# Europos Sąjungos C 273/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 273 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. lapkričio 15d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 273

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. lapkričio 15d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Audito Rūmai |
| 2007/C 273/01 | Audito Rūmų 2006 finansinių metų metinė biudžeto vykdymo ataskaita su institucijų atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

2007/C 273/01

Audito Rūmų 2006 finansinių metų metinė biudžeto vykdymo ataskaita su institucijų atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

| 15.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 273/1

---

Image

Vadovaudamiesi EB sutarties 248 straipsnio 1 ir 4 dalimis bei 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, iš dalies pakeisto 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, 129 ir 143 straipsniais,

Europos Bendrijų Audito Rūmai 2007 m. rugsėjo 27 d. posėdyje priėmė

2006 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą.

Ataskaita kartu su institucijų atsakymais į Audito Rūmų pastabas buvo perduota institucijoms, atsakingoms už sprendimo dėl biudžeto įvykdymo priėmimą, bei kitoms institucijoms.

(2007/C 273/01)

---

TURINYS

Bendrasis įvadas

| 1 skyrius. | – | Patikinimo pareiškimas ir patvirtinanti informacija |
| --- | --- | --- |

1 skyrius.

–

Patikinimo pareiškimas ir patvirtinanti informacija

| 2 skyrius. | – | Komisijos vidaus kontrolės sistema |
| --- | --- | --- |

2 skyrius.

–

Komisijos vidaus kontrolės sistema

| 3 skyrius. | – | Biudžeto valdymas |
| --- | --- | --- |

3 skyrius.

–

Biudžeto valdymas

| 4 skyrius. | – | Pajamos |
| --- | --- | --- |

4 skyrius.

–

Pajamos

| 5 skyrius. | – | Bendra žemės ūkio politika |
| --- | --- | --- |

5 skyrius.

–

Bendra žemės ūkio politika

| 6 skyrius. | – | Struktūrinės politikos |
| --- | --- | --- |

6 skyrius.

–

Struktūrinės politikos

| 7 skyrius. | – | Vidaus politika, įskaitant mokslinius tyrimus |
| --- | --- | --- |

7 skyrius.

–

Vidaus politika, įskaitant mokslinius tyrimus

| 8 skyrius. | – | Išorės veiksmai |
| --- | --- | --- |

8 skyrius.

–

Išorės veiksmai

| 9 skyrius. | – | Pasirengimo stojimui strategija |
| --- | --- | --- |

9 skyrius.

–

Pasirengimo stojimui strategija

| 10 skyrius. | – | Administracinės išlaidos |
| --- | --- | --- |

10 skyrius.

–

Administracinės išlaidos

| 11 skyrius. | – | Finansiniai instrumentai ir bankininkystė |
| --- | --- | --- |

11 skyrius.

–

Finansiniai instrumentai ir bankininkystė

| I priedas. | – | Finansinė informacija apie bendrąjį biudžetą |
| --- | --- | --- |

I priedas.

–

Finansinė informacija apie bendrąjį biudžetą

| II priedas. | – | Nuo 2002 m. Audito Rūmų patvirtintos ataskaitos ir nuomonės |
| --- | --- | --- |

II priedas.

–

Nuo 2002 m. Audito Rūmų patvirtintos ataskaitos ir nuomonės

BENDRASIS ĮVADAS

| 0.1. | Šis dokumentas dėl 2006 finansinių metų apima Audito Rūmų 30-ąją metinę ataskaitą apie ES bendrojo biudžeto vykdymą. Metinė ataskaita apie Europos plėtros fondus yra pateikta atskirai. |
| --- | --- |

0.1.

Šis dokumentas dėl 2006 finansinių metų apima Audito Rūmų 30-ąją metinę ataskaitą apie ES bendrojo biudžeto vykdymą. Metinė ataskaita apie Europos plėtros fondus yra pateikta atskirai.

| 0.2. | Metinės ataskaitos apie ES bendrojo biudžeto vykdymą struktūra šiuo metu yra tokia: 1 skyrius – patikinimo pareiškimas; 2 skyrius – Komisijos vidaus kontrolės sistema; 3 skyrius – pagrindinės pastabos apie biudžeto valdymą; 4–10 skyriai – pajamos ir iš įvairių biudžeto skyrių, atspindinčių finansinės perspektyvos antraštines dalis, finansuojama veikla ir 11 skyrius – finansiniai instrumentai ir bankininkystė. Komisijos (ar atitinkamai kitų ES institucijų) atsakymai pateikti kartu su ataskaita. |
| --- | --- |

0.2.

Metinės ataskaitos apie ES bendrojo biudžeto vykdymą struktūra šiuo metu yra tokia: 1 skyrius – patikinimo pareiškimas; 2 skyrius – Komisijos vidaus kontrolės sistema; 3 skyrius – pagrindinės pastabos apie biudžeto valdymą; 4–10 skyriai – pajamos ir iš įvairių biudžeto skyrių, atspindinčių finansinės perspektyvos antraštines dalis, finansuojama veikla ir 11 skyrius – finansiniai instrumentai ir bankininkystė. Komisijos (ar atitinkamai kitų ES institucijų) atsakymai pateikti kartu su ataskaita.

| 0.3. | Pajamoms ir svarbiausioms išlaidų sritims skirtus skyrius sudaro šios pagrindinės dalys:






  — | išsami patikinimo pareiškimo srityje atlikto audito rezultatų analizė pateikta specialiųjų įvertinimų forma, |
| --- | --- | --- |

0.3.

Pajamoms ir svarbiausioms išlaidų sritims skirtus skyrius sudaro šios pagrindinės dalys:

—

išsami patikinimo pareiškimo srityje atlikto audito rezultatų analizė pateikta specialiųjų įvertinimų forma,

| — | tolesnių pažangos, įgyvendinant Audito Rūmų ir biudžeto valdymo institucijų rekomendacijas, parengtas ankstesnių auditų pagrindu, peržiūrų rezultatai, |
| --- | --- |

—

tolesnių pažangos, įgyvendinant Audito Rūmų ir biudžeto valdymo institucijų rekomendacijas, parengtas ankstesnių auditų pagrindu, peržiūrų rezultatai,

| — | specialiųjų ataskaitų, kurias Audito Rūmai paskelbė po to, kai buvo paskelbta paskutinė metinė ataskaita, sąrašas. |
| --- | --- |

—

specialiųjų ataskaitų, kurias Audito Rūmai paskelbė po to, kai buvo paskelbta paskutinė metinė ataskaita, sąrašas.

| 0.4. | Specialieji įvertinimai yra atliekami remiantis pagrindinių pajamų ir kiekvienos išlaidų srities priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo įvertinimu bei Audito Rūmų atlikto operacijų testavimo rezultatais. Bendras Audito Rūmų atliktas visų šių sudėtinių dalių įvertinimas yra 1 skyriuje pateikto patikinimo pareiškimo pagrindas. Jame nuo šiol teikiami Audito Rūmų atlikto priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo įvertinimo suvestinė lentelė bei klaidų dažnis kiekvienoje biudžeto srityje. Be to, 4–9 skyrių prieduose yra pateikti duomenys, kuriais buvo remiamasi vertinant ES biudžeto finansų valdymą bei užtikrinant tolesnę priežiūrą. |
| --- | --- |

0.4.

Specialieji įvertinimai yra atliekami remiantis pagrindinių pajamų ir kiekvienos išlaidų srities priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo įvertinimu bei Audito Rūmų atlikto operacijų testavimo rezultatais. Bendras Audito Rūmų atliktas visų šių sudėtinių dalių įvertinimas yra 1 skyriuje pateikto patikinimo pareiškimo pagrindas. Jame nuo šiol teikiami Audito Rūmų atlikto priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo įvertinimo suvestinė lentelė bei klaidų dažnis kiekvienoje biudžeto srityje. Be to, 4–9 skyrių prieduose yra pateikti duomenys, kuriais buvo remiamasi vertinant ES biudžeto finansų valdymą bei užtikrinant tolesnę priežiūrą.

| 0.5. | Kaip Audito Rūmai ne kartą pažymėjo, pagrindinė Bendrijos biudžeto valdymas pirmiausia priklauso nuo to, ar Komisija ir valstybės narės naudoja veiksmingas ir adekvačias vidaus kontrolės sistemas. Savo metinėse ataskaitose Audito Rūmai pripažino, kad per pastaruosius keletą metų Komisija dėjo pastangas skatindama ir taikydama tobulesnes kontrolės ir valdymo procedūras. 2006 finansinių metų metinėje ataskaitoje laikomasi tos pačios tendencijos: joje pabrėžiama pasiekta pažanga – kartais reikšminga – ir išryškinamos didelės išlaidų sritys, kuriose padėtis ir toliau lieka nepatenkinama. |
| --- | --- |

0.5.

Kaip Audito Rūmai ne kartą pažymėjo, pagrindinė Bendrijos biudžeto valdymas pirmiausia priklauso nuo to, ar Komisija ir valstybės narės naudoja veiksmingas ir adekvačias vidaus kontrolės sistemas. Savo metinėse ataskaitose Audito Rūmai pripažino, kad per pastaruosius keletą metų Komisija dėjo pastangas skatindama ir taikydama tobulesnes kontrolės ir valdymo procedūras. 2006 finansinių metų metinėje ataskaitoje laikomasi tos pačios tendencijos: joje pabrėžiama pasiekta pažanga – kartais reikšminga – ir išryškinamos didelės išlaidų sritys, kuriose padėtis ir toliau lieka nepatenkinama.

| 0.6. | Didžiausia pažanga pasiekta žemės ūkio srityje, kur Audito Rūmai atlikę skaičiavimus nustatė žymų bendro klaidų lygio operacijose sumažėjimą, nors šis lygis vis dėlto išlieka šiek tiek aukštesnis nei reikšmingumo riba. Šis sumažėjimas rodo, kad toliau efektyviai veikia (ten kur tinkamai taikoma) Integruota administracinė ir kontrolės sistema ir kad įdiegta bendros išmokos schema taip pat turi poveikį. |
| --- | --- |

0.6.

Didžiausia pažanga pasiekta žemės ūkio srityje, kur Audito Rūmai atlikę skaičiavimus nustatė žymų bendro klaidų lygio operacijose sumažėjimą, nors šis lygis vis dėlto išlieka šiek tiek aukštesnis nei reikšmingumo riba. Šis sumažėjimas rodo, kad toliau efektyviai veikia (ten kur tinkamai taikoma) Integruota administracinė ir kontrolės sistema ir kad įdiegta bendros išmokos schema taip pat turi poveikį.

| 0.7. | Nepaisant minėtos pažangos, Audito Rūmų atliktas kitų bendros žemės ūkio politikos išlaidų sričių, struktūrinių priemonių ir vidaus politikų auditas rodo, kad sudėtingos taisyklės, neaiškūs tinkamumo finansuoti kriterijai ir painūs teisiniai reikalavimai turi didelės įtakos operacijų teisėtumui ir tvarkingumui. Šiose srityse, kurios sudaro didelę biudžeto dalį, paraiškų atlyginti išlaidas patikros, kurių metu daugiausia remiamasi paramos gavėjo pateikta informacija, daugeliu atvejų yra nepakankamos skaičiaus ir aprėpties požiūriais, be to dažnai būna netinkamos kokybės. |
| --- | --- |

0.7.

Nepaisant minėtos pažangos, Audito Rūmų atliktas kitų bendros žemės ūkio politikos išlaidų sričių, struktūrinių priemonių ir vidaus politikų auditas rodo, kad sudėtingos taisyklės, neaiškūs tinkamumo finansuoti kriterijai ir painūs teisiniai reikalavimai turi didelės įtakos operacijų teisėtumui ir tvarkingumui. Šiose srityse, kurios sudaro didelę biudžeto dalį, paraiškų atlyginti išlaidas patikros, kurių metu daugiausia remiamasi paramos gavėjo pateikta informacija, daugeliu atvejų yra nepakankamos skaičiaus ir aprėpties požiūriais, be to dažnai būna netinkamos kokybės.

| 0.8. | 2006 metais buvo priimtas iš esmės pataisytas Finansinis reglamentas. Be to, buvo patvirtinti sugriežtinti sektorių reglamentai, iš dalies susiję su 2007–2013 metų laikotarpiu. Šiais pakeitimais buvo siekiama supaprastinti sistemas ir procedūras tuo pat metu sugriežtinant kontrolės priemones. Tuo būdu per ateinantį laikotarpį jie gali prisidėti prie geresnio biudžeto įvykdymo. Savo nuomonėmis Audito Rūmai prisidėjo prie šių įvairių procesų, kurių įgyvendinimą jie ketina įdėmiai stebėti. Be to, Audito Rūmai įvertino, kaip Komisija įgyvendina savo 2006 metų pradžioje priimtą veiksmų planą kuriant integruotą kontrolės sistemą ir priėjo išvados, kad šio plano poveikis taps akivaizdus ko gero tik per vidutinį ar ilgalaikį laikotarpį. |
| --- | --- |

0.8.

2006 metais buvo priimtas iš esmės pataisytas Finansinis reglamentas. Be to, buvo patvirtinti sugriežtinti sektorių reglamentai, iš dalies susiję su 2007–2013 metų laikotarpiu. Šiais pakeitimais buvo siekiama supaprastinti sistemas ir procedūras tuo pat metu sugriežtinant kontrolės priemones. Tuo būdu per ateinantį laikotarpį jie gali prisidėti prie geresnio biudžeto įvykdymo. Savo nuomonėmis Audito Rūmai prisidėjo prie šių įvairių procesų, kurių įgyvendinimą jie ketina įdėmiai stebėti. Be to, Audito Rūmai įvertino, kaip Komisija įgyvendina savo 2006 metų pradžioje priimtą veiksmų planą kuriant integruotą kontrolės sistemą ir priėjo išvados, kad šio plano poveikis taps akivaizdus ko gero tik per vidutinį ar ilgalaikį laikotarpį.

| 0.9. | Kaip pažymėta 1 skyriuje, Audito Rūmai nustatė nuolatinę pažangą Komisijai vykdant 2005 metais pradėtą svarbią ir sudėtingą užduotį – įdiegti kaupimo principu grindžiamą apskaitą. Tačiau kai kurie trūkumai kartojasi, ypač informacijos apie išankstinį finansavimą ir neapmokėtas sąskaitas faktūras registravimo ir apdorojimo lygmenyje. |
| --- | --- |

0.9.

Kaip pažymėta 1 skyriuje, Audito Rūmai nustatė nuolatinę pažangą Komisijai vykdant 2005 metais pradėtą svarbią ir sudėtingą užduotį – įdiegti kaupimo principu grindžiamą apskaitą. Tačiau kai kurie trūkumai kartojasi, ypač informacijos apie išankstinį finansavimą ir neapmokėtas sąskaitas faktūras registravimo ir apdorojimo lygmenyje.

| 0.10. | Pastaruoju metu įvyko reikšmingų pokyčių – nuo šiol valstybės narės privalės teikti atliktų auditų ir gautų deklaracijų metines suvestines, kai kurios valstybės narės savo iniciatyva skelbia nacionalines deklaracijas, o kai kurios nacionalinės audito institucijos rengia audito ataskaitas apie ES lėšų valdymą. Nacionalinės deklaracijos paprastai naudojamos atsiskaityti nacionaliniams parlamentams. Jos gali būti svarbios Komisijai, kai ši vykdo bendrus biudžeto valdymo įgaliojimus ir ypač savo priežiūros prievolę. 2007 metų liepos mėn. Nuomonėje Nr. 6/2007 Audito Rūmai mano, kad tinkamai įgyvendinus visus šiuos elementus, ES lėšų valdymas ir kontrolė valstybėse narėse galėtų pagerėti. Nuomonėje taip pat išvardytos sąlygos, kuriomis šie elementai galėtų duoti pridėtinę vertę ir kuriomis Audito Rūmai galėtų juos panaudoti atsižvelgę į tarptautinių audito standartų reikalavimus. |
| --- | --- |

0.10.

Pastaruoju metu įvyko reikšmingų pokyčių – nuo šiol valstybės narės privalės teikti atliktų auditų ir gautų deklaracijų metines suvestines, kai kurios valstybės narės savo iniciatyva skelbia nacionalines deklaracijas, o kai kurios nacionalinės audito institucijos rengia audito ataskaitas apie ES lėšų valdymą. Nacionalinės deklaracijos paprastai naudojamos atsiskaityti nacionaliniams parlamentams. Jos gali būti svarbios Komisijai, kai ši vykdo bendrus biudžeto valdymo įgaliojimus ir ypač savo priežiūros prievolę. 2007 metų liepos mėn. Nuomonėje Nr. 6/2007 Audito Rūmai mano, kad tinkamai įgyvendinus visus šiuos elementus, ES lėšų valdymas ir kontrolė valstybėse narėse galėtų pagerėti. Nuomonėje taip pat išvardytos sąlygos, kuriomis šie elementai galėtų duoti pridėtinę vertę ir kuriomis Audito Rūmai galėtų juos panaudoti atsižvelgę į tarptautinių audito standartų reikalavimus.

1 SKYRIUS

Patikinimo pareiškimas ir patvirtinanti informacija

TURINYS

| I–XIV | Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktas Audito Rūmų patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

I–XIV

| VII–IX | Nuomonė apie finansinių ataskaitų patikimumą |
| --- | --- |

VII–IX

| X–XIV | Nuomonė apie operacijų teisėtumą ir tvarkingumą |
| --- | --- |

X–XIV

| 1.1–1.42 | Patikinimo pareiškimą patvirtinanti informacija |
| --- | --- |

1.1–1.42

| 1.1–1.5 | Įvadas |
| --- | --- |

1.1–1.5

| 1.6–1.37 | Finansinių ataskaitų patikimumas |
| --- | --- |

1.6–1.37

| 1.6–1.8 | Bendro pobūdžio informacija |
| --- | --- |

1.6–1.8

| 1.9 | Audito apimtis ir metodas |
| --- | --- |

1.9

| 1.10–1.21 | Perėjimo prie kaupimo principu vykdomos apskaitos stiprinimas |
| --- | --- |

1.10–1.21

| 1.22–1.36 | Konsoliduota finansinė atskaitomybė 2006 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

1.22–1.36

| 1.37 | Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos |
| --- | --- |

1.37

| 1.38–1.42 | Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas |
| --- | --- |

1.38–1.42

| 1.38–1.39 | Audito Rūmų metodas |
| --- | --- |

1.38–1.39

| 1.40–1.42 | 2006 finansinių metų audito rezultatai |
| --- | --- |

1.40–1.42

EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI PATEIKTAS AUDITO RŪMŲ PATIKINIMO PAREIŠKIMAS

I.

| I. | Laikydamiesi Sutarties 248 straipsnio nuostatų, Audito Rūmai išnagrinėjo:






  a) | 2006 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų „galutines Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“ (1), kurias sudaro „konsoliduota finansinė atskaitomybė“ (2) ir „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ (3); |
| --- | --- | --- |

Laikydamiesi Sutarties 248 straipsnio nuostatų, Audito Rūmai išnagrinėjo:

a)

2006 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų „galutines Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“ (1), kurias sudaro „konsoliduota finansinė atskaitomybė“ (2) ir „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ (3);

| b) | operacijų teisėtumą ir tvarkingumą atsižvelgiant į Europos Bendrijų teisinę sistemą. |
| --- | --- |

b)

operacijų teisėtumą ir tvarkingumą atsižvelgiant į Europos Bendrijų teisinę sistemą.

| II. | Pagal Sutarties 268–280 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė (4) yra atsakinga už „galutinių Europos Bendrijų metinių finansinių ataskaitų“ parengimą ir teisingą pateikimą bei operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:






  a) | Su „galutinėmis Europos Bendrijų metinėmis finansinėmis ataskaitomis“ susijusi vadovybės atsakomybė apima tinkamos vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinę atskaitomybę, kurioje nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų, tinkamų apskaitos politikų pasirinkimą ir taikymą, atsižvelgiant į Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (5), ir apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina „galutines Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“ po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgdamas į kitų institucijų (6) ir įstaigų (7) pateiktą informaciją, ir parengia su galutinėmis konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamą aiškinamąjį raštą, nurodydamas, inter alia, kad jis turi pakankamą patikinimą, jog šios finansinės ataskaitos tikrai ir teisingai atspindi Europos Bendrijų finansinę padėtį visais reikšmingais aspektais. |
| --- | --- | --- |

II.

