs Euroopa rahastamisvahenditele;

| 11. | palub komisjonil täpsustada riikide strateegiadokumentides menetluskord ja mehhanismid, mille abil kaasata paremini kohalikke asutusi, neid esindavaid organisatsioone ja kodanikuühiskonna partnereid kõigis koostööprotsessi etappides (dialoogid ja strateegiadokumentide sõnastamine, kavandamine, rakendamine, läbivaatamine, hindamine) ning kindlustada, et ELi delegatsioonid oleksid nende rakendamise tagamiseks sellest informeeritud; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil täpsustada riikide strateegiadokumentides menetluskord ja mehhanismid, mille abil kaasata paremini kohalikke asutusi, neid esindavaid organisatsioone ja kodanikuühiskonna partnereid kõigis koostööprotsessi etappides (dialoogid ja strateegiadokumentide sõnastamine, kavandamine, rakendamine, läbivaatamine, hindamine) ning kindlustada, et ELi delegatsioonid oleksid nende rakendamise tagamiseks sellest informeeritud;

| 12. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tunnustama lõuna piirkonna kohalike asutuste ühendusi strateegiate määratlemisel ja arengupoliitika rakendamisel kui tõhusaid vahelülisid ühelt poolt kohalike asutuste ja teiselt poolt liikmesriikide valitsuste ja ELi vahel; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles tunnustama lõuna piirkonna kohalike asutuste ühendusi strateegiate määratlemisel ja arengupoliitika rakendamisel kui tõhusaid vahelülisid ühelt poolt kohalike asutuste ja teiselt poolt liikmesriikide valitsuste ja ELi vahel;

| 13. | avaldab kahetsust, et praegu on arengumaade asutused kaasatud vaid projektide rakendamisse ja mitte arengupoliitika väljatöötamisse, ning seda ka AKV riikides, vaatamata Cotonou lepingu muutmisele, mis paigutab poliitilise dialoogi kohalike asutustega partnerluse keskmesse; kohustub seetõttu võtma valitud esindajate ühendustega üksikasjalikke järelmeetmeid arengukoostöö rahastamisvahendi rakendamise osas nii ELis kui ka arengumaades, vaadates eriti läbi riikide strateegiadokumendid, ning teavitama kohalikke asutusi neile pakutavatest uutest võimalustest ja kohalike asutuste praktikas tekkinud raskuste korral edastama teabe komisjonile; |
| --- | --- |

13.

avaldab kahetsust, et praegu on arengumaade asutused kaasatud vaid projektide rakendamisse ja mitte arengupoliitika väljatöötamisse, ning seda ka AKV riikides, vaatamata Cotonou lepingu muutmisele, mis paigutab poliitilise dialoogi kohalike asutustega partnerluse keskmesse; kohustub seetõttu võtma valitud esindajate ühendustega üksikasjalikke järelmeetmeid arengukoostöö rahastamisvahendi rakendamise osas nii ELis kui ka arengumaades, vaadates eriti läbi riikide strateegiadokumendid, ning teavitama kohalikke asutusi neile pakutavatest uutest võimalustest ja kohalike asutuste praktikas tekkinud raskuste korral edastama teabe komisjonile;

| 14. | rõhutab seetõttu, et ülalmainitud komisjoni 23. detsembri 1999. aasta selgitavas märkuses tehti ettepanek võtta kõigi arengumaade delegatsioonide jaoks vastu tööjuhend, mis selgitas täpselt, kuidas kaasata kohalikke asutusi ja valitsusväliseid osalejaid igasse koostööprotsessi etappi, soovitas detsentraliseeritud sidusrühmade osalemist poliitika sõnastamise ja kavandamise algusetapis ning mis jääb kasulikuks juhendiks uute arengu rahastamisvahendite rakendamisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab seetõttu, et ülalmainitud komisjoni 23. detsembri 1999. aasta selgitavas märkuses tehti ettepanek võtta kõigi arengumaade delegatsioonide jaoks vastu tööjuhend, mis selgitas täpselt, kuidas kaasata kohalikke asutusi ja valitsusväliseid osalejaid igasse koostööprotsessi etappi, soovitas detsentraliseeritud sidusrühmade osalemist poliitika sõnastamise ja kavandamise algusetapis ning mis jääb kasulikuks juhendiks uute arengu rahastamisvahendite rakendamisel;

| 15. | avaldab heameelt selle üle, et oma ülalmainitud 25. jaanuari 2006. aasta teatises kinnitab komisjon uuesti, et kohalikud asutused on täieõiguslikud arengus osalejad ning teeb ettepaneku kaasata valitsusvälised osalejad ja kohalikud asutused arengukoostöösse, muu hulgas nii dialoogi kui ka rahalise toetuse kaudu; rõhutab, et vastavalt uue arengukoostöö rahastamisvahendi sätetele tähendab see nende osalemist siseriiklike strateegiate ja geograafiliste programmide väljatöötamises, sest just seal määratletakse Euroopa koostöö poliitilised suunised; avaldab seetõttu kahetsust selle üle, et komisjon piirab kõnealuses teatises kohalike asutuste osalemise võimalust ning käsitleb seda geograafiliste programmide osas vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele teisejärgulisena; on seisukohal, et koostöö kohalike asutuste ja keskvalitsuse vahel tõhustab arenguabi andmist ning võimaldab sihtotstarbeliste rahaliste vahendite tulemuslikumat kasutamist ja abi jõudmist nendeni, kes seda kõige rohkem vajavad; |
| --- | --- |

15.

avaldab heameelt selle üle, et oma ülalmainitud 25. jaanuari 2006. aasta teatises kinnitab komisjon uuesti, et kohalikud asutused on täieõiguslikud arengus osalejad ning teeb ettepaneku kaasata valitsusvälised osalejad ja kohalikud asutused arengukoostöösse, muu hulgas nii dialoogi kui ka rahalise toetuse kaudu; rõhutab, et vastavalt uue arengukoostöö rahastamisvahendi sätetele tähendab see nende osalemist siseriiklike strateegiate ja geograafiliste programmide väljatöötamises, sest just seal määratletakse Euroopa koostöö poliitilised suunised; avaldab seetõttu kahetsust selle üle, et komisjon piirab kõnealuses teatises kohalike asutuste osalemise võimalust ning käsitleb seda geograafiliste programmide osas vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele teisejärgulisena; on seisukohal, et koostöö kohalike asutuste ja keskvalitsuse vahel tõhustab arenguabi andmist ning võimaldab sihtotstarbeliste rahaliste vahendite tulemuslikumat kasutamist ja abi jõudmist nendeni, kes seda kõige rohkem vajavad;

| 16. | rõhutab vajadust arendada pidevat dialoogi ja konsulteerimist ELi ning kohalike asutuste ja nende esindajate ühenduste vahel kõigil tasanditel - siseriiklikul, piirkondlikul, üle maailmsel -, eriti kaasates neidkui vaatlejaid ELi ja partnerriikide vahelistel foorumitel, nagu näiteks AKV-EL Parlamentaarne Ühisassamblee ja Ministrite Nõukogu, valitsusväliste osalejate esindajatega võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust arendada pidevat dialoogi ja konsulteerimist ELi ning kohalike asutuste ja nende esindajate ühenduste vahel kõigil tasanditel - siseriiklikul, piirkondlikul, üle maailmsel -, eriti kaasates neidkui vaatlejaid ELi ja partnerriikide vahelistel foorumitel, nagu näiteks AKV-EL Parlamentaarne Ühisassamblee ja Ministrite Nõukogu, valitsusväliste osalejate esindajatega võrdsetel alustel;

| 17. | palub, et kohalikud asutused ja neid esindavad ühendused võiksid saada osa otsesest ja sobivast rahastamisest: a) arengukoostöö rahastamisvahendi geograafiliste programmide raames, arvestades nende rolli kohalikus valitsemises ja nende osaluse tähtsust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; b) temaatilise programmi „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud asutused” raames, kuna nende dialoogis ja koostööprotsessis osalemise (organiseerimine ja esindamine, konsultatsiooni, dialoogi ja lobitöö mehhanismide kehtestamine) suutlikkuse tugevdamine nii Euroopas kui ka arengumaades vajab nende uute vastutusaladega paremini kohandatud rahalist toetust; |
| --- | --- |

17.

palub, et kohalikud asutused ja neid esindavad ühendused võiksid saada osa otsesest ja sobivast rahastamisest: a) arengukoostöö rahastamisvahendi geograafiliste programmide raames, arvestades nende rolli kohalikus valitsemises ja nende osaluse tähtsust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; b) temaatilise programmi „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud asutused” raames, kuna nende dialoogis ja koostööprotsessis osalemise (organiseerimine ja esindamine, konsultatsiooni, dialoogi ja lobitöö mehhanismide kehtestamine) suutlikkuse tugevdamine nii Euroopas kui ka arengumaades vajab nende uute vastutusaladega paremini kohandatud rahalist toetust;

| 18. | kutsub seetõttu komisjoni üles arengukoostöö rahastamisvahendeid 2008/2009 perioodiks läbi vaatama:






  — | kindlustamaks, et ühenduse abi arengumaadele keskenduks detsentraliseerimisele ja kohalike asutuste tegevusele; |
| --- | --- | --- |

18.

kutsub seetõttu komisjoni üles arengukoostöö rahastamisvahendeid 2008/2009 perioodiks läbi vaatama:

—

kindlustamaks, et ühenduse abi arengumaadele keskenduks detsentraliseerimisele ja kohalike asutuste tegevusele;

| — | hoolitsemaks selle eest, et märkimisväärne osa ELi eelarvelisest abist arengumaade geograafiliste programmide jaoks oleks eraldatud otse kohalikele asutustele, pidades nõu keskvalitsustega, et parandada abi haldamist arengumaades, tugevdada kohalikku demokraatiat ja parandada elanikkonna juurdepääsu ühenduse rahalistele vahenditele, vastavalt Euroopa arenguküsimusi käsitlevas konsensuses sätestatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

hoolitsemaks selle eest, et märkimisväärne osa ELi eelarvelisest abist arengumaade geograafiliste programmide jaoks oleks eraldatud otse kohalikele asutustele, pidades nõu keskvalitsustega, et parandada abi haldamist arengumaades, tugevdada kohalikku demokraatiat ja parandada elanikkonna juurdepääsu ühenduse rahalistele vahenditele, vastavalt Euroopa arenguküsimusi käsitlevas konsensuses sätestatud põhimõtetele;

| — | suurendamaks temaatilise programmi „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud asutused” eelarverida, arvestades nende ulatuslikku rolli aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, eriti kohalike asutuste osatähtsust kohalike avalike teenuste pakkumises; |
| --- | --- |

—

suurendamaks temaatilise programmi „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud asutused” eelarverida, arvestades nende ulatuslikku rolli aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, eriti kohalike asutuste osatähtsust kohalike avalike teenuste pakkumises;

| — | kiirendamaks AKV kohalike omavalitsuste suutlikkuse tõstmise ja Cotonou lepingu raames toimuva teabevahetuse toetamist, eriti AKV kohalike omavalitsuste platvormi ja selle liikmete kaudu, sealhulgas AKV riikide saadikute komitee poolt 2003. aasta oktoobris heaks kiidetud rahastamispakkumise kohest jõustamist; |
| --- | --- |

—

kiirendamaks AKV kohalike omavalitsuste suutlikkuse tõstmise ja Cotonou lepingu raames toimuva teabevahetuse toetamist, eriti AKV kohalike omavalitsuste platvormi ja selle liikmete kaudu, sealhulgas AKV riikide saadikute komitee poolt 2003. aasta oktoobris heaks kiidetud rahastamispakkumise kohest jõustamist;

| — | kui detsentraliseerimine ei ole põhieesmärk, toetamaks kohalike asutuste tegevust riigi detsentraliseerimispoliitika toetamise kaudu kas suutlikkuse, vahendite kättesaadavuse, eelarvetoetuse, õigusloomega seotud toetuse või muude toetuste abil; |
| --- | --- |

—

kui detsentraliseerimine ei ole põhieesmärk, toetamaks kohalike asutuste tegevust riigi detsentraliseerimispoliitika toetamise kaudu kas suutlikkuse, vahendite kättesaadavuse, eelarvetoetuse, õigusloomega seotud toetuse või muude toetuste abil;

| — | et luua mehhanismid valdkondliku abi eraldamiseks vastavalt territooriumile, et kohalikud asutused võiksid täita neile detsentraliseerimist käsitlevate õigusaktidega määratud ülesandeid, sest kohalikud asutused omavad lisandväärtust valdkondlike programmide rakendamisel, eriti tervishoiu, hariduse ja peamiste avalike teenuste valdkonnas, millest nad jäetakse praegu sageli kõrvale; |
| --- | --- |

—

et luua mehhanismid valdkondliku abi eraldamiseks vastavalt territooriumile, et kohalikud asutused võiksid täita neile detsentraliseerimist käsitlevate õigusaktidega määratud ülesandeid, sest kohalikud asutused omavad lisandväärtust valdkondlike programmide rakendamisel, eriti tervishoiu, hariduse ja peamiste avalike teenuste valdkonnas, millest nad jäetakse praegu sageli kõrvale;

| 19. | rõhutab struktureeritud dialoogi olulisust Euroopa kohalike asutuste ja ühenduse institutsioonide vahel, nagu on määratletud arengukoostöö rahastamisvahendiga, et Euroopa kohalikel asutustel oleks raamistik, milles nad võivad tõhusalt koostööd teha ja pidada dialoogi arenguga tegelevate institutsioonide ja teiste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

19.

rõhutab struktureeritud dialoogi olulisust Euroopa kohalike asutuste ja ühenduse institutsioonide vahel, nagu on määratletud arengukoostöö rahastamisvahendiga, et Euroopa kohalikel asutustel oleks raamistik, milles nad võivad tõhusalt koostööd teha ja pidada dialoogi arenguga tegelevate institutsioonide ja teiste sidusrühmadega;

| 20. | kutsub komisjoni üles seadma sisse partnerlust aktiivselt koostööd tegevaid kohalikke asutusi esindavate ühenduste platvormiga, mis on loodud valitsusväliste organisatsioonide platvormi Concordi (Euroopa kodanikeühenduste abi- ja arengukoostöö konföderatsiooni) eeskujul, et edendada Euroopa institutsioonidega peetavat dialoogi ja tehtavat koostööd, koordineerida koostööd kohalike asutuste vahel ja abistada kohalikke asutusi arengupoliitika rakendamisel ning eelkõige tugevdada partnerluse liikmete suutlikkust; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles seadma sisse partnerlust aktiivselt koostööd tegevaid kohalikke asutusi esindavate ühenduste platvormiga, mis on loodud valitsusväliste organisatsioonide platvormi Concordi (Euroopa kodanikeühenduste abi- ja arengukoostöö konföderatsiooni) eeskujul, et edendada Euroopa institutsioonidega peetavat dialoogi ja tehtavat koostööd, koordineerida koostööd kohalike asutuste vahel ja abistada kohalikke asutusi arengupoliitika rakendamisel ning eelkõige tugevdada partnerluse liikmete suutlikkust;

| 21. | palub komisjonil luua koostöös kohalike omavalitsuste organisatsioonidega rahvusvaheline kohaliku demokraatia ja detsentraliseerimise seire keskus, et:






  — | tagada järelevalve kohalike asutuste osalemise üle koostööprotsessis ELiga (poliitiline dialoog, arengustrateegiate koostamine, kavandamine, rakendamine ja hindamine) ning teavitada institutsioone kohapeal töös ette tulnud raskustest; |
| --- | --- | --- |

21.

palub komisjonil luua koostöös kohalike omavalitsuste organisatsioonidega rahvusvaheline kohaliku demokraatia ja detsentraliseerimise seire keskus, et:

—

tagada järelevalve kohalike asutuste osalemise üle koostööprotsessis ELiga (poliitiline dialoog, arengustrateegiate koostamine, kavandamine, rakendamine ja hindamine) ning teavitada institutsioone kohapeal töös ette tulnud raskustest;

| — | koostada kohalikul tasandil valitsemise maailmakaart, mis sisaldaks loetelu projektidest, sidusrühmadest ja eelarvetest, mida kasutavad kohalikud asutused üle maailma, et soodustada koordineerimist, ühtsust ja sünergiat erinevate kohalike omavalitsuste partnerite vahel; |
| --- | --- |