Pagal Sutarties 268–280 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė (4) yra atsakinga už „galutinių Europos Bendrijų metinių finansinių ataskaitų“ parengimą ir teisingą pateikimą bei operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:

a)

Su „galutinėmis Europos Bendrijų metinėmis finansinėmis ataskaitomis“ susijusi vadovybės atsakomybė apima tinkamos vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinę atskaitomybę, kurioje nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų, tinkamų apskaitos politikų pasirinkimą ir taikymą, atsižvelgiant į Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (5), ir apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina „galutines Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“ po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgdamas į kitų institucijų (6) ir įstaigų (7) pateiktą informaciją, ir parengia su galutinėmis konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamą aiškinamąjį raštą, nurodydamas, inter alia, kad jis turi pakankamą patikinimą, jog šios finansinės ataskaitos tikrai ir teisingai atspindi Europos Bendrijų finansinę padėtį visais reikšmingais aspektais.

| b) | Tai, kaip vadovybė vykdo su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu susijusius įsipareigojimus priklauso nuo biudžeto vykdymo pobūdžio. Tiesioginio centralizuoto valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis atlieka Komisijos tarnybos. Pasidalijamojo valdymo atveju vykdymo užduotys yra patikimos valstybėms narėms, decentralizuoto valdymo – trečiosioms šalims, o netiesioginio centralizuoto valdymo – kitoms įstaigoms. Bendro valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotimis pasidalija Komisija ir tarptautinės organizacijos (Finansinio reglamento 53–57 straipsniai). Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma veiksminga ir efektyvi vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo, bei, prireikus, teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo pobūdžio, Komisija yra paskutinė institucija, kuri atsako už Europos Bendrijų finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą (Sutarties 274 straipsnis). |
| --- | --- |

b)

Tai, kaip vadovybė vykdo su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu susijusius įsipareigojimus priklauso nuo biudžeto vykdymo pobūdžio. Tiesioginio centralizuoto valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis atlieka Komisijos tarnybos. Pasidalijamojo valdymo atveju vykdymo užduotys yra patikimos valstybėms narėms, decentralizuoto valdymo – trečiosioms šalims, o netiesioginio centralizuoto valdymo – kitoms įstaigoms. Bendro valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotimis pasidalija Komisija ir tarptautinės organizacijos (Finansinio reglamento 53–57 straipsniai). Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma veiksminga ir efektyvi vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo, bei, prireikus, teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo pobūdžio, Komisija yra paskutinė institucija, kuri atsako už Europos Bendrijų finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą (Sutarties 274 straipsnis).

| III. | Audito Rūmai, atsižvelgiant į savo audito rezultatus, Europos Parlamentui ir Tarybai turi pateikti finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Išskyrus IV dalyje minėtą atvejį, Audito Rūmai auditą atliko remdamiesi IFAC ir INTOSAI tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais, pagal tai, kaip jie yra taikomi Europos bendrijos kontekste. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, jog „galutinėse Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose“ nėra reikšmingų netikslumų, o operacijos iš esmės yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai, atsižvelgiant į savo audito rezultatus, Europos Parlamentui ir Tarybai turi pateikti finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Išskyrus IV dalyje minėtą atvejį, Audito Rūmai auditą atliko remdamiesi IFAC ir INTOSAI tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais, pagal tai, kaip jie yra taikomi Europos bendrijos kontekste. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, jog „galutinėse Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose“ nėra reikšmingų netikslumų, o operacijos iš esmės yra teisėtos ir tvarkingos.

| IV. | Nagrinėjant pajamas Audito Rūmų audito darbo apimtis buvo ribota. Pirma, PVM ir BNP nuosavi ištekliai yra pagrįsti makroekonomine statistika, o ją sudarančių duomenų Audito Rūmai negali audituoti tiesiogiai. Antra, tradicinių nuosavų išteklių auditai negali apimti importo, kuriam nebuvo taikytos muitinės priežiūros procedūros. |
| --- | --- |

IV.

Nagrinėjant pajamas Audito Rūmų audito darbo apimtis buvo ribota. Pirma, PVM ir BNP nuosavi ištekliai yra pagrįsti makroekonomine statistika, o ją sudarančių duomenų Audito Rūmai negali audituoti tiesiogiai. Antra, tradicinių nuosavų išteklių auditai negali apimti importo, kuriam nebuvo taikytos muitinės priežiūros procedūros.

| V. | Atsižvelgiant į III dalyje aprašytą kontekstą, auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir informaciją galutinėse konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Auditorius procedūras pasirenka savo nuožiūra, be kita ko atlikdamas galutinių konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ir operacijų reikšmingo neatitikimo Europos Bendrijų teisinės sistemos reikalavimams, dėl sukčiavimo ar klaidų, rizikos įvertinimą. Atlikdamas šiuos rizikos įvertinimus, auditorius tikrina su galutinių konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir tinkamu jų pateikimu susijusią vidaus kontrolės sistemą bei įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas, skirtas užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, siekiant pagal atitinkamas aplinkybes nustatyti audito procedūras. Šiame kontekste audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos politikų tinkamumas ir atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras galutinių konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

V.

Atsižvelgiant į III dalyje aprašytą kontekstą, auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir informaciją galutinėse konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Auditorius procedūras pasirenka savo nuožiūra, be kita ko atlikdamas galutinių konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ir operacijų reikšmingo neatitikimo Europos Bendrijų teisinės sistemos reikalavimams, dėl sukčiavimo ar klaidų, rizikos įvertinimą. Atlikdamas šiuos rizikos įvertinimus, auditorius tikrina su galutinių konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir tinkamu jų pateikimu susijusią vidaus kontrolės sistemą bei įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas, skirtas užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, siekiant pagal atitinkamas aplinkybes nustatyti audito procedūras. Šiame kontekste audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos politikų tinkamumas ir atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras galutinių konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas.

| VI. | Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami, kad jie galėtų pateikti savo patikinimo pareiškimą. |
| --- | --- |

VI.

Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami, kad jie galėtų pateikti savo patikinimo pareiškimą.

Nuomonė apie finansinių ataskaitų patikimumą

VII.

| VII. | Audito Rūmų nuomone, išskyrus VIII dalyje nurodytas pastabas, atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtas apskaitos taisykles, „galutinėse Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose“ visais reikšmingais aspektais yra teisingai pateikti Bendrijų finansinė būklė 2006 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai. |
| --- | --- |

Audito Rūmų nuomone, išskyrus VIII dalyje nurodytas pastabas, atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtas apskaitos taisykles, „galutinėse Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose“ visais reikšmingais aspektais yra teisingai pateikti Bendrijų finansinė būklė 2006 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

| VIII. | Audito Rūmai nustatė klaidų, turinčių įtakos sumoms, apskaitos sistemoje įrašytoms kaip sąskaitos faktūros/išlaidų ataskaitos ir išankstinis finansavimas, nes mokėtinos sumos buvo maždaug 201 milijonu eurų, o bendra ilgalaikio ir trumpalaikio išankstinio finansavimo suma – maždaug 656 milijonais eurų didesnės. |
| --- | --- |

VIII.

Audito Rūmai nustatė klaidų, turinčių įtakos sumoms, apskaitos sistemoje įrašytoms kaip sąskaitos faktūros/išlaidų ataskaitos ir išankstinis finansavimas, nes mokėtinos sumos buvo maždaug 201 milijonu eurų, o bendra ilgalaikio ir trumpalaikio išankstinio finansavimo suma – maždaug 656 milijonais eurų didesnės.

| IX. | Neprieštaraujant VII dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai pažymi, kad iš dalies dėl sudėtingos finansų valdymo sistemos ir nepaisant atliktų patobulinimų, dėl kai kurių institucijų ir Komisijos generalinių direktoratų apskaitos sistemų trūkumų vis dar išlieka finansinės informacijos kokybės rizika (visų pirma, atskyrimo ir išmokų darbuotojams atveju). Dėl to reikėjo atlikti kai kuriuos pataisymus po negalutinių finansinių ataskaitų pateikimo. |
| --- | --- |

IX.

Neprieštaraujant VII dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai pažymi, kad iš dalies dėl sudėtingos finansų valdymo sistemos ir nepaisant atliktų patobulinimų, dėl kai kurių institucijų ir Komisijos generalinių direktoratų apskaitos sistemų trūkumų vis dar išlieka finansinės informacijos kokybės rizika (visų pirma, atskyrimo ir išmokų darbuotojams atveju). Dėl to reikėjo atlikti kai kuriuos pataisymus po negalutinių finansinių ataskaitų pateikimo.

Nuomonė apie operacijų teisėtumą ir tvarkingumą

X.

| X. | Audito Rūmų nuomone, pajamų, įsipareigojimų ir mokėjimų administracinių išlaidų, pasirengimo stojimui strategijos, išskyrus SAPARD programą, srityse ir mokėjimų, už kurių valdymą ir kontrolę yra tiesiogiai atsakingos Komisijos delegacijos, išorės veiksmų srityje reikšmingų klaidų nėra. Šiose srityse priežiūros ir kontrolės sistemos įdiegtos užtikrinant tinkamą rizikos valdymą. Be to, Audito Rūmams atlikus auditą bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) išlaidų srityje paaiškėjo, kad Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS), ją tinkamai taikant, yra veiksminga ribojant neteisėtų išlaidų riziką, visų pirma bendros išmokos sistemos atveju. |
| --- | --- |

Audito Rūmų nuomone, pajamų, įsipareigojimų ir mokėjimų administracinių išlaidų, pasirengimo stojimui strategijos, išskyrus SAPARD programą, srityse ir mokėjimų, už kurių valdymą ir kontrolę yra tiesiogiai atsakingos Komisijos delegacijos, išorės veiksmų srityje reikšmingų klaidų nėra. Šiose srityse priežiūros ir kontrolės sistemos įdiegtos užtikrinant tinkamą rizikos valdymą. Be to, Audito Rūmams atlikus auditą bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) išlaidų srityje paaiškėjo, kad Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS), ją tinkamai taikant, yra veiksminga ribojant neteisėtų išlaidų riziką, visų pirma bendros išmokos sistemos atveju.

| XI. | Neprieštaraujant X dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai pabrėžia, kad pasirengimo stojimui strategijos srityje vis dar išlieka reikšminga rizika neseniai į ES įstojusių valstybių ir šalių kandidačių įgyvendinančių organizacijų lygmenyje, įgyvendinant visas programas ir instrumentus. |
| --- | --- |

XI.

Neprieštaraujant X dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai pabrėžia, kad pasirengimo stojimui strategijos srityje vis dar išlieka reikšminga rizika neseniai į ES įstojusių valstybių ir šalių kandidačių įgyvendinančių organizacijų lygmenyje, įgyvendinant visas programas ir instrumentus.

| XII. | Audito Rūmai mano, kad kitose išlaidų srityse klaidų poveikis mokėjimams, nors ir skirtingų lygmenų, yra reikšmingas, o Komisija, valstybės narės ir kitos šalys naudos gavėjos turi dėti dar didesnes pastangas įdiegiant tinkamas priežiūros ir kontrolės sistemas, siekiant geriau valdyti susijusią riziką. Šios sritys yra bendroji žemės ūkio politika, struktūrinės priemonės, vidaus politikos ir išorės veiksmai.






  a) | BŽŪP išlaidų srityje Audito Rūmai nustatė žymų visų klaidų poveikio operacijoms sumažėjimą. Tačiau jis vis dar išlieka šiek tiek aukščiau reikšmingumo ribos. Su BŽŪP dotacijomis susijusios ir į IAKS neįtrauktos tvirtinimo sistemos ir patikros atlikus mokėjimus nesuteikia pakankamo patikinimo dėl Bendrijos teisės aktų laikymosi. Be to, paraiškas dėl ES paramos vietoje ne visuomet tikrina už mokėjimo agentūrų sąskaitų sertifikavimą atsakingos nepriklausomos institucijos. |
| --- | --- | --- |

XII.

Audito Rūmai mano, kad kitose išlaidų srityse klaidų poveikis mokėjimams, nors ir skirtingų lygmenų, yra reikšmingas, o Komisija, valstybės narės ir kitos šalys naudos gavėjos turi dėti dar didesnes pastangas įdiegiant tinkamas priežiūros ir kontrolės sistemas, siekiant geriau valdyti susijusią riziką. Šios sritys yra bendroji žemės ūkio politika, struktūrinės priemonės, vidaus politikos ir išorės veiksmai.

a)

BŽŪP išlaidų srityje Audito Rūmai nustatė žymų visų klaidų poveikio operacijoms sumažėjimą. Tačiau jis vis dar išlieka šiek tiek aukščiau reikšmingumo ribos. Su BŽŪP dotacijomis susijusios ir į IAKS neįtrauktos tvirtinimo sistemos ir patikros atlikus mokėjimus nesuteikia pakankamo patikinimo dėl Bendrijos teisės aktų laikymosi. Be to, paraiškas dėl ES paramos vietoje ne visuomet tikrina už mokėjimo agentūrų sąskaitų sertifikavimą atsakingos nepriklausomos institucijos.

| b) | Struktūrinių priemonių srityje Audito Rūmai nustatė, kad kontrolės sistemos valstybėse narėse paprastai yra neveiksmingos ar riboto veiksmingumo, ir kad Komisija, siekdama sumažinti riziką, kad kontrolės sistemos valstybėse narėse neužkirs kelio per didelėms finansuoti ar netinkamoms išlaidoms, vykdo tik riboto veiksmingumo priežiūrą. Todėl su struktūrinėmis politikomis susijusių projektų išlaidų kompensavimą veikia reikšmingos klaidos. |
| --- | --- |

b)

Struktūrinių priemonių srityje Audito Rūmai nustatė, kad kontrolės sistemos valstybėse narėse paprastai yra neveiksmingos ar riboto veiksmingumo, ir kad Komisija, siekdama sumažinti riziką, kad kontrolės sistemos valstybėse narėse neužkirs kelio per didelėms finansuoti ar netinkamoms išlaidoms, vykdo tik riboto veiksmingumo priežiūrą. Todėl su struktūrinėmis politikomis susijusių projektų išlaidų kompensavimą veikia reikšmingos klaidos.

| c) | Atlikus auditą vidaus politikų srityje Audito Rūmai nustatė, kad priežiūros ir kontrolės sistemos nepakankamai sumažina būdingą per didelių išlaidų kompensavimo riziką, todėl yra daug klaidų mokėjimuose naudos gavėjams. |
| --- | --- |

c)

Atlikus auditą vidaus politikų srityje Audito Rūmai nustatė, kad priežiūros ir kontrolės sistemos nepakankamai sumažina būdingą per didelių išlaidų kompensavimo riziką, todėl yra daug klaidų mokėjimuose naudos gavėjams.

| d) | Išorės veiksmų srityje, nepaisant Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų patobulinimo, daug klaidų nustatyta įgyvendinančių organizacijų lygmenyje dėl neištaisytų trūkumų sistemose, skirtose šiame lygmenyje užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

d)

Išorės veiksmų srityje, nepaisant Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų patobulinimo, daug klaidų nustatyta įgyvendinančių organizacijų lygmenyje dėl neištaisytų trūkumų sistemose, skirtose šiame lygmenyje užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

| XIII. | Audito Rūmai pabrėžia, kad jų auditas BŽŪP išlaidų, struktūrinių priemonių ir vidaus politikų srityse rodo, jog painūs ar neaiškūs finansavimo tinkamumo kriterijai, ar sudėtingi teisiniai reikalavimai turi didelės įtakos operacijų teisėtumui ir tvarkingumui. Pavyzdžiui, dėl dažnai sudėtingų finansavimo tinkamumo sąlygų kaimo plėtros agrarinės aplinkosaugos priemonėse yra daug daugiau klaidų nei su kaimo plėtra nesusijusioje BŽŪP išlaidų dalyje. |
| --- | --- |

XIII.

Audito Rūmai pabrėžia, kad jų auditas BŽŪP išlaidų, struktūrinių priemonių ir vidaus politikų srityse rodo, jog painūs ar neaiškūs finansavimo tinkamumo kriterijai, ar sudėtingi teisiniai reikalavimai turi didelės įtakos operacijų teisėtumui ir tvarkingumui. Pavyzdžiui, dėl dažnai sudėtingų finansavimo tinkamumo sąlygų kaimo plėtros agrarinės aplinkosaugos priemonėse yra daug daugiau klaidų nei su kaimo plėtra nesusijusioje BŽŪP išlaidų dalyje.

| XIV. | Audito Rūmai atkreipia dėmesį į Komisijos atliktus jos vidaus kontrolės patobulinimus ir į jų teigiamą poveikį priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo bei Komisijos generalinių direktorių deklaracijose pateiktų atitinkamų išlygų dėl patikinimo poveikio įvertinimui. Tačiau Audito Rūmai ir toliau šiuose įvertinimuose randa trūkumų, visų pirma, susijusių su jų poveikiu patikinimui dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. |
| --- | --- |

XIV.

Audito Rūmai atkreipia dėmesį į Komisijos atliktus jos vidaus kontrolės patobulinimus ir į jų teigiamą poveikį priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo bei Komisijos generalinių direktorių deklaracijose pateiktų atitinkamų išlygų dėl patikinimo poveikio įvertinimui. Tačiau Audito Rūmai ir toliau šiuose įvertinimuose randa trūkumų, visų pirma, susijusių su jų poveikiu patikinimui dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo.