—

koostada kohalikul tasandil valitsemise maailmakaart, mis sisaldaks loetelu projektidest, sidusrühmadest ja eelarvetest, mida kasutavad kohalikud asutused üle maailma, et soodustada koordineerimist, ühtsust ja sünergiat erinevate kohalike omavalitsuste partnerite vahel;

| — | luua vahendid kohalike asutuste teavitamiseks ja nende osalemise toetamiseks Euroopa koostööprotsessis, nagu näiteks ajakohastatud teave kohalikele asutustele arenguabi reformiga kaasnevate uute võimaluste kohta, tehniline abi pakkumiskutsetele ja projektikonkurssidele vastamiseks jne; |
| --- | --- |

—

luua vahendid kohalike asutuste teavitamiseks ja nende osalemise toetamiseks Euroopa koostööprotsessis, nagu näiteks ajakohastatud teave kohalikele asutustele arenguabi reformiga kaasnevate uute võimaluste kohta, tehniline abi pakkumiskutsetele ja projektikonkurssidele vastamiseks jne;

| — | kontrollida ja analüüsida demokraatia- ja inimõigusalaste normide rakendamist, eriti nende normide rakendamist, mis käsitlevad konkreetselt kohalikku demokraatiat ja head valitsemistava ning on sätestatud asjaomastes EÜ ja teistes rahvusvaheliselt kokkulepitud standardites, nagu ÜRO, Aafrika Liidu või Rahvaste Ühenduse standardid; |
| --- | --- |

—

kontrollida ja analüüsida demokraatia- ja inimõigusalaste normide rakendamist, eriti nende normide rakendamist, mis käsitlevad konkreetselt kohalikku demokraatiat ja head valitsemistava ning on sätestatud asjaomastes EÜ ja teistes rahvusvaheliselt kokkulepitud standardites, nagu ÜRO, Aafrika Liidu või Rahvaste Ühenduse standardid;

| 22. | palub komisjonil edendada struktuurilisi meetmeid, mis elavdavad ja toetavad detsentraliseerimist ja kohaliku suutlikkuse suurendamist partnerriikides koos suurema demokraatia ja kodanike osalemisega; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil edendada struktuurilisi meetmeid, mis elavdavad ja toetavad detsentraliseerimist ja kohaliku suutlikkuse suurendamist partnerriikides koos suurema demokraatia ja kodanike osalemisega;

| 23. | teeb ettepaneku kasutada koostööstrateegiate muutmise mehhanisme, kaasa arvatud Cotonou lepingu muutmine, et kontrollida kohalike asutuste koostööprotsessi kaasamisel saavutatud edusamme ning kaotada õiguslikud, poliitilised ja organisatsioonilised piirangud, mis takistavad kohalike asutuste osalemist koostööprotsessis; |
| --- | --- |

23.

teeb ettepaneku kasutada koostööstrateegiate muutmise mehhanisme, kaasa arvatud Cotonou lepingu muutmine, et kontrollida kohalike asutuste koostööprotsessi kaasamisel saavutatud edusamme ning kaotada õiguslikud, poliitilised ja organisatsioonilised piirangud, mis takistavad kohalike asutuste osalemist koostööprotsessis;

*

- *

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

(3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on viimati muudetud AKV-EÜ Ministrite Nõukogu otsusega nr 1/2006 (ELT L 247, 9.9.2006, lk 22).

(4)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

(5)  EÜT L 213, 30.7.1998, lk 6. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 625/2004 (ELT L 99, 3.4.2004, lk 1).

P6_TA(2007)0084

Guatemala

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Guatemala kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Guatemala kohta, eriti 18. mai 2000. aasta resolutsiooni (1), 14. juuni 2001. aasta resolutsiooni (2), 11. aprilli 2002. aasta resolutsiooni (3), 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni (4), 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni (5) ja 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Rions Montti vastu algatatud kohtumenetluse kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Guatemala kohta, eriti 18. mai 2000. aasta resolutsiooni (1), 14. juuni 2001. aasta resolutsiooni (2), 11. aprilli 2002. aasta resolutsiooni (3), 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni (4), 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni (5) ja 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Rions Montti vastu algatatud kohtumenetluse kohta (6);

| — | võttes arvesse Guatemala valitsuse ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni vahelist kokkulepet, mille eesmärk on luua rahvusvaheline uurimiskomisjon karistamatuse vastu Guatemalas, mis sõlmiti 12. detsembril 2006; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Guatemala valitsuse ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni vahelist kokkulepet, mille eesmärk on luua rahvusvaheline uurimiskomisjon karistamatuse vastu Guatemalas, mis sõlmiti 12. detsembril 2006;

| — | võttes arvesse oma kindlat ja püsivat kohustumist tagada Guatemalas rahukokkulepete ning inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kindlat ja püsivat kohustumist tagada Guatemalas rahukokkulepete ning inimõiguste austamine;

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica Vabariigi, El Salvadori Vabariigi, Guatemala Vabariigi, Hondurase Vabariigi, Nicaragua Vabariigi ja Panama Vabariigi poliitilise dialoogi ning koostöö lepingut, mis allkirjastati15. detsembril 2003; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica Vabariigi, El Salvadori Vabariigi, Guatemala Vabariigi, Hondurase Vabariigi, Nicaragua Vabariigi ja Panama Vabariigi poliitilise dialoogi ning koostöö lepingut, mis allkirjastati15. detsembril 2003;

| — | võttes arvesse Kesk-Ameerika Parlamendi (PARLACEN) väljendatud seisukohta kolme Kesk-Ameerika Parlamendi liikme mõrvamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kesk-Ameerika Parlamendi (PARLACEN) väljendatud seisukohta kolme Kesk-Ameerika Parlamendi liikme mõrvamise kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 19. veebruaril 2007 mõrvati julmalt kolm Kesk-Ameerika Parlamendi liiget, salvadorlased Eduardo José D'Aubuisson Munguía, William Rizziery Pichinte Chávez ja José Ramón González Rivas ning nende autojuht Gerardo Napoleón Ramírez, kui nad sõitsid PARLACENi täiskogu kohtumisele, ning nende söestunud ja mahajäetud surnukehad leiti Guatemala City lähedalt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 19. veebruaril 2007 mõrvati julmalt kolm Kesk-Ameerika Parlamendi liiget, salvadorlased Eduardo José D'Aubuisson Munguía, William Rizziery Pichinte Chávez ja José Ramón González Rivas ning nende autojuht Gerardo Napoleón Ramírez, kui nad sõitsid PARLACENi täiskogu kohtumisele, ning nende söestunud ja mahajäetud surnukehad leiti Guatemala City lähedalt;

| B. | arvestades, et nende kuritegude väidetavad toimepanijad (Luis Arturo Herrera López, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez ja Marvin Escobar Méndez), kes olid vastutavatel ametikohtadel Guatemala politseiameti kriminaaluurimise osakonnas, tapeti hiljem kummalistel, seni selgitamata asjaoludel üliturvalises vanglas, kus neid kinni peeti; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nende kuritegude väidetavad toimepanijad (Luis Arturo Herrera López, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez ja Marvin Escobar Méndez), kes olid vastutavatel ametikohtadel Guatemala politseiameti kriminaaluurimise osakonnas, tapeti hiljem kummalistel, seni selgitamata asjaoludel üliturvalises vanglas, kus neid kinni peeti;

| C. | arvestades olemasolevaid kahtlusi, et nende tapmistega püüti takistada uurimist, mille eesmärk on teha kindlaks PARLACENi liikmete mõrva kavandajad; |
| --- | --- |

C.