2007 m. rugsėjo 27 d.

Hubert WEBER

Pirmininkas

| Europos Audito Rūmai |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Europos Audito Rūmai

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | KOMISIJOS ATSAKYMAI |
| --- | --- |
| PATIKINIMO PAREIŠKIMĄ PATVIRTINANTI INFORMACIJA |
| Įvadas |
| 1.1. | Pagal EB sutarties 248 straipsnio nuostatas Audito Rūmai Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia finansinių ataskaitų patikimumo ir operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (DAS). Be to, Sutartis įgalioja Audito Rūmus šį pareiškimą papildyti specialiaisiais kiekvienos svarbios Bendrijos veiklos srities vertinimais. |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

KOMISIJOS ATSAKYMAI

PATIKINIMO PAREIŠKIMĄ PATVIRTINANTI INFORMACIJA

Įvadas

1.1.

Pagal EB sutarties 248 straipsnio nuostatas Audito Rūmai Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia finansinių ataskaitų patikimumo ir operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (DAS). Be to, Sutartis įgalioja Audito Rūmus šį pareiškimą papildyti specialiaisiais kiekvienos svarbios Bendrijos veiklos srities vertinimais.

1.2.

| 1.2. | Darbo, tikrinant Europos Bendrijų finansinių ataskaitų patikimumą, tikslas – gauti pakankamą patikinimą, kad pajamos, išlaidos, turtas ir įsipareigojimai buvo tinkamai įrašyti, o metinės finansinės ataskaitos visais savo pagrindiniais aspektais patikimai atspindi finansinę būklę 2006 m. gruodžio 31 d. bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų rezultatus ir pinigų srautus (žr. 1.6–1.37 dalis). |
| --- | --- |

Darbo, tikrinant Europos Bendrijų finansinių ataskaitų patikimumą, tikslas – gauti pakankamą patikinimą, kad pajamos, išlaidos, turtas ir įsipareigojimai buvo tinkamai įrašyti, o metinės finansinės ataskaitos visais savo pagrindiniais aspektais patikimai atspindi finansinę būklę 2006 m. gruodžio 31 d. bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų rezultatus ir pinigų srautus (žr. 1.6–1.37 dalis).

1.3.

| 1.3. | Darbo, tikrinant operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, tikslas – sukaupti pakankamai tiesioginių ar netiesioginių įrodymų, skirtų pateikti nuomonę, kad operacijos neprieštarauja taikomiems teisės aktams ar sutarčių nuostatoms, ir yra teisingai apskaičiuotos (kai dėl horizontaliųjų klausimų, žr. šio skyriaus 1.38–1.42 dalis, o išsamesnės informacijos rasite 2 ir 4–10 skyriuose). |
| --- | --- |

Darbo, tikrinant operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, tikslas – sukaupti pakankamai tiesioginių ar netiesioginių įrodymų, skirtų pateikti nuomonę, kad operacijos neprieštarauja taikomiems teisės aktams ar sutarčių nuostatoms, ir yra teisingai apskaičiuotos (kai dėl horizontaliųjų klausimų, žr. šio skyriaus 1.38–1.42 dalis, o išsamesnės informacijos rasite 2 ir 4–10 skyriuose).

1.4.

| 1.4. | Audito Rūmai dar kartą atkreipė ypatingą dėmesį į Komisijos pastangas sustiprinti savo vidaus kontrolės sistemą ir toliau tęsti veiksmų planus, patvirtintus atsižvelgiant į integruotos vidaus kontrolės sistemos gaires arba pridedamus prie 2006 finansinių metų ir ankstesnių metų metinių veiklos ataskaitų ir jų suvestinės ataskaitos (žr. 2 skyrių). |
| --- | --- |

Audito Rūmai dar kartą atkreipė ypatingą dėmesį į Komisijos pastangas sustiprinti savo vidaus kontrolės sistemą ir toliau tęsti veiksmų planus, patvirtintus atsižvelgiant į integruotos vidaus kontrolės sistemos gaires arba pridedamus prie 2006 finansinių metų ir ankstesnių metų metinių veiklos ataskaitų ir jų suvestinės ataskaitos (žr. 2 skyrių).

1.5.

| 1.5. | Kadangi kelerius metus iš eilės Komisija neteikė rengiamų rodiklių (8), Audito Rūmai taip pat pateikia tam tikrus rodiklius, padedančius tiek bendrai, tiek kiekvienoje pajamų ir išlaidų srityje sekti vidaus kontrolės priemonių tobulinimo pažangą (žr. šio skyriaus bei 2 ir 4–10 skyrių priedus). |
| --- | --- |

Kadangi kelerius metus iš eilės Komisija neteikė rengiamų rodiklių (8), Audito Rūmai taip pat pateikia tam tikrus rodiklius, padedančius tiek bendrai, tiek kiekvienoje pajamų ir išlaidų srityje sekti vidaus kontrolės priemonių tobulinimo pažangą (žr. šio skyriaus bei 2 ir 4–10 skyrių priedus).

8

| 1.5. | 2006 m. Komisija ne tik vertino vidaus kontrolės standartų laikymąsi, bet pirmą kartą paragino į 2006 m. metines veiklos ataskaitas įtraukti skyrių, skirtą pagrindiniams rodikliams, kuriais remiantis gaunamas pakankamas patikinimas (2.4 skyrius); struktūrinių fondų atveju šie rodikliai apima ne tik valstybių narių sistemų vertinimus, bet ir informaciją apie išteklius, kuriuos Komisija panaudoja siekdama gauti operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimą, šių veiksmų našumą, rezultatus ir poveikį. |
| --- | --- |

1.5.

2006 m. Komisija ne tik vertino vidaus kontrolės standartų laikymąsi, bet pirmą kartą paragino į 2006 m. metines veiklos ataskaitas įtraukti skyrių, skirtą pagrindiniams rodikliams, kuriais remiantis gaunamas pakankamas patikinimas (2.4 skyrius); struktūrinių fondų atveju šie rodikliai apima ne tik valstybių narių sistemų vertinimus, bet ir informaciją apie išteklius, kuriuos Komisija panaudoja siekdama gauti operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimą, šių veiksmų našumą, rezultatus ir poveikį.

2006 m. trys ketvirtadaliai generalinių direktoratų, įskaitant daugiausia lėšų išleidžiančius departamentus, pateikė teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius.

Nuo 2007 m. rengiant metines veiklos ataskaitas bus privaloma taikyti rodiklius.

Finansinių ataskaitų patikimumas

Bendro pobūdžio informacija

| 1.6. | Audito Rūmų pastabos yra skirtos 2006 finansinių metų galutinėms metinėms finansinėms ataskaitoms, kurias rengia Komisijos apskaitos pareigūnas ir patvirtina Komisija pagal 2002 m. birželio 25 d. Finansinio reglamento 129 straipsnio nuostatas ir kurios iki 2007 m. liepos 31 d. buvo nusiųstos Audito Rūmams. Finansines ataskaitas sudaro konsoliduota finansinė atskaitomybė, visų pirma apimanti balansą, kuriame pateikiamas turtas ir įsipareigojimai finansinių metų pabaigoje, ir konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos, apimančios finansinių metų pajamas ir išlaidas. |
| --- | --- |

1.6.

Audito Rūmų pastabos yra skirtos 2006 finansinių metų galutinėms metinėms finansinėms ataskaitoms, kurias rengia Komisijos apskaitos pareigūnas ir patvirtina Komisija pagal 2002 m. birželio 25 d. Finansinio reglamento 129 straipsnio nuostatas ir kurios iki 2007 m. liepos 31 d. buvo nusiųstos Audito Rūmams. Finansines ataskaitas sudaro konsoliduota finansinė atskaitomybė, visų pirma apimanti balansą, kuriame pateikiamas turtas ir įsipareigojimai finansinių metų pabaigoje, ir konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos, apimančios finansinių metų pajamas ir išlaidas.

1.7.

| 1.7. | 2006 finansinių metų metinės finansinės ataskaitos buvo antrą kartą parengtos pagal kaupimo principu vykdomos apskaitos taisykles, kurias Europos Bendrijos pradėjo taikyti 2005 m. atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas (visų pirma, 123–138 straipsnius) (9). Palyginti su 2005 finansinių metų metinėmis finansinėmis ataskaitomis, pagrindiniai pokyčiai yra šie: |
| --- | --- |

2006 finansinių metų metinės finansinės ataskaitos buvo antrą kartą parengtos pagal kaupimo principu vykdomos apskaitos taisykles, kurias Europos Bendrijos pradėjo taikyti 2005 m. atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas (visų pirma, 123–138 straipsnius) (9). Palyginti su 2005 finansinių metų metinėmis finansinėmis ataskaitomis, pagrindiniai pokyčiai yra šie:

9

| — | buvo konsoliduotos 24 agentūrų finansinės ataskaitos, palyginus su šešiolika 2005 m., |
| --- | --- |

—

buvo konsoliduotos 24 agentūrų finansinės ataskaitos, palyginus su šešiolika 2005 m.,

| — | pateikiama išsamesnė informacija apie įvairias Komisijos išlaidų susigrąžinimo formas, |
| --- | --- |

—

pateikiama išsamesnė informacija apie įvairias Komisijos išlaidų susigrąžinimo formas,

| — | kiekvienos institucijos ar įstaigos, kurios finansinės ataskaitos buvo konsoliduotos galutinėse konsoliduotose finansinėse ataskaitose, apskaitos pareigūnas pasirašė savo finansines ataskaitas, o Komisijos apskaitos pareigūnas pareiškė gavęs pakankamą patikinimą, kad konsoliduotose finansinėse ataskaitose visais reikšmingais aspektais Europos Bendrijų finansinė padėtis atspindėta tikrai ir teisingai. |
| --- | --- |

—

kiekvienos institucijos ar įstaigos, kurios finansinės ataskaitos buvo konsoliduotos galutinėse konsoliduotose finansinėse ataskaitose, apskaitos pareigūnas pasirašė savo finansines ataskaitas, o Komisijos apskaitos pareigūnas pareiškė gavęs pakankamą patikinimą, kad konsoliduotose finansinėse ataskaitose visais reikšmingais aspektais Europos Bendrijų finansinė padėtis atspindėta tikrai ir teisingai.

1.8.

| 1.8. | Audito Rūmų prašymu Komisijos apskaitos pareigūnas jiems pateikė raštą su vadovybės pareiškimais, kuriame patvirtinama, kad, su tam tikromis išlygomis, galutinės finansinės ataskaitos yra išsamios ir patikimos (žr. 1.30 ir 2.23–2.25 dalis). |
| --- | --- |

Audito Rūmų prašymu Komisijos apskaitos pareigūnas jiems pateikė raštą su vadovybės pareiškimais, kuriame patvirtinama, kad, su tam tikromis išlygomis, galutinės finansinės ataskaitos yra išsamios ir patikimos (žr. 1.30 ir 2.23–2.25 dalis).

Audito apimtis ir metodas

| 1.9. | Audito Rūmai tęsė Bendrijų apskaitos sistemos modernizavimo auditą (10). Šio audito trečiajame etape (11) Audito Rūmai susitelkė ties: |
| --- | --- |

1.9.

Audito Rūmai tęsė Bendrijų apskaitos sistemos modernizavimo auditą (10). Šio audito trečiajame etape (11) Audito Rūmai susitelkė ties:

10

11

| — | vertinimu, ar Komisijos taikytos priemonės, skirtos ištaisyti naujos finansinės informacijos pateikimo sistemos ir kai kurių generalinių direktoratų apskaitos sistemų trūkumus (12), prisideda prie pakankamo patikinimo dėl finansinių ataskaitų tikrumo ir teisingumo suteikimo (žr. 1.13–1.21 dalis), |
| --- | --- |

—

vertinimu, ar Komisijos taikytos priemonės, skirtos ištaisyti naujos finansinės informacijos pateikimo sistemos ir kai kurių generalinių direktoratų apskaitos sistemų trūkumus (12), prisideda prie pakankamo patikinimo dėl finansinių ataskaitų tikrumo ir teisingumo suteikimo (žr. 1.13–1.21 dalis),

12

| — | 2006 finansinių metų finansinių ataskaitų patikimumo tikrinimu, atsižvelgiant į pirmą kartą 2005 finansinių metų finansinėse ataskaitose nurodytus aspektus, kuriems buvo pateiktos išlygos (13) (išankstinis finansavimas ir susijusios garantijos, sąskaitos faktūros/išlaidų ataskaitos ir atskyrimas) (žr. 1.22–1.37 dalis). |
| --- | --- |

—

2006 finansinių metų finansinių ataskaitų patikimumo tikrinimu, atsižvelgiant į pirmą kartą 2005 finansinių metų finansinėse ataskaitose nurodytus aspektus, kuriems buvo pateiktos išlygos (13) (išankstinis finansavimas ir susijusios garantijos, sąskaitos faktūros/išlaidų ataskaitos ir atskyrimas) (žr. 1.22–1.37 dalis).

13

| 1.9. | 2007 m. birželio 21 d. Komisija paskelbė 2007 m. kovo 31 d. apskaitos sistemos modernizavimo pažangos ataskaitą (COM(2007) 343 galutinis), kurioje, inter alia, teigiama, kad projektas buvo įgyvendinamas iš esmės laikantis 2006–2007 m. projekto plano, ir kurioje pateiktas atnaujintas ir iki 2008 m. pratęstas IT sistemų tobulinimo planas. Padaryta pažanga gerinant apskaitos kontrolės aplinką ir apskaitos duomenų kokybę visuose generaliniuose direktoratuose. Didelė pažanga padaryta plėtojant ABAC IT sistemą. Per metus dvi institucijos ir šešios agentūros taip pat perėjo prie ABAC sistemos. Pasirengta perkelti Europos plėtros fondų (EPF) sąskaitas į ABAC, o Komisijos tarnybos deda pastangas, kad galėtų realiai naudotis šia sistema 2008 m. |
| --- | --- |

1.9.

2007 m. birželio 21 d. Komisija paskelbė 2007 m. kovo 31 d. apskaitos sistemos modernizavimo pažangos ataskaitą (COM(2007) 343 galutinis), kurioje, inter alia, teigiama, kad projektas buvo įgyvendinamas iš esmės laikantis 2006–2007 m. projekto plano, ir kurioje pateiktas atnaujintas ir iki 2008 m. pratęstas IT sistemų tobulinimo planas. Padaryta pažanga gerinant apskaitos kontrolės aplinką ir apskaitos duomenų kokybę visuose generaliniuose direktoratuose. Didelė pažanga padaryta plėtojant ABAC IT sistemą. Per metus dvi institucijos ir šešios agentūros taip pat perėjo prie ABAC sistemos. Pasirengta perkelti Europos plėtros fondų (EPF) sąskaitas į ABAC, o Komisijos tarnybos deda pastangas, kad galėtų realiai naudotis šia sistema 2008 m.

inter alia

Perėjimo prie kaupimo principu vykdomos apskaitos stiprinimas

Bendro pobūdžio rezultatai

| 1.10. | Siekiant sustiprinti perėjimą prie kaupimo principu vykdomos apskaitos, Komisijos apskaitos pareigūnas patvirtino keletą priemonių, visų pirma, kas mėnesį atliekamas patikras, kad būtų galima nustatyti trūkumus išankstinio finansavimo apskaitoje. |
| --- | --- |

1.10.

Siekiant sustiprinti perėjimą prie kaupimo principu vykdomos apskaitos, Komisijos apskaitos pareigūnas patvirtino keletą priemonių, visų pirma, kas mėnesį atliekamas patikras, kad būtų galima nustatyti trūkumus išankstinio finansavimo apskaitoje.

| 1.10. | Šios priemonės bus nuolat tobulinamos toliau vykdant projektus, kuriais siekiama gerinti apskaitos informacijos kokybę. |
| --- | --- |

1.10.

Šios priemonės bus nuolat tobulinamos toliau vykdant projektus, kuriais siekiama gerinti apskaitos informacijos kokybę.

| 1.11. | Šios priemonės padėjo sustiprinti finansinės informacijos pateikimo sistemą ir apskaitos sistemas. Tačiau tam tikrų trūkumų vis dar yra, todėl gali būti neužtikrinta apskaitos duomenų kokybė (žr. 1.13–1.21 dalis).
  1.1 lentelėje
  nurodyti tolesni veiksmai dėl Audito Rūmų išlygų dėl finansinių ataskaitų patikimumo, kurias jie pateikė 2005 finansinių metų patikinimo pareiškime, bei kiti Audito Rūmų iškelti klausimai, kurie buvo išspręsti arba kuriuos vis dar reikia spręsti atsižvelgiant į priemones, kurių ėmėsi Komisija, siekdama sustiprinti perėjimą prie kaupimo principu vykdomos apskaitos. |
| --- | --- |

1.11.

Šios priemonės padėjo sustiprinti finansinės informacijos pateikimo sistemą ir apskaitos sistemas. Tačiau tam tikrų trūkumų vis dar yra, todėl gali būti neužtikrinta apskaitos duomenų kokybė (žr. 1.13–1.21 dalis).
  1.1 lentelėje
  nurodyti tolesni veiksmai dėl Audito Rūmų išlygų dėl finansinių ataskaitų patikimumo, kurias jie pateikė 2005 finansinių metų patikinimo pareiškime, bei kiti Audito Rūmų iškelti klausimai, kurie buvo išspręsti arba kuriuos vis dar reikia spręsti atsižvelgiant į priemones, kurių ėmėsi Komisija, siekdama sustiprinti perėjimą prie kaupimo principu vykdomos apskaitos.

1.1 lentelėje

| 1.11. | Komisija toliau tobulina savo apskaitos struktūrą ir sistemas. Jos nuomone, į likusią riziką tinkamai atsižvelgta, ji neturi reikšmingo poveikio 2006 m. finansinių ataskaitų patikimumui. |
| --- | --- |

1.11.

Komisija toliau tobulina savo apskaitos struktūrą ir sistemas. Jos nuomone, į likusią riziką tinkamai atsižvelgta, ji neturi reikšmingo poveikio 2006 m. finansinių ataskaitų patikimumui.

Žr. pastabas dėl 1.15–1.21 dalių, taip pat dėl 1.28, 1.31, 1.33 ir 1.37 dalių.