arvestades olemasolevaid kahtlusi, et nende tapmistega püüti takistada uurimist, mille eesmärk on teha kindlaks PARLACENi liikmete mõrva kavandajad;

| D. | arvestades, et nelja politseiametniku mõrva kajastanud teleajakirjanikud on saanud pärast saate eetrisseminekut tapmisähvardusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nelja politseiametniku mõrva kajastanud teleajakirjanikud on saanud pärast saate eetrisseminekut tapmisähvardusi;

| E. | arvestades, et inimõiguste ekspertide andmetel sooritatakse Guatemalas igal aastal mitu tuhat mõrva, kuid vahistamised toimuvad ainult 2% juhtudest; arvestades, et 2007. aasta alguses on juba tapetud ka ametiühingutegelasi (nagu Pedro Zamora Puerto Quetzalis), talupoegade juhte ja nende perekondi, ning et uuritavate genotsiidijuhtumite tunnistajad ja genotsiidiohvrite seadusjärgsed esindajad ning erinevad inimõigusorganisatsioonid saavad ähvardusi ning langevad sissemurdmiste ja murdvarguste ohvriks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguste ekspertide andmetel sooritatakse Guatemalas igal aastal mitu tuhat mõrva, kuid vahistamised toimuvad ainult 2% juhtudest; arvestades, et 2007. aasta alguses on juba tapetud ka ametiühingutegelasi (nagu Pedro Zamora Puerto Quetzalis), talupoegade juhte ja nende perekondi, ning et uuritavate genotsiidijuhtumite tunnistajad ja genotsiidiohvrite seadusjärgsed esindajad ning erinevad inimõigusorganisatsioonid saavad ähvardusi ning langevad sissemurdmiste ja murdvarguste ohvriks;

| F. | arvestades, et asepresident Eduardo Stein möönis, kui raske on võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu, kui see on riigiasutustes endis sügavalt juurdunud; arvestades, et see juhtum näitab, kui suurel määral on organiseeritud kuritegevus imbunud Guatemala politseisse, samuti karistamatuse õhkkonna levikut ja avaliku julgeoleku olukorra halvenemist, mis osutab vajadusele võtta poliitiline vastutus, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et asepresident Eduardo Stein möönis, kui raske on võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu, kui see on riigiasutustes endis sügavalt juurdunud; arvestades, et see juhtum näitab, kui suurel määral on organiseeritud kuritegevus imbunud Guatemala politseisse, samuti karistamatuse õhkkonna levikut ja avaliku julgeoleku olukorra halvenemist, mis osutab vajadusele võtta poliitiline vastutus,

| 1. | mõistab kõik kõnealused mõrvad täielikult hukka ja edastab ohvrite sugulastele kaastundeavalduse; |
| --- | --- |

1.

mõistab kõik kõnealused mõrvad täielikult hukka ja edastab ohvrite sugulastele kaastundeavalduse;

| 2. | ootab, et Guatemala valitsus tagaks Guatemala kohtuorganite töö täieliku sõltumatuse, vabaduse ja turvalisuse kõnealuste kuritegude uurimisel; nõuab Guatemala ja El Salvadori poliitiliste, kohtu- ning politseiasutuste täielikku koostööd juhtumite uurimisel; |
| --- | --- |

2.

ootab, et Guatemala valitsus tagaks Guatemala kohtuorganite töö täieliku sõltumatuse, vabaduse ja turvalisuse kõnealuste kuritegude uurimisel; nõuab Guatemala ja El Salvadori poliitiliste, kohtu- ning politseiasutuste täielikku koostööd juhtumite uurimisel;

| 3. | nõuab tungivalt, et Guatemala parlament ratifitseeriks kokkuleppe, millega luuakse rahvusvaheline uurimiskomisjon karistamatuse vastu Guatemalas; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Guatemala parlament ratifitseeriks kokkuleppe, millega luuakse rahvusvaheline uurimiskomisjon karistamatuse vastu Guatemalas;

| 4. | palub Euroopa Liidul ja Guatemala valitsusel kutsuda kokku nõuanderühm Guatemala kohta, kaasates peamised doonorriigid, et toetada eespool nimetatud rahvusvahelise uurimiskomisjoni loomist ning edendada siseriiklikku dialoogi karistamatuse vastu; |
| --- | --- |

4.

palub Euroopa Liidul ja Guatemala valitsusel kutsuda kokku nõuanderühm Guatemala kohta, kaasates peamised doonorriigid, et toetada eespool nimetatud rahvusvahelise uurimiskomisjoni loomist ning edendada siseriiklikku dialoogi karistamatuse vastu;

| 5. | nõuab tungivalt, et Guatemala parlament ratifitseeriks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi, mis võeti vastu 17. juulil 1998, ning kohandaks oma riigi õigusaktid vastavalt Rooma statuudist ja teistes asjaomastest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Guatemala parlament ratifitseeriks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi, mis võeti vastu 17. juulil 1998, ning kohandaks oma riigi õigusaktid vastavalt Rooma statuudist ja teistes asjaomastest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate kohustustega;

| 6. | palub Guatemala valitsusel võtta meetmeid, et kaitsta kohtuesindajaid, õiglust taga nõudvaid inimsusevastaste kuritegude ohvreid, inimõiguste aktiviste ja tunnistajaid, kes saavad aidata kaasa kohtuprotsesside edenemisele; |
| --- | --- |

6.

palub Guatemala valitsusel võtta meetmeid, et kaitsta kohtuesindajaid, õiglust taga nõudvaid inimsusevastaste kuritegude ohvreid, inimõiguste aktiviste ja tunnistajaid, kes saavad aidata kaasa kohtuprotsesside edenemisele;

| 7. | tervitab valitsuse käivitatud julgeolekujõudude ümberkorraldamist ja puhastamist; |
| --- | --- |

7.

tervitab valitsuse käivitatud julgeolekujõudude ümberkorraldamist ja puhastamist;

| 8. | väljendab toetust Guatemala rahvale ja ametivõimudele, et nad jätkaksid õigusriigi põhimõtete järgimist ning edendaksid majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist arengut, mis soodustab rahu ning rahvuslikku leppimist; |
| --- | --- |

8.

väljendab toetust Guatemala rahvale ja ametivõimudele, et nad jätkaksid õigusriigi põhimõtete järgimist ning edendaksid majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist arengut, mis soodustab rahu ning rahvuslikku leppimist;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks Guatemalaga ajavahemikuks 2007-2013 sisseseatud koostööstrateegia raames õigusriigi põhimõtete edendamist, võitlust karistamatuse vastu, inimõiguste täielikku austamist ning toetust Guatemala valitsusele tema julgeolekujõudude suutlikkuse suurendamisel ja inimõiguste austamisel; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks Guatemalaga ajavahemikuks 2007-2013 sisseseatud koostööstrateegia raames õigusriigi põhimõtete edendamist, võitlust karistamatuse vastu, inimõiguste täielikku austamist ning toetust Guatemala valitsusele tema julgeolekujõudude suutlikkuse suurendamisel ja inimõiguste austamisel;

| 10. | rõhutab, et on absoluutselt vajalik, et PARLACENi asukohariigi ametivõimud astuksid samme, et tagada PARLACENi liikmete ja selle kohtumiste julgeolek ning füüsiline puutumatus; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et on absoluutselt vajalik, et PARLACENi asukohariigi ametivõimud astuksid samme, et tagada PARLACENi liikmete ja selle kohtumiste julgeolek ning füüsiline puutumatus;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Guatemala, El Salvadori ja teiste Kesk-Ameerika riikide valitsustele ning Kesk-Ameerika Parlamendile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Guatemala, El Salvadori ja teiste Kesk-Ameerika riikide valitsustele ning Kesk-Ameerika Parlamendile.

---

(1)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 286.

(2)  EÜT C 53 E, 28.2.2002, lk 403.

(3)  ELT C 127 E, 29.5.2003, lk 688.

(4)  ELT C 64 E, 12.3.2004, lk 609.

(5)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 494.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0466.