1.1 lentelė – Tolesni veiksmai dėl išlygų, pateiktų Audito Rūmų 2005 finansinių metų patikinimo pareiškime dėl finansinių ataskaitų patikimumo ir kelios kitos 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje pateiktos pastabos

| 2005 finansinių metų patikinimo pareiškime pateiktos išlygos | Atsakymai 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje | Raida | Komisijos pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| Dėl sudėtingo proceso nebuvo nuosekliai taikoma esama finansinės informacijos pateikimo sistema, visų pirma atskyrimo atveju, | Baigiant 2006 finansinius metus atskyrimas, išsamesni testai ir kontrolės priemonės buvo atlikti remiantis kaupimo principu vykdomos apskaitos pirmųjų metų patirtimi. Be to, Komisija sustiprins savo kontrolę, taikydama atskyrimo metodiką. | Kad būtų sustiprintos atskyrimo procedūros, Komisijos apskaitos pareigūno tarnybos generaliniams direktoratams pateikė ataskaitas ir procedūrą, kurią taikydami jie gali atlikti atskyrimo ex post testus. Tačiau šį testavimą atliko ne visi generaliniai direktoratai. Be to, ir vėl buvo nustatyti keli su atskyrimo procedūromis susiję trūkumai, turėję neigiamą poveikį negalutinėms ataskaitoms. Tačiau vėliau atlikus pataisymus, tai nebeturėjo įtakos galutinėms ataskaitoms. | Žr. pastabą dėl 1.18 dalies. |
| o apskaitos sistemos kai kuriuose Komisijos generaliniuose direktoratuose neužtikrino finansinės informacijos kokybės. | Vietinių sistemų tvirtinimas yra gana nauja praktika. Kadangi situacija nuolat keičiasi, apskaitos tarnybų tvirtinimo grupė turi sekti šią raidą. Todėl nuo 2006 m. birželio mėn. ji taip pat nustatė pokyčių vietinėse sistemose tvirtinimo procedūrą. Apskaitos tarnybos įsipareigoja užtikrinti tolesnes priemones, susijusias su 2005 finansinių metų tvirtinimo ataskaitose paminėtomis rimčiau nagrinėtinomis problemomis ir klausimais. | Kelių vietinių sistemų atveju apskaitos pareigūno tvirtinimas buvo sąlyginis arba atidėtas. Audito Rūmams atlikus auditą pasitvirtino, kad Komisijos apskaitos pareigūno sprendimai buvo tinkamai pagrįsti: neišspręsti klausimai ir temos buvo svarbūs. Audito Rūmai mano, kad atsižvelgdamas į šias išliekančias problemas, Biudžeto generalinis direktorius turėjo pateikti specialią su jomis susijusią išlygą. | Žr. pastabą dėl 1.17 dalies.


  Atsižvelgiant į padarytą pažangą 2006 m. metinėje veiklos ataskaitoje išlyga nebuvo būtina. |
| Buvo nustatytos klaidos į apskaitos sistemą įrašytose išankstinio finansavimo ir sąskaitų faktūrų/išlaidų ataskaitų sumose pradžios ir pabaigos balansuose, dėl to pradžios balanse grynojo turto suma buvo didesnė maždaug 132 milijonais eurų, o pabaigos balanso suma – maždaug 314 milijonų eurų. | Komisija išnagrinės klaidų turinčias operacijas. | Atitinkamuose balanso straipsniuose nustatyta daug dažnai pasitaikančių ir finansinį poveikį turinčių klaidų, susijusių su išankstiniu finansavimu ir sąskaitomis faktūromis/išlaidų ataskaitomis. Tačiau visame balanse jų nebuvo daug. | Žr. pastabas dėl 1.28 ir 1.31 dalių. |
| Atlikus auditą pasitvirtino Švietimo ir kultūros generalinio direktoriaus bendra išlyga, susijusi su nepakankamu patikinimu dėl jo direktorato bendrą sumą sudarančios dalies konsoliduotame pradžios ir pabaigos balanse teisingumo. | Kadangi vietinėje apskaitos sistemoje nenuosekliai atsižvelgiama į kaupimo principu vykdomos apskaitos reikalavimus, skiriasi pradžios ir pabaigos balansai. Vietinė sistema yra keičiama, tai užtikrins tinkamą operacijų įrašymą ateityje. Senos klaidos yra taisomos ir šis procesas turėtų būti baigtas 2006 finansinių metų pabaigoje. | Audito Rūmų audito metu nustatyta, kad dėl taikytų priemonių pagerėjo apskaitos duomenų kokybė. Tačiau kai kurie trūkumai vis dar išlieka (visų pirma, nepakankamas dokumentų rengimas). | Žr. pastabas dėl 1.19–1.21 dalių. |
| Kai kurios kitos su 2005 finansinių metų metine ataskaita susijusios pastabos | Atsakymai 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje | Pokyčiai | |
| Komisijos apskaitos pareigūnas iki galo nesilaikė apskaitos taisyklių Nr. 1, 2 ir 12 dėl konsolidavimo apimties, naujos balanso struktūros ir pateikimo bei peržiūrėto Bendrijų pensijų įsipareigojimų traktavimo aspektais. Kadangi nuo apskaitos taisyklių priėmimo šių problemų supratimas keitėsi, turėtų būti atlikti būtini pataisymai. | Bus pritaikytos apskaitos taisyklės Nr. 1, 2 ir 12. | Šių apskaitos taisyklių pakeitimai buvo Komisijos apskaitos pareigūno patvirtinti 2006 m. spalio mėn. | |
| Turėtų būti išsamiau apibūdintas iš valstybių narių turimomis pareikalauti sumomis padengiamų įsipareigojimų skirtingas pobūdis, visų pirma šių sumų trumpalaikis ir ilgalaikis pobūdis. | Skirtingas pobūdis yra nurodytas su balansu pateikiamame aiškinamajame rašte. | Audito Rūmai iki šiol mano, kad turėtų būti išsamiau apibūdintas iš valstybių narių turimomis pareikalauti sumomis padengiamų įsipareigojimų skirtingas pobūdis, visų pirma jų mokėjimo metais. | Žr. pastabą dėl 1.33 dalies. |
| Nors su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamuose aiškinamuosiuose raštuose yra daugiau informacijos apie galimus pataisymus, juose nėra nustatoma išlaidų suma, kuriai gali būti taikomos tikrinimo ir sąskaitų patvirtinimo procedūros. | Pataisymai, dėl kurių bus nuspręsta vėlesniuose sprendimuose dėl atitikties (EŽŪOGF Garantijų skyrius), Komisijos finansinėse ataskaitose yra įrašyti kaip neapibrėžtas turtas. | Palyginus su 2005 finansiniais metais, su metinėmis finansinėmis ataskaitomis pateikiamuose aiškinamuosiuose raštuose yra daugiau informacijos apie tai, kad operacijos tikriausiai bus vėliau pataisytos. Tačiau kaip ir anksčiau nėra nustatytos išlaidų sumos (ir sritys), kurioms gali būti taikomos tikrinimo ir sąskaitų patvirtinimo procedūros. | Žr. pastabą dėl 1.34 dalies. |

2005 finansinių metų patikinimo pareiškime pateiktos išlygos

Atsakymai 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje

Raida

Komisijos pastabos

Dėl sudėtingo proceso nebuvo nuosekliai taikoma esama finansinės informacijos pateikimo sistema, visų pirma atskyrimo atveju,

Baigiant 2006 finansinius metus atskyrimas, išsamesni testai ir kontrolės priemonės buvo atlikti remiantis kaupimo principu vykdomos apskaitos pirmųjų metų patirtimi. Be to, Komisija sustiprins savo kontrolę, taikydama atskyrimo metodiką.

Kad būtų sustiprintos atskyrimo procedūros, Komisijos apskaitos pareigūno tarnybos generaliniams direktoratams pateikė ataskaitas ir procedūrą, kurią taikydami jie gali atlikti atskyrimo ex post testus. Tačiau šį testavimą atliko ne visi generaliniai direktoratai. Be to, ir vėl buvo nustatyti keli su atskyrimo procedūromis susiję trūkumai, turėję neigiamą poveikį negalutinėms ataskaitoms. Tačiau vėliau atlikus pataisymus, tai nebeturėjo įtakos galutinėms ataskaitoms.

ex post

Žr. pastabą dėl 1.18 dalies.

Žr. pastabą dėl 1.18 dalies.

o apskaitos sistemos kai kuriuose Komisijos generaliniuose direktoratuose neužtikrino finansinės informacijos kokybės.

Vietinių sistemų tvirtinimas yra gana nauja praktika. Kadangi situacija nuolat keičiasi, apskaitos tarnybų tvirtinimo grupė turi sekti šią raidą. Todėl nuo 2006 m. birželio mėn. ji taip pat nustatė pokyčių vietinėse sistemose tvirtinimo procedūrą. Apskaitos tarnybos įsipareigoja užtikrinti tolesnes priemones, susijusias su 2005 finansinių metų tvirtinimo ataskaitose paminėtomis rimčiau nagrinėtinomis problemomis ir klausimais.

Kelių vietinių sistemų atveju apskaitos pareigūno tvirtinimas buvo sąlyginis arba atidėtas. Audito Rūmams atlikus auditą pasitvirtino, kad Komisijos apskaitos pareigūno sprendimai buvo tinkamai pagrįsti: neišspręsti klausimai ir temos buvo svarbūs. Audito Rūmai mano, kad atsižvelgdamas į šias išliekančias problemas, Biudžeto generalinis direktorius turėjo pateikti specialią su jomis susijusią išlygą.

Žr. pastabą dėl 1.17 dalies.

Žr. pastabą dėl 1.17 dalies.

Atsižvelgiant į padarytą pažangą 2006 m. metinėje veiklos ataskaitoje išlyga nebuvo būtina.

Atsižvelgiant į padarytą pažangą 2006 m. metinėje veiklos ataskaitoje išlyga nebuvo būtina.

Buvo nustatytos klaidos į apskaitos sistemą įrašytose išankstinio finansavimo ir sąskaitų faktūrų/išlaidų ataskaitų sumose pradžios ir pabaigos balansuose, dėl to pradžios balanse grynojo turto suma buvo didesnė maždaug 132 milijonais eurų, o pabaigos balanso suma – maždaug 314 milijonų eurų.

Komisija išnagrinės klaidų turinčias operacijas.

Atitinkamuose balanso straipsniuose nustatyta daug dažnai pasitaikančių ir finansinį poveikį turinčių klaidų, susijusių su išankstiniu finansavimu ir sąskaitomis faktūromis/išlaidų ataskaitomis. Tačiau visame balanse jų nebuvo daug.

Žr. pastabas dėl 1.28 ir 1.31 dalių.

Žr. pastabas dėl 1.28 ir 1.31 dalių.

Atlikus auditą pasitvirtino Švietimo ir kultūros generalinio direktoriaus bendra išlyga, susijusi su nepakankamu patikinimu dėl jo direktorato bendrą sumą sudarančios dalies konsoliduotame pradžios ir pabaigos balanse teisingumo.

Kadangi vietinėje apskaitos sistemoje nenuosekliai atsižvelgiama į kaupimo principu vykdomos apskaitos reikalavimus, skiriasi pradžios ir pabaigos balansai. Vietinė sistema yra keičiama, tai užtikrins tinkamą operacijų įrašymą ateityje. Senos klaidos yra taisomos ir šis procesas turėtų būti baigtas 2006 finansinių metų pabaigoje.

Audito Rūmų audito metu nustatyta, kad dėl taikytų priemonių pagerėjo apskaitos duomenų kokybė. Tačiau kai kurie trūkumai vis dar išlieka (visų pirma, nepakankamas dokumentų rengimas).

Žr. pastabas dėl 1.19–1.21 dalių.

Žr. pastabas dėl 1.19–1.21 dalių.

Kai kurios kitos su 2005 finansinių metų metine ataskaita susijusios pastabos

Atsakymai 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje

Pokyčiai

Komisijos apskaitos pareigūnas iki galo nesilaikė apskaitos taisyklių Nr. 1, 2 ir 12 dėl konsolidavimo apimties, naujos balanso struktūros ir pateikimo bei peržiūrėto Bendrijų pensijų įsipareigojimų traktavimo aspektais. Kadangi nuo apskaitos taisyklių priėmimo šių problemų supratimas keitėsi, turėtų būti atlikti būtini pataisymai.

Bus pritaikytos apskaitos taisyklės Nr. 1, 2 ir 12.

Šių apskaitos taisyklių pakeitimai buvo Komisijos apskaitos pareigūno patvirtinti 2006 m. spalio mėn.

Turėtų būti išsamiau apibūdintas iš valstybių narių turimomis pareikalauti sumomis padengiamų įsipareigojimų skirtingas pobūdis, visų pirma šių sumų trumpalaikis ir ilgalaikis pobūdis.

Skirtingas pobūdis yra nurodytas su balansu pateikiamame aiškinamajame rašte.

Audito Rūmai iki šiol mano, kad turėtų būti išsamiau apibūdintas iš valstybių narių turimomis pareikalauti sumomis padengiamų įsipareigojimų skirtingas pobūdis, visų pirma jų mokėjimo metais.

Žr. pastabą dėl 1.33 dalies.

Žr. pastabą dėl 1.33 dalies.

Nors su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamuose aiškinamuosiuose raštuose yra daugiau informacijos apie galimus pataisymus, juose nėra nustatoma išlaidų suma, kuriai gali būti taikomos tikrinimo ir sąskaitų patvirtinimo procedūros.

Pataisymai, dėl kurių bus nuspręsta vėlesniuose sprendimuose dėl atitikties (EŽŪOGF Garantijų skyrius), Komisijos finansinėse ataskaitose yra įrašyti kaip neapibrėžtas turtas.

Palyginus su 2005 finansiniais metais, su metinėmis finansinėmis ataskaitomis pateikiamuose aiškinamuosiuose raštuose yra daugiau informacijos apie tai, kad operacijos tikriausiai bus vėliau pataisytos. Tačiau kaip ir anksčiau nėra nustatytos išlaidų sumos (ir sritys), kurioms gali būti taikomos tikrinimo ir sąskaitų patvirtinimo procedūros.

Žr. pastabą dėl 1.34 dalies.

Žr. pastabą dėl 1.34 dalies.

Apskaitos taisyklių pakeitimas

| 1.12. | Atsižvelgiant į Audito Rūmų atlikto 2005 finansinių metų finansinių ataskaitų audito rezultatus, Komisijos apskaitos pareigūnas, pasitaręs su apskaitos taisyklių patariamuoju komitetu, pakeitė apskaitos taisyklių Nr. 1, 2 ir 12 nuostatas, susijusias su konsolidavimo apimtimi, balanso struktūra ir pateikimu bei Bendrijų pensijų įsipareigojimų traktavimu (14). 2006 finansinių metų finansinės ataskaitos buvo parengtos taikant šias apskaitos taisykles. |
| --- | --- |

1.12.

Atsižvelgiant į Audito Rūmų atlikto 2005 finansinių metų finansinių ataskaitų audito rezultatus, Komisijos apskaitos pareigūnas, pasitaręs su apskaitos taisyklių patariamuoju komitetu, pakeitė apskaitos taisyklių Nr. 1, 2 ir 12 nuostatas, susijusias su konsolidavimo apimtimi, balanso struktūra ir pateikimu bei Bendrijų pensijų įsipareigojimų traktavimu (14). 2006 finansinių metų finansinės ataskaitos buvo parengtos taikant šias apskaitos taisykles.

14

Vietinių pagalbinių apskaitos sistemų tvirtinimas

| 1.13. | Šiuo metu 19 generalinių direktoratų finansų valdymui ir operacijų, kurios siunčiamos į centrinę apskaitos sistemą (ABAC) vartotojo sąsaja, įrašymui naudoja savo IT sistemas. |
| --- | --- |

1.13.

Šiuo metu 19 generalinių direktoratų finansų valdymui ir operacijų, kurios siunčiamos į centrinę apskaitos sistemą (ABAC) vartotojo sąsaja, įrašymui naudoja savo IT sistemas.

1.14.

| 1.14. | 2006 finansiniais metais Komisijos apskaitos pareigūno tarnybos atliko ankstesniais finansiniais metais nustatytų faktų (15) peržiūrą. Be to, pagal ciklinį metodą, vidurio laikotarpiu apimsiantį visas Komisijos tarnybas, buvo išsamiai tikrinamos kitos devynios tarnybos (16). |
| --- | --- |

2006 finansiniais metais Komisijos apskaitos pareigūno tarnybos atliko ankstesniais finansiniais metais nustatytų faktų (15) peržiūrą. Be to, pagal ciklinį metodą, vidurio laikotarpiu apimsiantį visas Komisijos tarnybas, buvo išsamiai tikrinamos kitos devynios tarnybos (16).

15

16

1.15.

| 1.15. | Komisijos apskaitos pareigūnas negalėjo patvirtinti EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos (17), Švietimo ir kultūros generalinio direktorato (18) bei Išorės santykių generalinio direktorato (19) 2006 finansinių metų vietinių sistemų. Be to, problemų ir klausimų, kuriuos reikėtų nagrinėti papildomai, skaičius ir svarba yra labai panašūs į tuos, kurie buvo pateikti 2005 finansinių metų galutinėje tvirtinimo ataskaitoje (20). |
| --- | --- |

Komisijos apskaitos pareigūnas negalėjo patvirtinti EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos (17), Švietimo ir kultūros generalinio direktorato (18) bei Išorės santykių generalinio direktorato (19) 2006 finansinių metų vietinių sistemų. Be to, problemų ir klausimų, kuriuos reikėtų nagrinėti papildomai, skaičius ir svarba yra labai panašūs į tuos, kurie buvo pateikti 2005 finansinių metų galutinėje tvirtinimo ataskaitoje (20).

17

18

19

20

| 1.15. | Gali prireikti gana daug laiko, kol į vietines sistemas bus įdiegtos naujos programos ir kol bus ištaisytos šių sistemų problemos, ypač tais atvejais, jeigu dėl to reikia keisti IT sistemas. Be to, reikia išmokyti darbuotojus jomis naudotis, siekiant užtikrinti, kad būtų gauta numatyta nauda. |
| --- | --- |

1.15.

Gali prireikti gana daug laiko, kol į vietines sistemas bus įdiegtos naujos programos ir kol bus ištaisytos šių sistemų problemos, ypač tais atvejais, jeigu dėl to reikia keisti IT sistemas. Be to, reikia išmokyti darbuotojus jomis naudotis, siekiant užtikrinti, kad būtų gauta numatyta nauda.

Trys Audito Rūmų paminėtos tarnybos 2006 m. padarė didelę pažangą. EuropeAid bendradarbiavimo biuro atveju atliktas didelis su vietine IT sistema CRIS susijęs darbas, o metų pabaigoje dauguma pakeitimų buvo įdiegti ir veikė patenkinamai.

EuropeAid

Kalbant apie Švietimo ir kultūros generalinį direktoratą, 2006 m. daugiausia pastangų buvo dedama diegiant atitinkamus tarpinius sprendimus, kol bus pakeista generalinio direktorato vietinė IT sistema.

Naujasis modulis ABAC Delegation pradėjo veikti 2007 m. pradžioje.

ABAC Delegation

2007 m. Komisijos apskaitos pareigūnas išnagrinės visų trijų tarnybų sistemas ir metų pabaigoje nuspręs, ar jos pakankamai patobulintos, kad jas būtų galima patvirtinti.