P6_TA(2007)0085

Kambodža

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Kambodža kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta (1), 10. märtsi 2005. aasta (2) ja 19. jaanuari 2006. aasta resolutsioone (3) Kambodža kohta ning oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, Laoses ja Vietnamis (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta (1), 10. märtsi 2005. aasta (2) ja 19. jaanuari 2006. aasta resolutsioone (3) Kambodža kohta ning oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, Laoses ja Vietnamis (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel sõlmitud koostöölepingut (5), mis kiideti heaks 4. oktoobril 1999; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel sõlmitud koostöölepingut (5), mis kiideti heaks 4. oktoobril 1999;

| — | võttes arvesse ÜRO 9. detsembri 1998. aasta deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 9. detsembri 1998. aasta deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta;

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid Euroopa Liidu suuniseid, mille nõukogu võttis vastu 14. juunil 2004; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid Euroopa Liidu suuniseid, mille nõukogu võttis vastu 14. juunil 2004;

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ja kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis on mõlemad võetud vastu 16. detsembril 1966 ning mille osaline Kambodža on; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ja kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis on mõlemad võetud vastu 16. detsembril 1966 ning mille osaline Kambodža on;

| — | võttes arvesse ÜRO ja Kambodža Kuningriigi valitsuse vahel 6. juunil 2003. aastal sõlmitud kokkulepet, mis käsitleb Demokraatliku Kampuchea perioodil toime pandud kuritegude karistamist Kambodža seaduste alusel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ja Kambodža Kuningriigi valitsuse vahel 6. juunil 2003. aastal sõlmitud kokkulepet, mis käsitleb Demokraatliku Kampuchea perioodil toime pandud kuritegude karistamist Kambodža seaduste alusel;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Kambodža Kuningriigi tööliste vaba ametiühingu, Suntexi tekstiilivabriku organisatsiooni esimees Hy Vuthy lasti 24. veebruaril 2007. aastal pärast öise vahetuse lõppu Phnom Penhis, Dangkao linnaosas asuvas Suntexi vabrikus maha; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kambodža Kuningriigi tööliste vaba ametiühingu, Suntexi tekstiilivabriku organisatsiooni esimees Hy Vuthy lasti 24. veebruaril 2007. aastal pärast öise vahetuse lõppu Phnom Penhis, Dangkao linnaosas asuvas Suntexi vabrikus maha;

| B. | arvestades, et 22. jaanuaril 2004. aastal lasti maha Kambodža Kuningriigi tööliste vaba ametiühingu esimees Chea Vichea ning 7. mail 2004. aastal mõrvati Kambodža Kuningriigi tööliste vaba ametiühingu esimees Trinunggal Komara vabrikus Ros Sovannarith, samas kui teiste ametiühingutegelaste suhtes on Kambodžas viimastel aastatel toime pandud ahistamist, hirmutamist ja füüsilisi rünnakuid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 22. jaanuaril 2004. aastal lasti maha Kambodža Kuningriigi tööliste vaba ametiühingu esimees Chea Vichea ning 7. mail 2004. aastal mõrvati Kambodža Kuningriigi tööliste vaba ametiühingu esimees Trinunggal Komara vabrikus Ros Sovannarith, samas kui teiste ametiühingutegelaste suhtes on Kambodžas viimastel aastatel toime pandud ahistamist, hirmutamist ja füüsilisi rünnakuid;

| C. | arvestades, et Chea Vichea mõrv pole tänaseni lahendatud; arvestades, et 28. jaanuaril 2004. aastal vahistati Chea Vichea mõrva oletatavad autorid Born Sammang ja Sok Sam Oeun ning hiljem mõisteti nad hoolimata sellest, et nende vastu polnud ühtegi usutavat süütõendit, 20 aastaks vangi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Chea Vichea mõrv pole tänaseni lahendatud; arvestades, et 28. jaanuaril 2004. aastal vahistati Chea Vichea mõrva oletatavad autorid Born Sammang ja Sok Sam Oeun ning hiljem mõisteti nad hoolimata sellest, et nende vastu polnud ühtegi usutavat süütõendit, 20 aastaks vangi;

| D. | arvestades, et Kambodža on majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osaline ning et nimetatud paktidega on tagatud igaühele õigus luua ametiühinguid ja liituda vabalt valitud ametiühinguga ning ametiühingutele on tagatud õigus vabalt tegutseda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kambodža on majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osaline ning et nimetatud paktidega on tagatud igaühele õigus luua ametiühinguid ja liituda vabalt valitud ametiühinguga ning ametiühingutele on tagatud õigus vabalt tegutseda;

| E. | arvestades, et ÜRO deklaratsioonis inimõiguste kaitsjate kohta on sätestatud muu hulgas „õigus üksi ja koos teistega organiseerunult edendada inimõigusi ning püüelda inimõiguste kaitse ja rakendamise poole” (artikkel 1); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO deklaratsioonis inimõiguste kaitsjate kohta on sätestatud muu hulgas „õigus üksi ja koos teistega organiseerunult edendada inimõigusi ning püüelda inimõiguste kaitse ja rakendamise poole” (artikkel 1);

| F. | arvestades Euroopa Parlamendi sügavat muret, kuna eespool nimetatud juhtumid näitavad, et ikka veel pole tagatud kohtuvõimu erapooletus ja sõltumatus ning võime pidada punaste khmeeride liidrite üle poliitiliselt kallutamata kohtuprotsessi selleks puhuks eraldi loodud kohtuasutuses; |
| --- | --- |

F.

arvestades Euroopa Parlamendi sügavat muret, kuna eespool nimetatud juhtumid näitavad, et ikka veel pole tagatud kohtuvõimu erapooletus ja sõltumatus ning võime pidada punaste khmeeride liidrite üle poliitiliselt kallutamata kohtuprotsessi selleks puhuks eraldi loodud kohtuasutuses;

| G. | arvestades, et kohtumenetlus Kambodža Kohtu erakorralises kolleegiumis pole veel alanud, kuna Kambodža ja rahvusvaheliste kohtuametnike vahel on palju erimeelsusi seoses selle kodukorra eelnõuga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kohtumenetlus Kambodža Kohtu erakorralises kolleegiumis pole veel alanud, kuna Kambodža ja rahvusvaheliste kohtuametnike vahel on palju erimeelsusi seoses selle kodukorra eelnõuga;

| H. | olles mures Vietnami mägipagulaste ebakindla õigusliku olukorra pärast Kambodžas, |
| --- | --- |

H.

olles mures Vietnami mägipagulaste ebakindla õigusliku olukorra pärast Kambodžas,

| 1. | mõistab hukka Hy Vuthy tapmise ja kõik muud vägivallaaktid ametiühingutegelaste vastu; nõuab Kambodža võimudelt kiire, erapooletu ja tõhusa uurimise korraldamist Hu Vuthy, Chea Vichea, Ros Sovannarithi ja Yim Ry mõrva asjus, vastavate uurimistulemuste avaldamist ning süüdlaste kohtu alla andmist; kutsub võime üles pidama Born Sammangi ja Sok Sam Oeumi üle kiiresti uut rahvusvahelistele standarditele vastavat kohtumenetlust; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka Hy Vuthy tapmise ja kõik muud vägivallaaktid ametiühingutegelaste vastu; nõuab Kambodža võimudelt kiire, erapooletu ja tõhusa uurimise korraldamist Hu Vuthy, Chea Vichea, Ros Sovannarithi ja Yim Ry mõrva asjus, vastavate uurimistulemuste avaldamist ning süüdlaste kohtu alla andmist; kutsub võime üles pidama Born Sammangi ja Sok Sam Oeumi üle kiiresti uut rahvusvahelistele standarditele vastavat kohtumenetlust;

| 2. | nõuab, et Kambodža valitsus teeks lõpu valitsevale karistamatuse õhkkonnale ning võtaks inimõiguste ja kodanikuvabaduste rikkujad vastutusele; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et Kambodža valitsus teeks lõpu valitsevale karistamatuse õhkkonnale ning võtaks inimõiguste ja kodanikuvabaduste rikkujad vastutusele;

| 3. | tuletab meelde, et Kambodža valitsus peab pidama kinni oma kohustustest demokraatia põhimõtete ja põhiliste inimõiguste suhtes, kuna need kujutavad endast Euroopa Ühendusega sõlmitud koostöölepingu olulist osa, nagu on sätestatud nimetatud lepingu artiklis 1; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Kambodža valitsus peab pidama kinni oma kohustustest demokraatia põhimõtete ja põhiliste inimõiguste suhtes, kuna need kujutavad endast Euroopa Ühendusega sõlmitud koostöölepingu olulist osa, nagu on sätestatud nimetatud lepingu artiklis 1;

| 4. | kutsub Kambodža võime üles alustama poliitilisi ja institutsionaalseid reforme, et luua demokraatlik õigusriik, mis põhineks põhivabaduste austamisel, ning tagada kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega ja rahvusvaheliste konventsioonidega, mille Kambodža on ratifitseerinud, inimõiguste ja põhivabaduste austamine kõikidel juhtudel; |
| --- | --- |

4.

kutsub Kambodža võime üles alustama poliitilisi ja institutsionaalseid reforme, et luua demokraatlik õigusriik, mis põhineks põhivabaduste austamisel, ning tagada kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega ja rahvusvaheliste konventsioonidega, mille Kambodža on ratifitseerinud, inimõiguste ja põhivabaduste austamine kõikidel juhtudel;

| 5. | nõuab Kambodža valitsuselt, et see võimaldaks punaste khmeeride üle kohtu pidamiseks loodud kohtul alustada tegevust vastavalt õigusliku sõltumatuse, õiglase kohtumõistmise ja nõuetekohase menetluse rahvusvahelistele standarditele, nagu ÜROga 2003. aasta juunis kokku lepiti; |
| --- | --- |

5.

nõuab Kambodža valitsuselt, et see võimaldaks punaste khmeeride üle kohtu pidamiseks loodud kohtul alustada tegevust vastavalt õigusliku sõltumatuse, õiglase kohtumõistmise ja nõuetekohase menetluse rahvusvahelistele standarditele, nagu ÜROga 2003. aasta juunis kokku lepiti;

| 6. | toetab Kambodža Kohtu erakorralise kolleegiumi kodukorra järelevalvekomitee jõupingutusi erimeelsuste lahendamiseks mitmetes küsimustes, et uurimise ja kohtupidamisega saaks edasi minna; |
| --- | --- |

6.

toetab Kambodža Kohtu erakorralise kolleegiumi kodukorra järelevalvekomitee jõupingutusi erimeelsuste lahendamiseks mitmetes küsimustes, et uurimise ja kohtupidamisega saaks edasi minna;

| 7. | kutsub nõukogu ja komisjoni käsitlema suhetes Kambodža valitsusega inimõiguste ja õigusriigi olukorda Kambodžas; |
| --- | --- |

7.

kutsub nõukogu ja komisjoni käsitlema suhetes Kambodža valitsusega inimõiguste ja õigusriigi olukorda Kambodžas;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Kambodža Kuningriigi valitsusele ja Rahvusassambleele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile, ÜRO peasekretäri inimõiguste eriesindajale Kambodžas ning ASEANi liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Kambodža Kuningriigi valitsusele ja Rahvusassambleele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile, ÜRO peasekretäri inimõiguste eriesindajale Kambodžas ning ASEANi liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 161.

(2)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 280.

(3)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 334.

(4)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 129.

(5)  EÜT L 269, 19.10.1999, lk 18.

P6_TA(2007)0086

Nigeeria

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon Nigeeria kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse varasemaid resolutsioone olukorra kohta Nigeerias; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse varasemaid resolutsioone olukorra kohta Nigeerias;

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone, mille Nigeeria on ratifitseerinud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone, mille Nigeeria on ratifitseerinud;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 115, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 115,

| A. | arvestades, et olenemata viimastel aastatel Nigeeria valitsuse poolt tehtud jõupingutustest inimõiguste edendamiseks ja korruptsiooni vähendamiseks ning vaatamata mõningasele edule kodaniku- ja poliitiliste õiguste valdkonnas, tuleb endiselt tegelda arvukate kiireloomuliste ja peamiste inimõiguste alaste küsimustega ning arvestades, et riiki laastavad jätkuvalt korruptsioon, meelevaldsed vahistamised ja piinamised, kohtuvälised hukkamised ja poliitiline vägivald; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olenemata viimastel aastatel Nigeeria valitsuse poolt tehtud jõupingutustest inimõiguste edendamiseks ja korruptsiooni vähendamiseks ning vaatamata mõningasele edule kodaniku- ja poliitiliste õiguste valdkonnas, tuleb endiselt tegelda arvukate kiireloomuliste ja peamiste inimõiguste alaste küsimustega ning arvestades, et riiki laastavad jätkuvalt korruptsioon, meelevaldsed vahistamised ja piinamised, kohtuvälised hukkamised ja poliitiline vägivald;

| B. | arvestades, et etnilised ja usulised rühmitused ning ulatuslik vaesus on pideva kogukondadevahelise vägivalla peamised põhjused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et etnilised ja usulised rühmitused ning ulatuslik vaesus on pideva kogukondadevahelise vägivalla peamised põhjused;

| C. | arvestades, et islami šariaadikohtutel on jurisdiktsioon kriminaalasjade suhtes Nigeeria 36st osariigist 12s; arvestades, et need kohtud määravad jätkuvalt karistuseks surmanuhtlusi ning peksmisi ja amputatsioone; arvestades, et ehkki hukkamisi ja amputatsioone enam täide ei viida, ei vasta need kohtumenetlused rahvusvahelistele standarditele näiteks seoses süüdistatute õigusega õigusabile ja õigustest teavitamisele, samuti kipuvad need olema naiste suhtes diskrimineerivad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et islami šariaadikohtutel on jurisdiktsioon kriminaalasjade suhtes Nigeeria 36st osariigist 12s; arvestades, et need kohtud määravad jätkuvalt karistuseks surmanuhtlusi ning peksmisi ja amputatsioone; arvestades, et ehkki hukkamisi ja amputatsioone enam täide ei viida, ei vasta need kohtumenetlused rahvusvahelistele standarditele näiteks seoses süüdistatute õigusega õigusabile ja õigustest teavitamisele, samuti kipuvad need olema naiste suhtes diskrimineerivad;

| D. | arvestades, et karistamatus on endiselt pigem reegel kui erand, kuna uurimisi ja kohtumenetlusi viiakse läbi vaid väga väheste vägivallatsejate ja inimõiguste rikkujate suhtes, ning arvestades, et säärane karistamatus on juba iseenesest üks olulisemaid takistusi inimõiguste rikkumiste ja vägivalla ohjeldamisel ja lõpetamisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et karistamatus on endiselt pigem reegel kui erand, kuna uurimisi ja kohtumenetlusi viiakse läbi vaid väga väheste vägivallatsejate ja inimõiguste rikkujate suhtes, ning arvestades, et säärane karistamatus on juba iseenesest üks olulisemaid takistusi inimõiguste rikkumiste ja vägivalla ohjeldamisel ja lõpetamisel;

| E. | arvestades, et Nigeeria politseijõudude vähese suutlikkuse ja ebapiisavate ressursside tõttu on piiratud nende võimalused kuritegude uurimisel ja pikeneb suure hulga inimeste kohtueelne kinnipidamine, mis rikub nende õigusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Nigeeria politseijõudude vähese suutlikkuse ja ebapiisavate ressursside tõttu on piiratud nende võimalused kuritegude uurimisel ja pikeneb suure hulga inimeste kohtueelne kinnipidamine, mis rikub nende õigusi;

| F. | arvestades, et politsei- ja julgeolekujõud on sageli kaasatud inimõiguste rikkumistesse, sealhulgas kohtuvälistesse hukkamistesse ning meelevaldsetesse vahistamistesse ja piinamistesse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et politsei- ja julgeolekujõud on sageli kaasatud inimõiguste rikkumistesse, sealhulgas kohtuvälistesse hukkamistesse ning meelevaldsetesse vahistamistesse ja piinamistesse;

| G. | arvestades, et lapstööjõud ja lastega kaubitsemine on endiselt laialt levinud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lapstööjõud ja lastega kaubitsemine on endiselt laialt levinud;

| H. | arvestades, et sõnavabadus on ajakirjanike ja poliitiliste aktivistide pideva ahistamisega endiselt piiratud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sõnavabadus on ajakirjanike ja poliitiliste aktivistide pideva ahistamisega endiselt piiratud;

| I. | arvestades, et Nigeeria parlament vaatab praegu läbi samasooliste abielu (keelustamise) seaduse eelnõu, millega kehtestatakse viieaastane vanglakaristus igaühele, kes viib läbi samasooliste abielu, on sellele tunnistajaks, aitab sellele kaasa või õhutab seda tagant, aga ka igaühele, kes avalikult või eraviisiliselt kujutab positiivses valguses või pooldab samasooliste suhteid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Nigeeria parlament vaatab praegu läbi samasooliste abielu (keelustamise) seaduse eelnõu, millega kehtestatakse viieaastane vanglakaristus igaühele, kes viib läbi samasooliste abielu, on sellele tunnistajaks, aitab sellele kaasa või õhutab seda tagant, aga ka igaühele, kes avalikult või eraviisiliselt kujutab positiivses valguses või pooldab samasooliste suhteid;

| J. | arvestades, et viimaseid riiklikke valimisi 1999. ja 2003. aastal ei saanud laialdase pettuse ja vägivalla tõttu pidada vabadeks ja õiglasteks, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et viimaseid riiklikke valimisi 1999. ja 2003. aastal ei saanud laialdase pettuse ja vägivalla tõttu pidada vabadeks ja õiglasteks,

| 1. | kutsub Nigeeria valitsust üles võtma kodanike kaitseks koheseid ja tõhusaid meetmeid ning lõpetama vägivald, üldlevinud korruptsioon ja inimõiguste rikkujate karistamatus, samuti edendama aktiivselt inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