Nors vertinant absoliučiais dydžiais, klausimų, į kuriuos reikės atsižvelgti ir kuriuos reikia toliau nagrinėti, nesumažėjo, generalinių direktoratų, kuriems taikomos šios pastabos, skaičius beveik padvigubėjo (nuo 13 generalinių direktoratų ir tarnybų 2005 m. iki 22–2006 m.). Tai reiškia, kad vidutinis spręstinų klausimų skaičius kiekviename generaliniame direktorate itin sumažėjo. Atsižvelgiant į visų susijusių generalinių direktoratų (tarnybų) padarytą pažangą, 2007 m. šis skaičius turėtų toliau mažėti.

| 1.16. | Trijose (21) iš devynių tarnybų, kurias išsamiai tikrino Komisijos apskaitos pareigūno tarnybos, nustatyta reikšminga rizika atskyrimo procedūrų atveju. Todėl 2006 finansinių metų galutinėje patvirtinimo ataskaitoje buvo pateiktas tik sąlyginis vietinių sistemų patvirtinimas. Tačiau patikrinus trijų generalinių direktoratų (Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, Energetikos ir transporto bei Jungtinio tyrimų centro) atskyrimo procedūras ir parengus tvirtinimo ataskaitas, apskaitos pareigūnas patvirtino sistemas be jokių pastabų, išskyrus vieną neapskaitinio pobūdžio išlygą dėl Jungtinio tyrimų centro. |
| --- | --- |

1.16.

Trijose (21) iš devynių tarnybų, kurias išsamiai tikrino Komisijos apskaitos pareigūno tarnybos, nustatyta reikšminga rizika atskyrimo procedūrų atveju. Todėl 2006 finansinių metų galutinėje patvirtinimo ataskaitoje buvo pateiktas tik sąlyginis vietinių sistemų patvirtinimas. Tačiau patikrinus trijų generalinių direktoratų (Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, Energetikos ir transporto bei Jungtinio tyrimų centro) atskyrimo procedūras ir parengus tvirtinimo ataskaitas, apskaitos pareigūnas patvirtino sistemas be jokių pastabų, išskyrus vieną neapskaitinio pobūdžio išlygą dėl Jungtinio tyrimų centro.

21

1.17.

| 1.17. | Audito Rūmų auditas patvirtino, kad Komisijos apskaitos pareigūno sprendimai buvo pagrįsti: neišspręstos problemos ir klausimai buvo svarbūs. Audito Rūmai mano, kad atsižvelgiant į šias neišspręstas problemas Biudžeto generalinis direktorius turėjo pateikti specialią su šiais klausimais susijusią išlygą. |
| --- | --- |

Audito Rūmų auditas patvirtino, kad Komisijos apskaitos pareigūno sprendimai buvo pagrįsti: neišspręstos problemos ir klausimai buvo svarbūs. Audito Rūmai mano, kad atsižvelgiant į šias neišspręstas problemas Biudžeto generalinis direktorius turėjo pateikti specialią su šiais klausimais susijusią išlygą.

| 1.17. | Bendra išlyga 2005 m. metinėje veiklos ataskaitoje pateikta tuo metu, kai Komisija dar nebuvo baigusi rengti pirmųjų negalutinių finansinių ataskaitų pagal kaupimo principais vykdomą apskaitą. Taip pat atsižvelgta į gana nelengvus uždavinius, kuriuos turėjo spręsti Komisijos tarnybos taikydamos naująsias apskaitos taisykles, ir sunkumus, kurie kilo tvirtinant vietines sistemas. |
| --- | --- |

1.17.

Bendra išlyga 2005 m. metinėje veiklos ataskaitoje pateikta tuo metu, kai Komisija dar nebuvo baigusi rengti pirmųjų negalutinių finansinių ataskaitų pagal kaupimo principais vykdomą apskaitą. Taip pat atsižvelgta į gana nelengvus uždavinius, kuriuos turėjo spręsti Komisijos tarnybos taikydamos naująsias apskaitos taisykles, ir sunkumus, kurie kilo tvirtinant vietines sistemas.

Komisijos apskaitos pareigūnui rengiant 2005 m. metines finansines atskaitas pirmieji naujosios sistemos pateikti galutiniai rezultatai buvo patikrinti testais ir registruoti dokumentuose. Nuo tada daug padaryta aiškinant, kaip taikyti naująsias apskaitos taisykles rengiant metines finansines ataskaitas ir tobulinant vietines sistemas.

Atsižvelgiant į padarytą pažangą, išlyga 2006 m. metinėje veiklos ataskaitoje nebuvo būtina.

Atskyrimo procedūrų stiprinimas

| 1.18. | Kadangi 2005 finansiniai metai buvo pirmieji metai, kai buvo pradėtas vykdyti atskyrimas, nėra jokių metodų, kuriais galima būtų vadovautis tikrinant metodų tinkamumą. Dėl šių kliūčių Komisijos apskaitos pareigūno tarnybos generaliniams direktoratams nurodė procedūrą, skirtą atlikti atskyrimo duomenų ex post testus, ir pirmą kartą pateikė ataskaitą su duomenimis iš biudžetinių šaltinių ir bendrosios apskaitos. Tuo, visų pirma, buvo siekiama užtikrinti atskyrimo metodų ir procedūrų nuoseklumą. Tačiau kai kurie generaliniai direktoratai neatliko atskyrimo metodikų ex post testų (22). Tai turėjo neigiamą poveikį negalutinėse ataskaitose pateiktų apskaitos duomenų patikimumui. Tačiau vėliau atlikus pataisymus, tai nebeturėjo įtakos galutinėms ataskaitoms (žr. 1.32 dalį). |
| --- | --- |

1.18.

Kadangi 2005 finansiniai metai buvo pirmieji metai, kai buvo pradėtas vykdyti atskyrimas, nėra jokių metodų, kuriais galima būtų vadovautis tikrinant metodų tinkamumą. Dėl šių kliūčių Komisijos apskaitos pareigūno tarnybos generaliniams direktoratams nurodė procedūrą, skirtą atlikti atskyrimo duomenų ex post testus, ir pirmą kartą pateikė ataskaitą su duomenimis iš biudžetinių šaltinių ir bendrosios apskaitos. Tuo, visų pirma, buvo siekiama užtikrinti atskyrimo metodų ir procedūrų nuoseklumą. Tačiau kai kurie generaliniai direktoratai neatliko atskyrimo metodikų ex post testų (22). Tai turėjo neigiamą poveikį negalutinėse ataskaitose pateiktų apskaitos duomenų patikimumui. Tačiau vėliau atlikus pataisymus, tai nebeturėjo įtakos galutinėms ataskaitoms (žr. 1.32 dalį).

ex post

ex post

22

| 1.18. | 2006 m. Komisija dėjo daug pastangų, kad pagerintų atskyrimo sumų skaičiavimą, kaip išsamiau aprašyta 1.32 dalyje. Vis dėlto kalbant apie operacijas, kurios dar vykdomos ir kurių ciklas gali tęstis net 7 metus, neturint informacijos iš EB lėšų gavėjų apie jų atliekamą darbą ir trūkstant teisinių priemonių, kuriomis lėšų gavėjai būtų priversti pateikti informaciją, kai kurioms tarnyboms buvo labai sunku atlikti atskyrimo metodikos testus. |
| --- | --- |

1.18.

2006 m. Komisija dėjo daug pastangų, kad pagerintų atskyrimo sumų skaičiavimą, kaip išsamiau aprašyta 1.32 dalyje. Vis dėlto kalbant apie operacijas, kurios dar vykdomos ir kurių ciklas gali tęstis net 7 metus, neturint informacijos iš EB lėšų gavėjų apie jų atliekamą darbą ir trūkstant teisinių priemonių, kuriomis lėšų gavėjai būtų priversti pateikti informaciją, kai kurioms tarnyboms buvo labai sunku atlikti atskyrimo metodikos testus.

Su Švietimo ir kultūros direktoratu susijusios priemonės

| 1.19. | 2005 finansiniais metais Audito Rūmų atliktas auditas patvirtino Švietimo ir kultūros generalinio direktoriaus bendrąją išlygą dėl šio generalinio direktorato finansinių ataskaitų išsamumo ir teisingumo. Dėl praleidimų, klaidingų įrašų ar įrašų du kartus nebuvo įmanoma kiekybiškai įvertinti, ar šio generalinio direktorato turto ir įsipareigojimų dalys buvo padidintos ar sumažintos (23). |
| --- | --- |

1.19.

2005 finansiniais metais Audito Rūmų atliktas auditas patvirtino Švietimo ir kultūros generalinio direktoriaus bendrąją išlygą dėl šio generalinio direktorato finansinių ataskaitų išsamumo ir teisingumo. Dėl praleidimų, klaidingų įrašų ar įrašų du kartus nebuvo įmanoma kiekybiškai įvertinti, ar šio generalinio direktorato turto ir įsipareigojimų dalys buvo padidintos ar sumažintos (23).

23

| 1.19. | 2006 m. Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas itin pagerino savo finansinės informacijos kokybę. Šio generalinio direktorato bei Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos išlaidos iš viso sudaro apie 1,5 % EB biudžeto. |
| --- | --- |

1.19.

2006 m. Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas itin pagerino savo finansinės informacijos kokybę. Šio generalinio direktorato bei Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos išlaidos iš viso sudaro apie 1,5 % EB biudžeto.

| 1.20. | Siekiant ištaisyti su 2005 finansinių metų finansinėmis ataskaitomis susijusius nustatytus trūkumus, Komisijos apskaitos pareigūno tarnybos sustiprino Švietimo ir kultūros generalinio direktorato ir neseniai įsteigtos Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos priežiūrą. Be to, buvo įsteigta speciali grupė su apskaitos grupe, turėjusi atlikti visų 2006 m. neapmokėtų sąskaitų faktūrų/išlaidų deklaracijų išsamų vertinimą ir užtikrinti veiklos padaliniuose pradėtų vykdyti operacijų teisingumą. Be to, buvo pasamdytas išorės konsultantas, padėsiantis nustatyti 2005 finansinių metų galutinėse finansinėse ataskaitose aptiktas klaidas ir uždaryti 2006 finansinių metų sąskaitas. |
| --- | --- |

1.20.

Siekiant ištaisyti su 2005 finansinių metų finansinėmis ataskaitomis susijusius nustatytus trūkumus, Komisijos apskaitos pareigūno tarnybos sustiprino Švietimo ir kultūros generalinio direktorato ir neseniai įsteigtos Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos priežiūrą. Be to, buvo įsteigta speciali grupė su apskaitos grupe, turėjusi atlikti visų 2006 m. neapmokėtų sąskaitų faktūrų/išlaidų deklaracijų išsamų vertinimą ir užtikrinti veiklos padaliniuose pradėtų vykdyti operacijų teisingumą. Be to, buvo pasamdytas išorės konsultantas, padėsiantis nustatyti 2005 finansinių metų galutinėse finansinėse ataskaitose aptiktas klaidas ir uždaryti 2006 finansinių metų sąskaitas.

| 1.20. | Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas bei Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga ėmėsi veiksmų keliose srityse ir: |
| --- | --- |

1.20.

Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas bei Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga ėmėsi veiksmų keliose srityse ir:

| — | patobulino vietinę sistemą, kad ta pati sąskaita faktūra ABAC sistemoje nebūtų registruojama daugiau nei kartą, |
| --- | --- |

—

patobulino vietinę sistemą, kad ta pati sąskaita faktūra ABAC sistemoje nebūtų registruojama daugiau nei kartą,

| — | 2006 m. speciali grupė išsamiai peržiūrėjo visas ankstesnes sąskaitas faktūras, kad nustatytų ir ištaisytų visus dvigubus įrašus, |
| --- | --- |

—

2006 m. speciali grupė išsamiai peržiūrėjo visas ankstesnes sąskaitas faktūras, kad nustatytų ir ištaisytų visus dvigubus įrašus,

| — | patobulinta atskyrimo metodika, |
| --- | --- |

—

patobulinta atskyrimo metodika,

| — | dėl nevisiško vietinės ir centrinės sistemos suderinimo kylanti rizika sumažinta naudojant centrinės apskaitos sistemos duomenis kaip pagrindą atskyrimui apskaičiuoti ir ataskaitoms apie išankstinį finansavimą bei neįvykdytus įsipareigojimus (RAL) teikti. |
| --- | --- |

—

dėl nevisiško vietinės ir centrinės sistemos suderinimo kylanti rizika sumažinta naudojant centrinės apskaitos sistemos duomenis kaip pagrindą atskyrimui apskaičiuoti ir ataskaitoms apie išankstinį finansavimą bei neįvykdytus įsipareigojimus (RAL) teikti.

| 1.21. | Taikant šias priemones pagerėjo apskaitos duomenų kokybė. Tačiau atlikus vieną auditą (24) paaiškėjo, kad įvairūs finansiniai duomenys nebuvo tinkamai paskirstyti tarp Švietimo ir kultūros generalinio direktorato ir Vykdomosios įstaigos. Be to, turėtų būti geriau dokumentuotos atliktos patikros ir taisymai, atsižvelgiant į 2006 finansinių metų sąskaitų uždarymą. |
| --- | --- |

1.21.

Taikant šias priemones pagerėjo apskaitos duomenų kokybė. Tačiau atlikus vieną auditą (24) paaiškėjo, kad įvairūs finansiniai duomenys nebuvo tinkamai paskirstyti tarp Švietimo ir kultūros generalinio direktorato ir Vykdomosios įstaigos. Be to, turėtų būti geriau dokumentuotos atliktos patikros ir taisymai, atsižvelgiant į 2006 finansinių metų sąskaitų uždarymą.

24

| 1.21. | Kadangi ši problema nedaro poveikio Komisijos finansinių ataskaitų tikrumui ir teisingumui, apskaitos tarnybos patarė Švietimo ir kultūros generaliniam direktoratui bei Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomajai įstaigai šiais metais neskirti daug dėmesio operacijų atskyrimui, bet sutelkti pastangas ir pagerinti bendrų apskaitos duomenų kokybę. |
| --- | --- |

1.21.

Kadangi ši problema nedaro poveikio Komisijos finansinių ataskaitų tikrumui ir teisingumui, apskaitos tarnybos patarė Švietimo ir kultūros generaliniam direktoratui bei Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomajai įstaigai šiais metais neskirti daug dėmesio operacijų atskyrimui, bet sutelkti pastangas ir pagerinti bendrų apskaitos duomenų kokybę.

Dėl taikytų priemonių bendra sistema (procedūros, IT sistemos ir apskaitos kontrolė), kurią sukūrė ir diegia Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas ir jo vykdomoji įstaiga, suteikia pakankamą patikinimą dėl apskaitos duomenų, naudotų rengiant 2006 m. finansines ataskaitas, išsamumo, tikslumo ir patikimumo.

Konsoliduota finansinė atskaitomybė 2006 m. gruodžio 31 d.

Bendros pastabos

| 1.22. | 2006 m. Komisijos tarnybos dėjo daug pastangų, siekdamos užtikrinti naujų išankstinio finansavimo mokėjimų ir naujų neapmokėtų sąskaitų faktūrų/išlaidų ataskaitų ir atskyrimo įrašymo į apskaitą išsamumą ir tikslumą. |
| --- | --- |

1.22.

2006 m. Komisijos tarnybos dėjo daug pastangų, siekdamos užtikrinti naujų išankstinio finansavimo mokėjimų ir naujų neapmokėtų sąskaitų faktūrų/išlaidų ataskaitų ir atskyrimo įrašymo į apskaitą išsamumą ir tikslumą.

1.23.

| 1.23. | Audito Rūmų audito metu nebuvo nustatyta jokių reikšmingų su nematerialiuoju ir materialiuoju ilgalaikiu turtu, atsargomis, finansiniais ir kitais įsipareigojimais, atidėjimais rizikai ir mokėjimais bei rezervais susijusių trūkumų. Tačiau Audito Rūmai nustatė kelias kitas toliau pateiktas klaidas. |
| --- | --- |

Audito Rūmų audito metu nebuvo nustatyta jokių reikšmingų su nematerialiuoju ir materialiuoju ilgalaikiu turtu, atsargomis, finansiniais ir kitais įsipareigojimais, atidėjimais rizikai ir mokėjimais bei rezervais susijusių trūkumų. Tačiau Audito Rūmai nustatė kelias kitas toliau pateiktas klaidas.

1.24.

| 1.24. | Atlikę auditą Audito Rūmai padarė išvadą, kad kai kuriuose konsoliduotose institucijose (pavyzdžiui, Europos Parlamente, Regionų komitete) ir Komisijoje turėtų būti sustiprintos finansinių metų pabaigoje atliekamos procedūros, kad būtų išvengta būtinų taisymų po negalutinių finansinių ataskaitų pateikimo. |
| --- | --- |

Atlikę auditą Audito Rūmai padarė išvadą, kad kai kuriuose konsoliduotose institucijose (pavyzdžiui, Europos Parlamente, Regionų komitete) ir Komisijoje turėtų būti sustiprintos finansinių metų pabaigoje atliekamos procedūros, kad būtų išvengta būtinų taisymų po negalutinių finansinių ataskaitų pateikimo.

| 1.24. | Nors su šia pastaba susijusios problemos nedaro poveikio konsoliduotų finansinių ataskaitų tikrumui ir teisingumui, Komisija sieks toliau gerinti savo metų pabaigos apskaitos procedūras. |
| --- | --- |

1.24.

Nors su šia pastaba susijusios problemos nedaro poveikio konsoliduotų finansinių ataskaitų tikrumui ir teisingumui, Komisija sieks toliau gerinti savo metų pabaigos apskaitos procedūras.

| 1.25. | Be to, Audito Rūmai nustatė įrašymo į apskaitą skirtumus konsoliduotose institucijose ir Komisijos generaliniuose direktoratuose (pavyzdžiui, kai kurios agentūros ir institucijos į apskaitą įtraukė už neišnaudotas atostogas sukauptas sąnaudas, tačiau to nepadarė Komisija ir Europos Parlamentas; Taryba pirmą kartą neapibrėžtų įsipareigojimų dalyje pateikė kitas nei veiklos nuoma daugiametes sutartis, ko nepadarė kitos konsoliduotos institucijos; nėra sistemingo žemės ir pastatų vertės atskyrimo; joks neapibrėžtas įsipareigojimas nebuvo įtrauktas į apskaitą tuo atveju, jei reikėtų paaukštinti daugelio darbuotojų, kurie buvo įdarbinti žemesnėse pareigose nei buvo numatyta pagal jų laimėto konkurso sąlygas, pareigas, belaukiant, kol byla bus išspręsta Europos pirmosios instancijos teisme). |
| --- | --- |

1.25.

Be to, Audito Rūmai nustatė įrašymo į apskaitą skirtumus konsoliduotose institucijose ir Komisijos generaliniuose direktoratuose (pavyzdžiui, kai kurios agentūros ir institucijos į apskaitą įtraukė už neišnaudotas atostogas sukauptas sąnaudas, tačiau to nepadarė Komisija ir Europos Parlamentas; Taryba pirmą kartą neapibrėžtų įsipareigojimų dalyje pateikė kitas nei veiklos nuoma daugiametes sutartis, ko nepadarė kitos konsoliduotos institucijos; nėra sistemingo žemės ir pastatų vertės atskyrimo; joks neapibrėžtas įsipareigojimas nebuvo įtrauktas į apskaitą tuo atveju, jei reikėtų paaukštinti daugelio darbuotojų, kurie buvo įdarbinti žemesnėse pareigose nei buvo numatyta pagal jų laimėto konkurso sąlygas, pareigas, belaukiant, kol byla bus išspręsta Europos pirmosios instancijos teisme).

| 1.25. | Audito Rūmų minėtos problemos nedaro poveikio konsoliduotų finansinių ataskaitų tikrumui ir teisingumui. Nepaisant to, Komisija išnagrinės neišnaudotų atostogų ir daugiamečių sutarčių klausimus. Audito Rūmų nurodyti likę skirtumai rodo, kad skirtingos konsoliduotos institucijos, priimdamos su apskaita susijusius sprendimus, turi atsižvelgti į skirtingų lygių reikšmingumo klausimus. Be to, tie keli atvejai, kai neįmanoma atskirti žemės ir pastatų vertės (tam tikrose Komisijos delegacijose ir keliose kitose konsoliduotose institucijose) akivaizdžiai rodo, kad trūksta informacijos atskiros institucijos lygmeniu, o ne tai, kad konsoliduotose institucijose apskaitos tvarka yra nenuosekli. |
| --- | --- |

1.25.

Audito Rūmų minėtos problemos nedaro poveikio konsoliduotų finansinių ataskaitų tikrumui ir teisingumui. Nepaisant to, Komisija išnagrinės neišnaudotų atostogų ir daugiamečių sutarčių klausimus. Audito Rūmų nurodyti likę skirtumai rodo, kad skirtingos konsoliduotos institucijos, priimdamos su apskaita susijusius sprendimus, turi atsižvelgti į skirtingų lygių reikšmingumo klausimus. Be to, tie keli atvejai, kai neįmanoma atskirti žemės ir pastatų vertės (tam tikrose Komisijos delegacijose ir keliose kitose konsoliduotose institucijose) akivaizdžiai rodo, kad trūksta informacijos atskiros institucijos lygmeniu, o ne tai, kad konsoliduotose institucijose apskaitos tvarka yra nenuosekli.

2007 m. liepos 11 d. Pirmosios instancijos teismas atmetė prašymą, pateiktą byloje T-58/05 dėl pareigūnų įdarbinimo po 2004 m. gegužės 1 d. Tai reiškia, kad šiuo metu poveikio biudžetui nėra – jis priklauso nuo galimo apeliacinio skundo nagrinėjimo Teisingumo Teisme rezultato. Rizika tolima, todėl buvo manoma, kad nėra būtina įtraukti neapibrėžtą įsipareigojimą.

Konsoliduotas balansas 2006 m. gruodžio 31 d.

Rizikos kapitalo operacijos

| 1.26. | Europos Bendrijų konsoliduotoje finansinėje atskaitomybėje rizikos kapitalo operacijos (211 milijonų eurų 2006 m. gruodžio 31 d.) balanse yra priskirtos „Investicijų“ kategorijai (pardavimui skirtos investicijos). Jos yra vertinamos pradine verte, atėmus bet kokius atidėjimus vertės sumažėjimui, nes šiuo metu negalima tiksliai nustatyti jų tikrosios vertės. Nors šis vertinimo metodas yra priimtinas esamomis aplinkybėmis, jis nėra nuosekliai taikomas. Audito Rūmai nustatė kelis atvejus, kai operacijų valdytojo (Europos investicijų banko) turimos su vertės sumažėjimu susijusios negalutinės sąmatos, iš viso sudarančios 21 milijoną eurų, nebuvo pateiktos Komisijai (žr. 11.10 ir 11.11 dalis). |
| --- | --- |

1.26.

Europos Bendrijų konsoliduotoje finansinėje atskaitomybėje rizikos kapitalo operacijos (211 milijonų eurų 2006 m. gruodžio 31 d.) balanse yra priskirtos „Investicijų“ kategorijai (pardavimui skirtos investicijos). Jos yra vertinamos pradine verte, atėmus bet kokius atidėjimus vertės sumažėjimui, nes šiuo metu negalima tiksliai nustatyti jų tikrosios vertės. Nors šis vertinimo metodas yra priimtinas esamomis aplinkybėmis, jis nėra nuosekliai taikomas. Audito Rūmai nustatė kelis atvejus, kai operacijų valdytojo (Europos investicijų banko) turimos su vertės sumažėjimu susijusios negalutinės sąmatos, iš viso sudarančios 21 milijoną eurų, nebuvo pateiktos Komisijai (žr. 11.10 ir 11.11 dalis).

| 1.26. | Per MEDA įgaliojimų (kurie apima šias rizikos kapitalo operacijas) laikotarpį informacijos pateikimo ir apskaitos standartai buvo labai išplėtoti. Europos investicijų bankas (EIB) ir Komisija stebėjo pokyčius ir dabar kartu svarsto susidariusią padėtį, ieško geriausio sprendimo ekonominės naudos požiūriu, taip pat atsižvelgia į informaciją, turimą pagal prieš daugelį metų su galutiniais lėšų gavėjais pasirašytas sutartis (į kurias neįtraukti esami informacijos pateikimo standartai). |
| --- | --- |

1.26.

Per MEDA įgaliojimų (kurie apima šias rizikos kapitalo operacijas) laikotarpį informacijos pateikimo ir apskaitos standartai buvo labai išplėtoti. Europos investicijų bankas (EIB) ir Komisija stebėjo pokyčius ir dabar kartu svarsto susidariusią padėtį, ieško geriausio sprendimo ekonominės naudos požiūriu, taip pat atsižvelgia į informaciją, turimą pagal prieš daugelį metų su galutiniais lėšų gavėjais pasirašytas sutartis (į kurias neįtraukti esami informacijos pateikimo standartai).

Be to, bus susitarta dėl naujų informacijos pateikimo reikalavimų, taikytinų metinių vykdomųjų ataskaitų turiniui, jais remdamasi Komisija galės nuodugniau stebėti, kaip taikomas atitinkamas teisinis pagrindas ir vykdomi įgaliojimai.

Išankstinis finansavimas

| 1.27. | Atlikus 150 išankstinio finansavimo operacijų, atrinktų iš apskaitos sistemoje įrašytos išankstinio finansavimo populiacijos, reprezentatyvios imties auditą, šiame balanso straipsnyje nustatyta daug dažnai pasitaikančių ir finansinį poveikį turinčių klaidų. Tačiau visame balanse jų nebuvo daug. Dažniausios klaidos yra: |
| --- | --- |

1.27.

Atlikus 150 išankstinio finansavimo operacijų, atrinktų iš apskaitos sistemoje įrašytos išankstinio finansavimo populiacijos, reprezentatyvios imties auditą, šiame balanso straipsnyje nustatyta daug dažnai pasitaikančių ir finansinį poveikį turinčių klaidų. Tačiau visame balanse jų nebuvo daug. Dažniausios klaidos yra:

| — | įrašyta neteisinga išankstinio finansavimo suma, |
| --- | --- |

—

įrašyta neteisinga išankstinio finansavimo suma,

| — | įrašytos išankstinio finansavimo sumos, kurios buvo patvirtintos prieš finansinių metų pabaigą. |
| --- | --- |

—

įrašytos išankstinio finansavimo sumos, kurios buvo patvirtintos prieš finansinių metų pabaigą.

1.28.

| 1.28. | Be to, atlikus papildomą išankstinio finansavimo nustatymo ir tvirtinimo audito darbą rasta pabaigos balanso išsamumo (tikslumo) trūkumų: |
| --- | --- |

Be to, atlikus papildomą išankstinio finansavimo nustatymo ir tvirtinimo audito darbą rasta pabaigos balanso išsamumo (tikslumo) trūkumų:

| 1.28. | |
| --- | --- |

1.28.

| — | turėtų būti peržiūrėtos neapmokėtų galutinių sąskaitų faktūrų ir susijusio išankstinio finansavimo tvirtinimo apskaitos vedimo instrukcijos, užtikrinant visose Komisijos tarnybose suderintą metodą, |
| --- | --- |

—

turėtų būti peržiūrėtos neapmokėtų galutinių sąskaitų faktūrų ir susijusio išankstinio finansavimo tvirtinimo apskaitos vedimo instrukcijos, užtikrinant visose Komisijos tarnybose suderintą metodą,

| — | 2007 m. liepos mėn. šie nurodymai buvo atidžiai peržiūrėti. Dėl nedidelio skaičiaus sąskaitų faktūrų daroma išvada, kad apskaitos metodas, kurį Komisijos tarnybos naudojo 2006 m. sąskaitų uždarymui yra tinkamiausias turimas metodas. Tas pats metodas bus taikomas uždarant sąskaitas 2007 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

—

2007 m. liepos mėn. šie nurodymai buvo atidžiai peržiūrėti. Dėl nedidelio skaičiaus sąskaitų faktūrų daroma išvada, kad apskaitos metodas, kurį Komisijos tarnybos naudojo 2006 m. sąskaitų uždarymui yra tinkamiausias turimas metodas. Tas pats metodas bus taikomas uždarant sąskaitas 2007 m. pabaigoje.

| — | susigrąžinimo pavedimai nėra sistemingai pateikiami tuomet, kai išankstinio finansavimo tvirtinimo metu paaiškėja, kad pinigai turėtų būti susigrąžinti iš gavėjo. Dėl to tam tikra suma, kurios negalima tiksliai kiekybiškai įvertinti, padidėja išankstinis finansavimas ir sumažėja gautinos sumos, |
| --- | --- |

—

susigrąžinimo pavedimai nėra sistemingai pateikiami tuomet, kai išankstinio finansavimo tvirtinimo metu paaiškėja, kad pinigai turėtų būti susigrąžinti iš gavėjo. Dėl to tam tikra suma, kurios negalima tiksliai kiekybiškai įvertinti, padidėja išankstinis finansavimas ir sumažėja gautinos sumos,

| — | Nėra numatyta, kad iš anksto sumokėtos lėšos turi būti susigrąžintos, jas gavėjai turėtų naudoti sutarčių įvykdymui. Lėšos susigrąžinamos, jeigu naudos gavėjai neįvykdo savo įsipareigojimų arba jeigu esama nedidelių skirtumų tarp sumokėtų sumų ir galutinių finansuoti tinkamų išlaidų. |
| --- | --- |

—

Nėra numatyta, kad iš anksto sumokėtos lėšos turi būti susigrąžintos, jas gavėjai turėtų naudoti sutarčių įvykdymui. Lėšos susigrąžinamos, jeigu naudos gavėjai neįvykdo savo įsipareigojimų arba jeigu esama nedidelių skirtumų tarp sumokėtų sumų ir galutinių finansuoti tinkamų išlaidų.

| — | per mažai buvo atlikta vertės sumažėjimo testų, skirtų suderinti išankstinio finansavimo vertę su susigrąžinamomis sumomis, dėl to gali būti didesnis išankstinis finansavimas ir ta pačia suma mažesnės išlaidos, susijusios su išankstinio finansavimo vertės sumažinimu (25). |
| --- | --- |

—

per mažai buvo atlikta vertės sumažėjimo testų, skirtų suderinti išankstinio finansavimo vertę su susigrąžinamomis sumomis, dėl to gali būti didesnis išankstinis finansavimas ir ta pačia suma mažesnės išlaidos, susijusios su išankstinio finansavimo vertės sumažinimu (25).

25

| — | Vertės sumažėjimo testai nebuvo laikomi prioritetiniais, nes dauguma atitinkamų generalinių direktoratų dirba su viešosioms įstaigomis, taikomos bankų garantijos, o praeityje pateikta gana mažai susigrąžinimo pavedimų. Siekiant patvirtinti prielaidą, ateityje šiam klausimui bus skirta daugiau dėmesio. |
| --- | --- |

—

Vertės sumažėjimo testai nebuvo laikomi prioritetiniais, nes dauguma atitinkamų generalinių direktoratų dirba su viešosioms įstaigomis, taikomos bankų garantijos, o praeityje pateikta gana mažai susigrąžinimo pavedimų. Siekiant patvirtinti prielaidą, ateityje šiam klausimui bus skirta daugiau dėmesio.

Gautinos sumos

| 1.29. | Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo išlaidų atveju Komisija įvedė naują susigrąžinimo procedūrą (26) su lentelėmis, kuriose pateikiamos skolininkų sąskaitos. Audito Rūmams atlikus audito darbą, susijusį su skolininkų sąskaitomis, buvo suabejota šių lentelių išsamumu (27) (žr. 5.61 ir 5.62 dalis). |
| --- | --- |

1.29.

Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo išlaidų atveju Komisija įvedė naują susigrąžinimo procedūrą (26) su lentelėmis, kuriose pateikiamos skolininkų sąskaitos. Audito Rūmams atlikus audito darbą, susijusį su skolininkų sąskaitomis, buvo suabejota šių lentelių išsamumu (27) (žr. 5.61 ir 5.62 dalis).

26

27

| 1.29. | Šios lentelės aiškiai susijusios su mokėjimo agentūrų skolininkų apskaitos knyga, o pagal Komisijos naująsias gaires, taikomas nuo 2007 m., sertifikuojančios įstaigos privalo suderinti skolininkų apskaitos knygą su lentelėmis ir paaiškinti visus nustatytus neatitikimus. |
| --- | --- |

1.29.

Šios lentelės aiškiai susijusios su mokėjimo agentūrų skolininkų apskaitos knyga, o pagal Komisijos naująsias gaires, taikomas nuo 2007 m., sertifikuojančios įstaigos privalo suderinti skolininkų apskaitos knygą su lentelėmis ir paaiškinti visus nustatytus neatitikimus.

Lentelės yra mokėjimo agentūrų metinės atskaitomybės dalis, todėl jas patvirtina sertifikuojančios įstaigos. Be to, Komisija daug dirbo siekdama gauti pakankamą patikinimą.

2007 m. Komisija nuodugniai išnagrinės šiuos atvejus, kad skolos būtų tinkamai įrašytos III priedo lentelėse.

Žr. pastabas dėl 5.61 ir 5.62 dalių.

Išmokos darbuotojams

| 1.30. | Europos Parlamento nariams iš šalių, kuriose nacionalinės institucijos netaiko pensijų schemos, Europos Parlamento Biuras priėmė laikiną pensijų schemą, kol bus nustatyta galutinė Bendrijos schema visiems nariams (28). Tačiau į šį teisių į pensiją įsipareigojimą neatsižvelgta konsoliduotame balanse. Kadangi nėra šių teisių į pensiją aktuarinio įvertinimo, finansinis poveikis (atidėjimui) „Išmokoms darbuotojams“ ir ekonominio rezultato ataskaitai negali būti kiekybiškai įvertintas. |
| --- | --- |

1.30.

Europos Parlamento nariams iš šalių, kuriose nacionalinės institucijos netaiko pensijų schemos, Europos Parlamento Biuras priėmė laikiną pensijų schemą, kol bus nustatyta galutinė Bendrijos schema visiems nariams (28). Tačiau į šį teisių į pensiją įsipareigojimą neatsižvelgta konsoliduotame balanse. Kadangi nėra šių teisių į pensiją aktuarinio įvertinimo, finansinis poveikis (atidėjimui) „Išmokoms darbuotojams“ ir ekonominio rezultato ataskaitai negali būti kiekybiškai įvertintas.

28

| 1.30. | Šiuo metu persvarstoma šios laikinos pensijų schemos ateitis. Atsižvelgiant į netikrumą dėl jos ateities ir į tai, kad neatliktas aktuarinis įvertinimas, ataskaitose negalima numatyti atitinkamo atidėjimo. |
| --- | --- |

1.30.

Šiuo metu persvarstoma šios laikinos pensijų schemos ateitis. Atsižvelgiant į netikrumą dėl jos ateities ir į tai, kad neatliktas aktuarinis įvertinimas, ataskaitose negalima numatyti atitinkamo atidėjimo.

Mokėtinos sumos

| 1.31. | Atlikus 150 sąskaitų faktūrų/išlaidų ataskaitų, atrinktų iš apskaitos sistemoje įrašytų mokėtinų sumų populiacijos, reprezentatyvios imties auditą šiame balanso straipsnyje nustatyta daug dažnai pasitaikančių ir finansinį poveikį turinčių klaidų. Tačiau visame balanse jų nebuvo daug. Dažniausiai į apskaitą yra įrašytos neteisingos sąskaitų faktūrų ar išlaidų ataskaitų sumos. |
| --- | --- |

1.31.

Atlikus 150 sąskaitų faktūrų/išlaidų ataskaitų, atrinktų iš apskaitos sistemoje įrašytų mokėtinų sumų populiacijos, reprezentatyvios imties auditą šiame balanso straipsnyje nustatyta daug dažnai pasitaikančių ir finansinį poveikį turinčių klaidų. Tačiau visame balanse jų nebuvo daug. Dažniausiai į apskaitą yra įrašytos neteisingos sąskaitų faktūrų ar išlaidų ataskaitų sumos.

| 1.31. | Audito Rūmų nustatytų klaidų lygis buvo ribotas. |
| --- | --- |

1.31.

Audito Rūmų nustatytų klaidų lygis buvo ribotas.

Atskyrimo procedūra

| 1.32. | Dėl atskyrimo procedūrų spragų (žr. 1.18 dalį) atsirado trūkumų negalutinėse ataskaitose, kurie galutinėse ataskaitose buvo ištaisyti. |
| --- | --- |

1.32.

Dėl atskyrimo procedūrų spragų (žr. 1.18 dalį) atsirado trūkumų negalutinėse ataskaitose, kurie galutinėse ataskaitose buvo ištaisyti.

| 1.32. | 2006 m. Komisija pagerino atskyrimo sumų vertinimą ir ėmėsi šių priemonių: |
| --- | --- |

1.32.