1.

kutsub Nigeeria valitsust üles võtma kodanike kaitseks koheseid ja tõhusaid meetmeid ning lõpetama vägivald, üldlevinud korruptsioon ja inimõiguste rikkujate karistamatus, samuti edendama aktiivselt inimõiguste austamist;

| 2. | kutsub Nigeeria valitsust üles keelustama surmanuhtlust ning sekkuma üksikjuhtumitesse, kus inimeste üle on šariaadiseaduste alusel kohut mõistetud ja nendele on karistuseks määratud surmanuhtlus, amputatsioon, peksmine või muu ebainimlik ja alandav kohtlemine, mis on vastuolus Nigeeria põhiseadusega ja rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevate õigusaktidega; |
| --- | --- |

2.

kutsub Nigeeria valitsust üles keelustama surmanuhtlust ning sekkuma üksikjuhtumitesse, kus inimeste üle on šariaadiseaduste alusel kohut mõistetud ja nendele on karistuseks määratud surmanuhtlus, amputatsioon, peksmine või muu ebainimlik ja alandav kohtlemine, mis on vastuolus Nigeeria põhiseadusega ja rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevate õigusaktidega;

| 3. | tervitab 26 Lääne- ja Kesk-Aafrika riigi vahelist mitmepoolset kokkulepet naiste ja lastega kaubitsemise vastu ning muid jõupingutusi, mida Nigeeria ametivõimud on selles valdkonnas teinud; kutsub sellegipoolest Nigeeria valitsust üles võtma täiendavaid meetmeid kõnealuses küsimuses, samuti laste kasutamise vastu tööjõuna; |
| --- | --- |

3.

tervitab 26 Lääne- ja Kesk-Aafrika riigi vahelist mitmepoolset kokkulepet naiste ja lastega kaubitsemise vastu ning muid jõupingutusi, mida Nigeeria ametivõimud on selles valdkonnas teinud; kutsub sellegipoolest Nigeeria valitsust üles võtma täiendavaid meetmeid kõnealuses küsimuses, samuti laste kasutamise vastu tööjõuna;

| 4. | kutsub kõiki aprillis toimuvate valimiste huvirühmi kinnitama avalikult enda pühendumust poliitilise vägivalla, hukkamiste, hirmutamiste jm inimõiguste rikkumiste ning nende kuritegude eest karistamatuse lõpetamisele; |
| --- | --- |

4.

kutsub kõiki aprillis toimuvate valimiste huvirühmi kinnitama avalikult enda pühendumust poliitilise vägivalla, hukkamiste, hirmutamiste jm inimõiguste rikkumiste ning nende kuritegude eest karistamatuse lõpetamisele;

| 5. | kutsub Nigeeria valitsust üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et tegelda valimiseelsete kahtlustega seoses Sõltumatu Riikliku Valimiskomisjoni piiratud sõltumatusega, julgeolekujõudude-poolse omavoli ja ahistamisega ning mistahes muu takistusega sõna- ja arvamusvabadusele ning teistele vabade ja õiglaste valimiste peamistele nõuetele; |
| --- | --- |

5.

kutsub Nigeeria valitsust üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et tegelda valimiseelsete kahtlustega seoses Sõltumatu Riikliku Valimiskomisjoni piiratud sõltumatusega, julgeolekujõudude-poolse omavoli ja ahistamisega ning mistahes muu takistusega sõna- ja arvamusvabadusele ning teistele vabade ja õiglaste valimiste peamistele nõuetele;

| 6. | kutsub Nigeeria parlamenti üles mitte vastu võtma samasooliste abielu (keelustamise) seaduse eelnõud praegusel kujul, kuna see sisaldab sõna- ja arvamusvabaduse taoliste põhiõiguste rikkumist, nähes ette viieaastase vanglakaristuse igaühele, kes avalikult või eraviisiliselt kujutab positiivses valguses või pooldab samasooliste suhteid; |
| --- | --- |

6.

kutsub Nigeeria parlamenti üles mitte vastu võtma samasooliste abielu (keelustamise) seaduse eelnõud praegusel kujul, kuna see sisaldab sõna- ja arvamusvabaduse taoliste põhiõiguste rikkumist, nähes ette viieaastase vanglakaristuse igaühele, kes avalikult või eraviisiliselt kujutab positiivses valguses või pooldab samasooliste suhteid;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Nigeeria valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Nigeeria valitsusele ja parlamendile.

P6_TA(2007)0087

Kallaletung Galina Kozlovale

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsioon kallaletungi kohta mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele ja kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale Galina Kozlovale

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemat 12. mai 2005. aasta resolutsiooni demokraatia ja inimõiguste rikkumise kohta Vene Föderatsiooni Mari Vabariigis (1) ja teisi Euroopa Parlamendi resolutsioone Venemaa kohta, eriti 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni Helsingis 24. novembril 2006. aastal toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (2), 25. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Venemaa vaheliste suhete kohta Venemaa ajakirjaniku Anna Politkovskaja mõrva järel (3) ja 26. mail 2005. aastal vastu võetud raportit ELi-Venemaa suhete kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemat 12. mai 2005. aasta resolutsiooni demokraatia ja inimõiguste rikkumise kohta Vene Föderatsiooni Mari Vabariigis (1) ja teisi Euroopa Parlamendi resolutsioone Venemaa kohta, eriti 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni Helsingis 24. novembril 2006. aastal toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (2), 25. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Venemaa vaheliste suhete kohta Venemaa ajakirjaniku Anna Politkovskaja mõrva järel (3) ja 26. mail 2005. aastal vastu võetud raportit ELi-Venemaa suhete kohta (4);

| — | võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel, mis jõustus 1. detsembril 1997 (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel, mis jõustus 1. detsembril 1997 (5);

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artiklit 10; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artiklit 10;

| — | võttes arvesse Vene Föderatsiooni poolt 10. mail 2001. aastal allkirjastatud Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vene Föderatsiooni poolt 10. mail 2001. aastal allkirjastatud Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartat;

| — | võttes arvesse Mari Vabariigi (Mari El) põhiseadust, mis tunnustab ühe riigikeelena mari keelt, ja 1995. aasta keeleseadust, milles deklareeritakse, et Mari El on paljurahvuseline vabariik, ja mis näeb kõigile kodanikele sõltumata nende etnilisest päritolust ette õiguse säilitada ning arendada oma emakeelt ja kultuuri; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mari Vabariigi (Mari El) põhiseadust, mis tunnustab ühe riigikeelena mari keelt, ja 1995. aasta keeleseadust, milles deklareeritakse, et Mari El on paljurahvuseline vabariik, ja mis näeb kõigile kodanikele sõltumata nende etnilisest päritolust ette õiguse säilitada ning arendada oma emakeelt ja kultuuri;

| — | võttes arvesse Venemaa ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide usaldusväärseid aruandeid jätkuvate inimõiguste rikkumiste kohta Mari Elis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide usaldusväärseid aruandeid jätkuvate inimõiguste rikkumiste kohta Mari Elis;

| — | võttes arvesse käimasolevaid ELi ja Venemaa vahelisi inimõiguste, vähemuste ja põhivabaduste alaseid konsultatsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid ELi ja Venemaa vahelisi inimõiguste, vähemuste ja põhivabaduste alaseid konsultatsioone;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele, kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale ja Mari Nõukogu esimehe Vladimir Kozlovi abikaasale Galina Kozlovale tungiti 25. jaanuaril 2007. aastal jõhkralt kallale ning ta sai peavigastusi, millest tingituna on tal peapõrutus, tugevad peavalud, peapööritus ja nägemiskahjustused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele, kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale ja Mari Nõukogu esimehe Vladimir Kozlovi abikaasale Galina Kozlovale tungiti 25. jaanuaril 2007. aastal jõhkralt kallale ning ta sai peavigastusi, millest tingituna on tal peapõrutus, tugevad peavalud, peapööritus ja nägemiskahjustused;