2006 m. Komisija pagerino atskyrimo sumų vertinimą ir ėmėsi šių priemonių:

| — | sukurta nauja atskyrimo ataskaita, |
| --- | --- |

—

sukurta nauja atskyrimo ataskaita,

| — | labiau patobulinti atskyrimo metodai, |
| --- | --- |

—

labiau patobulinti atskyrimo metodai,

| — | tarnyboms pateikta nauja procedūra ir kontrolinis sąrašas, |
| --- | --- |

—

tarnyboms pateikta nauja procedūra ir kontrolinis sąrašas,

| — | parengtas apžvalgos dokumento ir generalinių direktoratų taikomos atskyrimo metodikos projektas, organizuoti giminingų generalinių direktoratų seminarai, |
| --- | --- |

—

parengtas apžvalgos dokumento ir generalinių direktoratų taikomos atskyrimo metodikos projektas, organizuoti giminingų generalinių direktoratų seminarai,

| — | Biudžeto generalinis direktoratas atliko patikras atrinktuose generaliniuose direktoratuose, |
| --- | --- |

—

Biudžeto generalinis direktoratas atliko patikras atrinktuose generaliniuose direktoratuose,

| — | vertinant atskyrimo procedūrą dalyvavo kelios vidaus audito struktūros tarnybos. |
| --- | --- |

—

vertinant atskyrimo procedūrą dalyvavo kelios vidaus audito struktūros tarnybos.

Iš valstybių narių reikalautinos sumos

| 1.33. | Visas turtas nuo 58,7 milijardo eurų 2005 m. išaugo iki 67 milijardų eurų. Visi įsipareigojimai nuo 120,9 milijardo eurų išaugo iki 131,8 milijardo eurų. Skirtumas bus finansuojamas balsavimu patvirtintomis biudžetinėmis sumomis arba turėtų būti padengtas vėlesnių finansinių metų biudžetais. Kaip buvo nurodyta pirmiau (29), taip pat reikia atsižvelgti į skirtingą iš valstybių narių reikalautinomis sumomis padengiamų įsipareigojimų pobūdį, visų pirma tais metais, kai jas reikia sumokėti. |
| --- | --- |

1.33.

Visas turtas nuo 58,7 milijardo eurų 2005 m. išaugo iki 67 milijardų eurų. Visi įsipareigojimai nuo 120,9 milijardo eurų išaugo iki 131,8 milijardo eurų. Skirtumas bus finansuojamas balsavimu patvirtintomis biudžetinėmis sumomis arba turėtų būti padengtas vėlesnių finansinių metų biudžetais. Kaip buvo nurodyta pirmiau (29), taip pat reikia atsižvelgti į skirtingą iš valstybių narių reikalautinomis sumomis padengiamų įsipareigojimų pobūdį, visų pirma tais metais, kai jas reikia sumokėti.

29

| 1.33. | Esamas iš valstybių narių reikalautinų sumų skirstymas į sumas, mokėtinas per ilgą laikotarpį, ir sumas, mokėtinas per trumpą laikotarpį, yra pakankamas, ypač jeigu jis derinamas su balanse pateikto turto ir įsipareigojimų skirstymu į ilgalaikį bei trumpalaikį turtą ir įsipareigojimus. |
| --- | --- |

1.33.

Esamas iš valstybių narių reikalautinų sumų skirstymas į sumas, mokėtinas per ilgą laikotarpį, ir sumas, mokėtinas per trumpą laikotarpį, yra pakankamas, ypač jeigu jis derinamas su balanse pateikto turto ir įsipareigojimų skirstymu į ilgalaikį bei trumpalaikį turtą ir įsipareigojimus.

Nebalansiniai straipsniai ir aiškinamieji raštai

| 1.34. | Palyginti su 2005 finansiniais metais, su metinėmis finansinėmis ataskaitomis pateikiamuose aiškinamuosiuose raštuose yra daugiau informacijos apie tai, kad Komisijos departamentai ar valstybės narės tikriausiai vėliau pakoreguos tam tikras operacijas. Tačiau kaip ir anksčiau raštuose vis dar nėra nurodytos išlaidų sumos (ir sritys) kiekvienais kalendoriniais metais, kurias priėmė Komisija, bei išlaidų sumos (ir sritys), kurios gali būti vėliau tikrinamos ir atliekamas finansinių sąskaitų tvirtinimas (30). |
| --- | --- |

1.34.

Palyginti su 2005 finansiniais metais, su metinėmis finansinėmis ataskaitomis pateikiamuose aiškinamuosiuose raštuose yra daugiau informacijos apie tai, kad Komisijos departamentai ar valstybės narės tikriausiai vėliau pakoreguos tam tikras operacijas. Tačiau kaip ir anksčiau raštuose vis dar nėra nurodytos išlaidų sumos (ir sritys) kiekvienais kalendoriniais metais, kurias priėmė Komisija, bei išlaidų sumos (ir sritys), kurios gali būti vėliau tikrinamos ir atliekamas finansinių sąskaitų tvirtinimas (30).

30

| 1.34. | Finansiniame reglamente ir sektoriams taikomuose reglamentuose, skirtuose žemės ūkiui ir struktūriniams fondams, Komisijai suteikta teisė tikrinti visas išlaidas praėjus daugeliui metų, kai jos buvo patirtos. Ataskaitose neturėtų būti nurodyta, kad dėl šios teisės visas atitinkamas išlaidas tereikia priimti. Tais atvejais, kai potencialiai susigrąžintinas sumas galima kiekybiškai įvertinti, jos nurodytos konsoliduotų finansinių ataskaitų 5.3 ir 5.4 aiškinamuosiuose raštuose. |
| --- | --- |

1.34.

Finansiniame reglamente ir sektoriams taikomuose reglamentuose, skirtuose žemės ūkiui ir struktūriniams fondams, Komisijai suteikta teisė tikrinti visas išlaidas praėjus daugeliui metų, kai jos buvo patirtos. Ataskaitose neturėtų būti nurodyta, kad dėl šios teisės visas atitinkamas išlaidas tereikia priimti. Tais atvejais, kai potencialiai susigrąžintinas sumas galima kiekybiškai įvertinti, jos nurodytos konsoliduotų finansinių ataskaitų 5.3 ir 5.4 aiškinamuosiuose raštuose.

Konsoliduota ekonominio rezultato ataskaita (su segmentų informacija)

| 1.35. | Atsižvelgiant į specialų Audito Rūmų prašymą, aiškinamuosiuose raštuose dėl 2006 finansinių metų ekonominio rezultato ataskaitos (31) pateikiama daugiau informacijos apie susigrąžintas sumas dėl neteisėtų ar netvarkingų operacijų, visų pirma, iš galutinių/tarpinių pagalbos gavėjų, kur nustatyta daugiau nei 90 % klaidų. Tačiau reikia papildomų priemonių, kad būtų užtikrintas apskaitos duomenų ir aiškinamuosiuose raštuose pateiktos informacijos išsamumas ir patikimumas (žr. 2.23–2.25 dalis). |
| --- | --- |

1.35.

Atsižvelgiant į specialų Audito Rūmų prašymą, aiškinamuosiuose raštuose dėl 2006 finansinių metų ekonominio rezultato ataskaitos (31) pateikiama daugiau informacijos apie susigrąžintas sumas dėl neteisėtų ar netvarkingų operacijų, visų pirma, iš galutinių/tarpinių pagalbos gavėjų, kur nustatyta daugiau nei 90 % klaidų. Tačiau reikia papildomų priemonių, kad būtų užtikrintas apskaitos duomenų ir aiškinamuosiuose raštuose pateiktos informacijos išsamumas ir patikimumas (žr. 2.23–2.25 dalis).

31

| 1.35. | ABAC apskaitos sistema adaptuojama siekiant padidinti įrašomos informacijos apie susigrąžinimus kiekį. Numatoma, kad šie patobulinimai bus veiksmingi rengiant 2008 m. ataskaitas. |
| --- | --- |

1.35.

ABAC apskaitos sistema adaptuojama siekiant padidinti įrašomos informacijos apie susigrąžinimus kiekį. Numatoma, kad šie patobulinimai bus veiksmingi rengiant 2008 m. ataskaitas.

| 1.36. | Tam, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, jog finansinės ataskaitos yra patikimos, būtina atlikti išsamų biudžeto rezultatų ir ekonominio rezultato suderinimą. Tačiau 2007 m. liepos mėn. Audito Rūmams pateiktame suderinime vis dar yra nepaaiškintų nedidelių skirtumų. Be to, jei metinėse finansinėse ataskaitose būtų pateikta šį suderinimą atspindinti lentelė, jos būtų suprantamesnės. |
| --- | --- |

1.36.

Tam, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, jog finansinės ataskaitos yra patikimos, būtina atlikti išsamų biudžeto rezultatų ir ekonominio rezultato suderinimą. Tačiau 2007 m. liepos mėn. Audito Rūmams pateiktame suderinime vis dar yra nepaaiškintų nedidelių skirtumų. Be to, jei metinėse finansinėse ataskaitose būtų pateikta šį suderinimą atspindinti lentelė, jos būtų suprantamesnės.

| 1.36. | Komisija pripažįsta, kad suderinimo procedūrą reikia tobulinti. Bus imtasi priemonių nustatytiems trūkumams šalinti. Be to, Komisija apsvarstys klausimus dėl visiško suderinimo įtraukimo į metines finansines ataskaitas. |
| --- | --- |

1.36.

Komisija pripažįsta, kad suderinimo procedūrą reikia tobulinti. Bus imtasi priemonių nustatytiems trūkumams šalinti. Be to, Komisija apsvarstys klausimus dėl visiško suderinimo įtraukimo į metines finansines ataskaitas.

Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos

| 1.37. | 2005 finansinių metų biudžetinėse lentelėse pateikta „neįvykdytų“ susigrąžinimo pavedimų suma (6 175 milijonai eurų) (32) nesutampa su atitinkama iš ankstesnių finansinių metų į 2006 m. metines finansines ataskaitas perkelta „Teisių į išmokas“ suma (6 180 milijonų eurų) (33). Kadangi tai pažeidžia tęstinumo principą, šis klausimas turėjo būti išspręstas prieš finansinių ataskaitų parengimą. |
| --- | --- |

1.37.

2005 finansinių metų biudžetinėse lentelėse pateikta „neįvykdytų“ susigrąžinimo pavedimų suma (6 175 milijonai eurų) (32) nesutampa su atitinkama iš ankstesnių finansinių metų į 2006 m. metines finansines ataskaitas perkelta „Teisių į išmokas“ suma (6 180 milijonų eurų) (33). Kadangi tai pažeidžia tęstinumo principą, šis klausimas turėjo būti išspręstas prieš finansinių ataskaitų parengimą.

32

33

| 1.37. | 5 mln. EUR skirtumas susijęs su ankstesniais metais atlikto koregavimo konsoliduotos įstaigos biudžetinėse sąskaitose. |
| --- | --- |

1.37.

5 mln. EUR skirtumas susijęs su ankstesniais metais atlikto koregavimo konsoliduotos įstaigos biudžetinėse sąskaitose.

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Audito Rūmų metodas

| 1.38. | Atsižvelgiant į nuolat kintančią audito aplinką ir į per dvylika metų įgytą patirtį, iškilo būtinybė dar labiau patobulinti ir dar geriau pritaikyti su DAS susijusią metodiką. Esminė peržiūrėto DAS metodo sudedamoji dalis yra patikinimo modelis, pagrįstas dviem pagrindiniais įrodymų šaltiniais: |
| --- | --- |

1.38.

Atsižvelgiant į nuolat kintančią audito aplinką ir į per dvylika metų įgytą patirtį, iškilo būtinybė dar labiau patobulinti ir dar geriau pritaikyti su DAS susijusią metodiką. Esminė peržiūrėto DAS metodo sudedamoji dalis yra patikinimo modelis, pagrįstas dviem pagrindiniais įrodymų šaltiniais:

| a) | Bendrijos institucijų, valstybių narių ir trečiųjų šalių priežiūros ir kontrolės sistemų, taikomų surenkant ir panaudojant Europos Sąjungos lėšas, nagrinėjimu; šios sistemos turi pateikti reprezentatyvią informaciją apie pagrindinių kontrolės priemonių vykdymą ir veikimą, atsižvelgiant į jų savybę užkirsti kelią klaidoms ar jas nustatyti ir ištaisyti; |
| --- | --- |

a)

Bendrijos institucijų, valstybių narių ir trečiųjų šalių priežiūros ir kontrolės sistemų, taikomų surenkant ir panaudojant Europos Sąjungos lėšas, nagrinėjimu; šios sistemos turi pateikti reprezentatyvią informaciją apie pagrindinių kontrolės priemonių vykdymą ir veikimą, atsižvelgiant į jų savybę užkirsti kelią klaidoms ar jas nustatyti ir ištaisyti;

| b) | pajamų ir išlaidų operacijų reprezentatyvių imčių patikromis iki galutinio naudos gavėjo lygmens, siekiant pateikti tiesioginius įrodymus apie mokėjimų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

b)

pajamų ir išlaidų operacijų reprezentatyvių imčių patikromis iki galutinio naudos gavėjo lygmens, siekiant pateikti tiesioginius įrodymus apie mokėjimų teisėtumą ir tvarkingumą.

Pagal nustatytą patikinimo modelį yra pateikiama nuomonė apie pasitikėjimą, gaunamą vertinant priežiūros ir kontrolės sistemas ir atliekant tiesioginius operacijų testus, kad būtų gautas aukšto lygio patikinimas, kurio reikia operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patvirtinimui.

| 1.39. | Be šių pagrindinių šaltinių dar gali būti naudojami kiti du: |
| --- | --- |

1.39.

Be šių pagrindinių šaltinių dar gali būti naudojami kiti du:

| a) | Komisijos generalinių direktorių metinių veiklos ataskaitų, deklaracijų ir jų suvestinių ataskaitų, kuriose nurodoma, ar Komisija turi pakankamą patikinimą, kad įdiegtos sistemos užtikrina operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, analizė; |
| --- | --- |

a)

Komisijos generalinių direktorių metinių veiklos ataskaitų, deklaracijų ir jų suvestinių ataskaitų, kuriose nurodoma, ar Komisija turi pakankamą patikinimą, kad įdiegtos sistemos užtikrina operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, analizė;

| b) | kitų auditorių, kurie nėra susiję su Bendrijos valdymo ir kontrolės procesu, darbo nagrinėjimas (pavyzdžiui, aukščiausiosios audito institucijos valstybėse narėse ar trečiosiose šalyse) (34). |
| --- | --- |

b)

kitų auditorių, kurie nėra susiję su Bendrijos valdymo ir kontrolės procesu, darbo nagrinėjimas (pavyzdžiui, aukščiausiosios audito institucijos valstybėse narėse ar trečiosiose šalyse) (34).

34

| 1.38–1.39. | Audito Rūmų metinis patikinimo pareiškimas, kitas audito darbas ir rekomendacijos yra neįkainojamas informacijos šaltinis Komisijai, todėl ji stengiasi kruopščiai taikyti pateiktas rekomendacijas. |
| --- | --- |

1.38–1.39.

Audito Rūmų metinis patikinimo pareiškimas, kitas audito darbas ir rekomendacijos yra neįkainojamas informacijos šaltinis Komisijai, todėl ji stengiasi kruopščiai taikyti pateiktas rekomendacijas.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijos ir Audito Rūmų paskatinta Komisija toliau palaiko išsamų ir labai naudingą neoficialų dialogą su Audito Rūmais dėl metinių auditų metu nustatytų klaidų poveikio.

Ji jau ėmėsi priemonių, kad pagerintų kokybės kontrolę įgyvendindama veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos, kuriame pasiūlytos priemonės nustatytiems priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumams šalinti, ir kad dar labiau patobulintų šias sistemas.

Todėl reikia, kad visos valstybės narės bendradarbiautų, atsižvelgiant į tai, kad pagal pasidalijamojo valdymo principą jos atsakingos už tris ketvirčius Europos Sąjungos biudžeto.

Komisijos informacijos pateikimo sistema ir modernizuota apskaitos sistema kiekvienais metais pateikiama svarbių išsamių duomenų apie Bendrijos išteklių valdymą, paaiškinamos patikinimo, kurį kasmet teikia kiekvienas generalinis direktorius, priežastys, nurodomos pateiktos išlygos ir kitos pastabos, taip pat priemonės, kurių imamasi po atlikto audito darbo ir vykdytos kontrolės.

Audito Rūmai audituoja konkrečiais metais registruotų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Generaliniai direktoriai teikia patikinimą dėl daugiamečių kontrolės sistemų veikimo tais metais. Komisija pakankamai įvertina sistemos trūkumus, dėl kurių lėšos gali būti išmokėtos nesilaikant būtinų sąlygų, tačiau savo patikinimą ji grindžia informacija, kurią gauna per tam tikrą laikotarpį, atsižvelgdama į taisomąsias priemones, kurios taikomos tokiems trūkumams ištaisyti, ir į daugiametės sistemos pajėgumą ištaisyti klaidas praėjus kuriam laikui po lėšų išmokėjimo.

2006 finansinių metų audito rezultatai

| 1.40. | Kaip ir ankstesniais metais pagal įvairių specialiųjų vertinimų išvadas matyti, kad tose srityse, kuriose priežiūros ir kontrolės sistemos iš esmės yra taikomos tinkamai ir teisingai, Audito Rūmų savarankiškų testų metu nustatyta, jog reikšmingų teisėtumo ir tvarkingumo klaidų operacijose rizika buvo nedidelė (žr. 4.28, 5.65 dalis dėl IAKS, 8.31 dalį dėl delegacijų, 9.23 dalį išskyrus SAPARD ir 10.6 dalį). Audito Rūmai mano, kad šiose srityse klaidos finansinį poveikį turi mažesnei nei 2 % atitinkamai populiacijai (žr.
  1.2 lentelę
  ). Be to, Audito Rūmams atlikus generalinių direktorių ir leidimus duodančių pareigūnų deklaracijų vertinimą pasitvirtino, kad nereikėjo pateikti jokių išlygų arba jos buvo nereikšmingos (žr. 2.11 ir 2.12 dalis). |
| --- | --- |

1.40.

Kaip ir ankstesniais metais pagal įvairių specialiųjų vertinimų išvadas matyti, kad tose srityse, kuriose priežiūros ir kontrolės sistemos iš esmės yra taikomos tinkamai ir teisingai, Audito Rūmų savarankiškų testų metu nustatyta, jog reikšmingų teisėtumo ir tvarkingumo klaidų operacijose rizika buvo nedidelė (žr. 4.28, 5.65 dalis dėl IAKS, 8.31 dalį dėl delegacijų, 9.23 dalį išskyrus SAPARD ir 10.6 dalį). Audito Rūmai mano, kad šiose srityse klaidos finansinį poveikį turi mažesnei nei 2 % atitinkamai populiacijai (žr.
  1.2 lentelę
  ). Be to, Audito Rūmams atlikus generalinių direktorių ir leidimus duodančių pareigūnų deklaracijų vertinimą pasitvirtino, kad nereikėjo pateikti jokių išlygų arba jos buvo nereikšmingos (žr. 2.11 ir 2.12 dalis).