| B. | arvestades, et Mari Ušemi väitel ei saanud tegemist olla tavalise röövimiskatsega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Mari Ušemi väitel ei saanud tegemist olla tavalise röövimiskatsega;

| C. | arvestades, et Kozlova ründamine on jätk aktivistide ja ajakirjanike vastu suunatud rünnakute seeriale Mari Elis, sealhulgas kolme ajakirjaniku tapmisele 2001. aastal, Vladimir Kozlovi ründamisele 4. veebruaril 2005. aastal ja mari liikumise endise juhi Nina Maksimova ründamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kozlova ründamine on jätk aktivistide ja ajakirjanike vastu suunatud rünnakute seeriale Mari Elis, sealhulgas kolme ajakirjaniku tapmisele 2001. aastal, Vladimir Kozlovi ründamisele 4. veebruaril 2005. aastal ja mari liikumise endise juhi Nina Maksimova ründamisele;

| D. | arvestades, et 2006. aasta oktoobris oli Vladimir Kozlov optimistlik oma organisatsiooni tuleviku suhtes - märkides, et rohkem kui aasta jooksul pole ükski Mari Eli rahvusõiguste eest võitleja rünnaku ohvriks sattunud -, ent see väidetavalt vähem vaenulik suhtumine Mari Ušemi suhtes on nüüd jõhkralt vastupidise kinnituse saanud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2006. aasta oktoobris oli Vladimir Kozlov optimistlik oma organisatsiooni tuleviku suhtes - märkides, et rohkem kui aasta jooksul pole ükski Mari Eli rahvusõiguste eest võitleja rünnaku ohvriks sattunud -, ent see väidetavalt vähem vaenulik suhtumine Mari Ušemi suhtes on nüüd jõhkralt vastupidise kinnituse saanud;

| E. | arvestades, et kohalikud ja föderaalvõimud ei ole suutnud võtta vajalikke meetmeid rünnakute toimepanijate kohtu ette toomiseks ning ajakirjanike turvalisuse ja meedia sõltumatuse tagamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kohalikud ja föderaalvõimud ei ole suutnud võtta vajalikke meetmeid rünnakute toimepanijate kohtu ette toomiseks ning ajakirjanike turvalisuse ja meedia sõltumatuse tagamiseks;

| F. | arvestades, et opositsioonilise meedia ja infolehtede tegutsemisvabadus on oluliselt piiratud, nii et näiteks mitmeid opositsioonilisi ajalehti on võimalik trükkida vaid väljaspool Mari Eli; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et opositsioonilise meedia ja infolehtede tegutsemisvabadus on oluliselt piiratud, nii et näiteks mitmeid opositsioonilisi ajalehti on võimalik trükkida vaid väljaspool Mari Eli;

| G. | arvestades, et mari vähemusse kuuluvatel isikutel on märkimisväärseid raskusi emakeelse hariduse saamisel, kuna marikeelne kesk- ja kõrgem haridus puudub, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mari vähemusse kuuluvatel isikutel on märkimisväärseid raskusi emakeelse hariduse saamisel, kuna marikeelne kesk- ja kõrgem haridus puudub,

| 1. | mõistab järsult hukka Galina Kozlova ründamise - mis siiani pole viinud ühegi süüdimõistmiseni ega isegi mitte arreteerimiseni - ning aktivistide, juhtivate kultuuritegelaste ja sõltumatute ajakirjanike jätkuva tagakiusamise ja ründamise Mari Elis ning kutsub föderaal- ja kohalikke võime tooma selliste tegude toimepanijad kohtu ette ja tagama sõnavabaduse austamise; |
| --- | --- |

1.

mõistab järsult hukka Galina Kozlova ründamise - mis siiani pole viinud ühegi süüdimõistmiseni ega isegi mitte arreteerimiseni - ning aktivistide, juhtivate kultuuritegelaste ja sõltumatute ajakirjanike jätkuva tagakiusamise ja ründamise Mari Elis ning kutsub föderaal- ja kohalikke võime tooma selliste tegude toimepanijad kohtu ette ja tagama sõnavabaduse austamise;

| 2. | on veendunud, et Vene Föderatsiooni paljurahvuseline olemus annab suure panuse Euroopa kultuurilisse ja keelelisse mitmekesisusse ning et see on fenomen, mille üle on kõik Vene Föderatsiooni kodanikud õigustatult uhked ja mida tuleb hoida kõikide Euroopa kodanike hüvanguks; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et Vene Föderatsiooni paljurahvuseline olemus annab suure panuse Euroopa kultuurilisse ja keelelisse mitmekesisusse ning et see on fenomen, mille üle on kõik Vene Föderatsiooni kodanikud õigustatult uhked ja mida tuleb hoida kõikide Euroopa kodanike hüvanguks;

| 3. | nõuab föderaal- ja kohalikelt õiguskaitseasutustelt kohese, kõikehõlmava ja sõltumatu uurimise läbiviimist Kozlova vastu suunatud rünnaku ja teiste sarnaste intsidentide suhtes; |
| --- | --- |

3.

nõuab föderaal- ja kohalikelt õiguskaitseasutustelt kohese, kõikehõlmava ja sõltumatu uurimise läbiviimist Kozlova vastu suunatud rünnaku ja teiste sarnaste intsidentide suhtes;

| 4. | kutsub Mari Eli valitsust viivitamatult peatama eriarvamusel olevate avalike teenistujate vastu suunatud poliitilise kättemaksu ja hirmutamise ning hoiduma lubamatust poliitilisest sekkumisest küsimustesse, mis puudutavad haridus- ja kultuuriinstitutsioone; |
| --- | --- |

4.

kutsub Mari Eli valitsust viivitamatult peatama eriarvamusel olevate avalike teenistujate vastu suunatud poliitilise kättemaksu ja hirmutamise ning hoiduma lubamatust poliitilisest sekkumisest küsimustesse, mis puudutavad haridus- ja kultuuriinstitutsioone;

| 5. | kutsub kohalikke ja föderaalvõime täitma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ning astuma vastavaid samme, et hõlbustada põhiseaduse ning muude vähemuskeelte ja -kultuuride säilitamist ja arendamist puudutavate õigusaktide sätete praktilist rakendamist, erilise rõhuga näha ette heatasemeline emakeelne haridus kõikidel tasanditel, tagades sellega mari keelele ja vene keelele võrdne toetuspind kogu Mari Elis; |
| --- | --- |

5.

kutsub kohalikke ja föderaalvõime täitma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ning astuma vastavaid samme, et hõlbustada põhiseaduse ning muude vähemuskeelte ja -kultuuride säilitamist ja arendamist puudutavate õigusaktide sätete praktilist rakendamist, erilise rõhuga näha ette heatasemeline emakeelne haridus kõikidel tasanditel, tagades sellega mari keelele ja vene keelele võrdne toetuspind kogu Mari Elis;

| 6. | palub komisjonil tõstatada Venemaa soome-ugri vähemusrahvuste - sealhulgas Mari Elis valitseva olukorra - küsimus Euroopa Liidu ja Venemaa korralise inimõiguste dialoogi raames ja eeloleval ELi ja Venemaa tippkohtumisel; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil tõstatada Venemaa soome-ugri vähemusrahvuste - sealhulgas Mari Elis valitseva olukorra - küsimus Euroopa Liidu ja Venemaa korralise inimõiguste dialoogi raames ja eeloleval ELi ja Venemaa tippkohtumisel;

| 7. | kutsub komisjoni üles lisama soome-ugri ja teistele vähemusrahvustele suunatud programmid ELi- Venemaa kultuuri- ja haridusalase koostöö raamistikku; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles lisama soome-ugri ja teistele vähemusrahvustele suunatud programmid ELi- Venemaa kultuuri- ja haridusalase koostöö raamistikku;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Vene Föderatsiooni ja Mari Eli Vabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Vene Föderatsiooni ja Mari Eli Vabariigi valitsusele.

---

(1)  ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 409.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0566.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0448.

(4)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 235.

(5)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 1.

---