1.2 lentelę

| 1.40. | Komisijos nuomone, 2006 m. padaryta pažanga taikant priežiūros ir kontrolės sistemas, tačiau ji pripažįsta, kad reikia imtis tolesnių veiksmų. Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos įgyvendinimas ir teigiamas poveikis, kurį jis turėtų turėti iš sistemų gautam patikinimui ateityje, dar kartą patvirtina, kad Komisija nori tobulėti dar labiau. |
| --- | --- |

1.40.

Komisijos nuomone, 2006 m. padaryta pažanga taikant priežiūros ir kontrolės sistemas, tačiau ji pripažįsta, kad reikia imtis tolesnių veiksmų. Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos įgyvendinimas ir teigiamas poveikis, kurį jis turėtų turėti iš sistemų gautam patikinimui ateityje, dar kartą patvirtina, kad Komisija nori tobulėti dar labiau.

1.2 lentelė – Specialieji operacijų teisėtumo ir tvarkingumo vertinimai

| Specialieji 2006 finansinių metų metinės ataskaitos vertinimai | Priežiūros ir kontrolės sistemų veikimas | Klaidos |
| --- | --- | --- |
| Nuosavi ištekliai (35) | | |
| Bendroji žemės ūkio politika | IAKS | | Visa BŽP | IAKS |
| ne IAKS | | ne IAKS |
| Struktūriniai veiksmai | | |
| Vidaus politika | | |
| Išorės veiksmai | | Būstinė ir delegacijos |
| Įgyvendinančios organizacijos |
| Pasirengimo stojimui strategija | Phare/ISPA | | |
| SAPARD | | |
| Administracinės išlaidos (36) | | |
| Šioje lentelėje apibendrinamas bendras atitinkamuose skyriuose aptartų priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas ir pateikiami pagrindiniai Audito Rūmų atliktų savarankiškų testų rezultatai. Lentelėje išryškinti svarbiausi komponentai, tačiau joje negali būti pateikta visa atitinkama išsami informacija. Jos reikia ieškoti pagrindinėje ataskaitos dalyje, atsižvelgiant į su Audito Rūmų audito metodu susijusią metodiką (žr. 1.38 ir 1.39 dalis). |

Specialieji 2006 finansinių metų metinės ataskaitos vertinimai

Priežiūros ir kontrolės sistemų veikimas

Klaidos

Nuosavi ištekliai (35)

35

Bendroji žemės ūkio politika

IAKS

Visa BŽP

IAKS

ne IAKS

ne IAKS

Struktūriniai veiksmai

Vidaus politika

Išorės veiksmai

Būstinė ir delegacijos

Įgyvendinančios organizacijos

Pasirengimo stojimui strategija

Phare/ISPA

SAPARD

Administracinės išlaidos (36)

36

Šioje lentelėje apibendrinamas bendras atitinkamuose skyriuose aptartų priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas ir pateikiami pagrindiniai Audito Rūmų atliktų savarankiškų testų rezultatai. Lentelėje išryškinti svarbiausi komponentai, tačiau joje negali būti pateikta visa atitinkama išsami informacija. Jos reikia ieškoti pagrindinėje ataskaitos dalyje, atsižvelgiant į su Audito Rūmų audito metodu susijusią metodiką (žr. 1.38 ir 1.39 dalis).

Paaiškinimai

| Priežiūros ir kontrolės sistemų veikimas |
| --- |
| | Patenkinama |
| | Iš dalies patenkinama (37) |
| | Nepatenkinama |
| Klaidos |
| | Mažiau nei 2 % (žemiau reikšmingumo ribos) |
| | 2–5 % |
| | Daugiau nei 5 % |

Priežiūros ir kontrolės sistemų veikimas

Patenkinama

Iš dalies patenkinama (37)

37

Nepatenkinama

Klaidos

Mažiau nei 2 % (žemiau reikšmingumo ribos)

2–5 %

Daugiau nei 5 %

| 1.41. | Srityse, kuriose Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad priežiūros ir kontrolės sistemos yra, geriausiu atveju, tik iš dalies pakankamos, Audito Rūmų savarankiškų testų metu ir toliau nustatomas reikšmingas klaidų lygis (žr. 5.65–5.78 dalis išskyrus IAKS, 6.37–6.39, 7.30 ir 7.31 dalis, 8.31 ir 8.32 dalis dėl įgyvendinančių organizacijų bei 9.23 dalį dėl SAPARD). Audito Rūmai mano, kad šiose srityse klaidos finansinį poveikį turi didesnei nei 2 % populiacijai (žr.
  1.2 lentelę
  ). Be to, Audito Rūmams atlikus generalinių direktorių deklaracijų vertinimą pasitvirtino, kad buvo pateiktos pagrindinės išlygos ar, Audito Rūmų nuomone, jos turėjo būti pateiktos atitinkamose srityse (žr. 2.11 ir 2.12 bei 2.13–2.17 dalis). |
| --- | --- |

1.41.

Srityse, kuriose Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad priežiūros ir kontrolės sistemos yra, geriausiu atveju, tik iš dalies pakankamos, Audito Rūmų savarankiškų testų metu ir toliau nustatomas reikšmingas klaidų lygis (žr. 5.65–5.78 dalis išskyrus IAKS, 6.37–6.39, 7.30 ir 7.31 dalis, 8.31 ir 8.32 dalis dėl įgyvendinančių organizacijų bei 9.23 dalį dėl SAPARD). Audito Rūmai mano, kad šiose srityse klaidos finansinį poveikį turi didesnei nei 2 % populiacijai (žr.
  1.2 lentelę
  ). Be to, Audito Rūmams atlikus generalinių direktorių deklaracijų vertinimą pasitvirtino, kad buvo pateiktos pagrindinės išlygos ar, Audito Rūmų nuomone, jos turėjo būti pateiktos atitinkamose srityse (žr. 2.11 ir 2.12 bei 2.13–2.17 dalis).

1.2 lentelę

| 1.41. | Bendrijos finansuojamoms išlaidoms šiose biudžeto srityse taikomi keli kontrolės procesai; kai kurie iš jų taikomi prieš išlaidas patvirtinant Komisijai, kai kurie – patvirtinus išlaidas. Antai vidaus politikos srityje būdinga per didelių deklaruotų išlaidų kompensavimo rizika sumažinta iš esmės padidinus ex post auditų skaičių; kalbant apie išorės pagalbą įgyvendinančias organizacijas, Komisija užtikrina, kad paramos gavėjų mokėjimų prašymų patikros būtų atliekamos pagrindiniais projekto įgyvendinimo etapais ir taip galėtų būti aptiktos ir ištaisytos su išankstiniais mokėjimais susijusios klaidos. Audito Rūmų nustatyti faktai rodo, kokia yra padėtis konkrečiu šių kontrolės procesų momentu. Tikėtina, kad didelė šių klaidų dalis bus ištaisyta taikant daugiametę klaidų ištaisymo sistemą. |
| --- | --- |

1.41.

Bendrijos finansuojamoms išlaidoms šiose biudžeto srityse taikomi keli kontrolės procesai; kai kurie iš jų taikomi prieš išlaidas patvirtinant Komisijai, kai kurie – patvirtinus išlaidas. Antai vidaus politikos srityje būdinga per didelių deklaruotų išlaidų kompensavimo rizika sumažinta iš esmės padidinus ex post auditų skaičių; kalbant apie išorės pagalbą įgyvendinančias organizacijas, Komisija užtikrina, kad paramos gavėjų mokėjimų prašymų patikros būtų atliekamos pagrindiniais projekto įgyvendinimo etapais ir taip galėtų būti aptiktos ir ištaisytos su išankstiniais mokėjimais susijusios klaidos. Audito Rūmų nustatyti faktai rodo, kokia yra padėtis konkrečiu šių kontrolės procesų momentu. Tikėtina, kad didelė šių klaidų dalis bus ištaisyta taikant daugiametę klaidų ištaisymo sistemą.

ex post

Kalbant apie žemės ūkį, Komisija pastebi, kad klaidų lygis labai sumažėjo ir beveik siekia reikšmingumo lygį. Kalbant apie ne kaimo plėtrai skirtas EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidas, kurios sudaro daugiau kaip 85 % bendrų išlaidų, klaidų lygis yra žemiau reikšmingumo lygio.

Kiek tai susiję su kitomis politikos sritimis, atlikdama auditus Komisija atsižvelgs į potencialią riziką. Metinėse veiklos ataskaitose paprastai aiškiai nurodoma, kaip generaliniai direktoratai vertina valdymo ir kontrolės sistemų valstybėse narėse veiksmingumą, taip pat kokių taisomųjų priemonių imamasi siekiant atlikti reikalingus patobulinimus. Generaliniai direktoriai pateikia išlygas, jeigu esama svarbių trūkumų, keliančių Bendrijos biudžetui reikšmingą riziką, kurios nebūtų galima tinkamai valdyti įprastais kontrolės sistemos taisomaisiais mechanizmais.

Taip pat žr. pastabas dėl 2.8–2.17, 2.36, 5.65, 6.38–6.40, 7.30, 7.31, 8.31, 8.32 ir 9.23 dalių.

| 1.42. | Specialieji išlaidų vertinimai Bendrosios žemės ūkio politikos, struktūrinės ir vidaus politikos srityse rodo, kad sudėtingi ar neaiškūs tinkamumo kriterijai arba sudėtingi teisiniai reikalavimai gali turėti didelį poveikį operacijų teisėtumui ir tvarkingumui (žr. 5.44 dalį dėl kaimo plėtros išlaidų, 6.29 dalį dėl struktūrinių operacijų ir 7.11 dalį dėl vidaus politikos). Pavyzdžiui, Audito Rūmų sistemų auditas rodo, kad kaimo plėtros priemonėse būna daug klaidų dėl dažnai sudėtingų tinkamumo sąlygų (38). Iš kitos pusės, bendrosios išmokos schemos sukūrimas ir įgyvendinimas apriboja neteisėtų mokėjimų riziką. Tačiau bendras su žemės ūkio išlaidomis susijusių klaidų skaičius iš esmės yra aukščiau reikšmingumo ribos. |
| --- | --- |

1.42.

Specialieji išlaidų vertinimai Bendrosios žemės ūkio politikos, struktūrinės ir vidaus politikos srityse rodo, kad sudėtingi ar neaiškūs tinkamumo kriterijai arba sudėtingi teisiniai reikalavimai gali turėti didelį poveikį operacijų teisėtumui ir tvarkingumui (žr. 5.44 dalį dėl kaimo plėtros išlaidų, 6.29 dalį dėl struktūrinių operacijų ir 7.11 dalį dėl vidaus politikos). Pavyzdžiui, Audito Rūmų sistemų auditas rodo, kad kaimo plėtros priemonėse būna daug klaidų dėl dažnai sudėtingų tinkamumo sąlygų (38). Iš kitos pusės, bendrosios išmokos schemos sukūrimas ir įgyvendinimas apriboja neteisėtų mokėjimų riziką. Tačiau bendras su žemės ūkio išlaidomis susijusių klaidų skaičius iš esmės yra aukščiau reikšmingumo ribos.

38

| 1.42. | Kartais siekiant politikos tikslų būtina nustatyti išsamų reglamentavimą, tačiau Komisija supranta, kad reikia supaprastinti taisykles, kiek tai galima padaryti siekiant politikos tikslų. Jeigu teisiniai reikalavimai išlieka sudėtingi, Komisija teikia rekomendacijas, kaip supaprastinti ir paaiškinti jų taikymą. Ar bus išvengta klaidų labai priklauso nuo valstybių narių valdžios institucijų rekomendacijų įgyvendinančioms įstaigoms ir naudos gavėjams, nuo kontrolės veiksmingumo ir nuo to, ar naudos gavėjai supranta, kad nesilaikant reikalavimų galima netekti dotacijos. Komisija ragina valstybes nares vykdyti veiklą šiose srityse pagal Veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos. |
| --- | --- |

1.42.

Kartais siekiant politikos tikslų būtina nustatyti išsamų reglamentavimą, tačiau Komisija supranta, kad reikia supaprastinti taisykles, kiek tai galima padaryti siekiant politikos tikslų. Jeigu teisiniai reikalavimai išlieka sudėtingi, Komisija teikia rekomendacijas, kaip supaprastinti ir paaiškinti jų taikymą. Ar bus išvengta klaidų labai priklauso nuo valstybių narių valdžios institucijų rekomendacijų įgyvendinančioms įstaigoms ir naudos gavėjams, nuo kontrolės veiksmingumo ir nuo to, ar naudos gavėjai supranta, kad nesilaikant reikalavimų galima netekti dotacijos. Komisija ragina valstybes nares vykdyti veiklą šiose srityse pagal Veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos.

Agrarinės aplinkosaugos priemonėse, kurios susijusios su nedidele BŽŪP išlaidų dalimi, gali būti trūkumų (žr. pastabą dėl 5.72 dalies). Trūkumus galima tinkamai valdyti įprastais kontrolės sistemų taisomaisiais mechanizmais. Be to, pateikti ateinančiam laikotarpiui taikomi teisės aktų pakeitimai.

Komisijos nuomone, jas kontroliuoti yra gana sudėtinga, tačiau šių priemonių tikslas žemės ūkį susieti su aplinkosaugos klausimais ir jų pridėtinė vertė yra plačiai pripažįstami.

---

(1)  „Galutinės Europos Bendrijų metinės finansinės ataskaitos“ sudaro 2006 finansinių metų Europos Bendrijų metinių finansinių ataskaitų I tomą.

1

(2)  „Konsoliduotas finansines ataskaitas“ sudaro balansas, ekonominio rezultato ataskaita (su segmentų informacija), pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos politikų santrauka ir kiti aiškinamieji raštai.

2

(3)  „Konsoliduotas biudžeto vykdymo ataskaitas“ sudaro konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos, biudžeto principų santrauka ir kiti aiškinamieji raštai.

3

(4)  Europos institucijų ir įstaigų lygmenyje vadovybė yra institucijų nariai, agentūrų direktoriai, įgalioti ar perįgalioti leidimus duodantys pareigūnai, apskaitos pareigūnai ir finansų, audito ar kontrolės padalinių vadovai. Valstybių narių ir valstybių naudos gavėjų lygmenyje vadovybė yra leidimus duodantys pareigūnai, apskaitos pareigūnai bei mokėjimo, sertifikavimo institucijų bei įgyvendinančių agentūrų vadovai.

4

(5)  Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintos apskaitos taisyklės yra pagrįstos Tarptautinės apskaitininkų federacijos paskelbtais Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba, kai jų negalima pritaikyti, – Tarptautinės apskaitos standartų valdybos parengtais Tarptautiniais apskaitos standartais (TAS) arba Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Pagal Finansinį reglamentą 2006 finansinių metų „konsoliduota finansinė atskaitomybė“ yra antrą kartą parengta pagal Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas šias apskaitos taisykles, kuriose kaupimu grindžiamos apskaitos principai yra pritaikyti specifiniam Bendrijos kontekstui, o „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ ir toliau iš esmės yra rengiamos remiantis grynųjų pinigų judėjimu.

5

(6)  Prieš institucijoms priimant galutines metines finansines ataskaitas, įvairūs apskaitos pareigūnai jas pasirašo, tuo patvirtindami, kad jie turi pakankamą patikinimą, jog finansinėse ataskaitose pateikta tikra ir teisinga institucijų finansinė padėtis. (Finansinio reglamento 61 straipsnis).

6

(7)  Galutines metines finansines ataskaitas parengia atitinkami direktoriai ir jas nusiunčia Komisijos apskaitos pareigūnui kartu su atitinkamos valdybos nuomone. Be to, atitinkami apskaitos pareigūnai jas pasirašo, tuo patvirtindami, kad jie turi pakankamą patikinimą, jog finansinėse ataskaitose pateikta tikra ir teisinga įstaigų finansinė padėtis (Finansinio reglamento 61 straipsnis).

7

(8)  Žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.51 ir 1.52 dalis bei 2006 m. metinės ataskaitos 2 skyrių.

8

(9)  2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

9

(10)  Žr. Komisijos komunikatą dėl Europos Bendrijų apskaitos sistemos modernizavimo (COM(2002) 755 galutinis, 2002 12 17).

10

(11)  Audito Rūmų audito pirmojo etapo metu nustatyti faktai buvo pateikti 2004 finansinių metų metinėje ataskaitoje (žr. 1.21–1.45 dalis), antrojo – 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje (žr. 1.5–1.58 dalis). Tolesnių etapų rezultatai bus pateikti vėlesnėse metinėse ataskaitose.

11

(12)  Žr. Audito Rūmų 2005 finansinių metų patikinimo pareiškimo VI, VII ir VIII dalis.

12

(13)  Žr. Audito Rūmų 2005 finansinių metų patikinimo pareiškimo VI dalį bei VII dalies a ir b punktus.

13

(14)  Žr. 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 1.24, 1.25 ir 1.49 dalis.

14

(15)  Apskaitos pareigūnas nepatvirtino trijų vietinių pagalbinių apskaitos sistemų ir atkreipė dėmesį į kitas nagrinėtinas problemas. Dėl išsamesnės informacijos žr. 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 1.20 ir 1.21 dalis.

15

(16)  Personalo ir administracijos, Konkurencijos, Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, Vidaus rinkos ir paslaugų, Mokesčių ir muitų sąjungos, Energetikos ir transporto generaliniai direktoratai, Jungtinis tyrimų centras bei Infrastruktūros ir logistikos biurai Briuselyje ir Liuksemburge.

16

(17)  Atnaujinta EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos vietinė CRIS sistema pradėjo veikti 2007 m. sausio 22 d. Nauji tikrinimai bus atlikti prieš sistemos patvirtinimą.

17

(18)  Naujos Švietimo ir kultūros generalinio direktorato sistemos SYMMETRY plėtojimas buvo atidėtas iki 2008 m., o nauja veikiančios APPFIN sistemos versija pradėjo veikti 2006 m. spalio mėn. Nors duomenų kokybė nuo 2006 m. lapkričio mėn. pagerėjo, kai kurie trūkumai vis dar išlieka (pavyzdžiui, nepakankamas dokumentų rengimas). Papildomos tvirtinimo procedūros bus atliktos 2007 m.

18

(19)  Išorės santykių generalinio direktorato valdoma su avanso ataskaitomis susijusi informacinė sistema ABAC Delegations pradėjo veikti 2007 m. sausio 8 d. (išskyrus su turtu susijusį modulį, kuris dar nebuvo baigtas). Papildomos tvirtinimo procedūros bus atliktos 2007 m.

19

ABAC Delegations

(20)  Visų pirma, kai kurie bendro pobūdžio klausimai, susiję su išankstinio finansavimo tvirtinimu, savalaikiu operacijų įrašymu, ABAC Contracts naudojimu, kai kurių sričių išankstinio finansavimo apskaita, duomenų vietinėse ir ABAC sistemose suderinamumu, tarnybose plačiai paplitusia žinių/supratimo apie kaupimo principu vykdomą apskaitą stoka.

20

ABAC Contracts

(21)  Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generalinis direktoratas, Energetikos ir transporto generalinis direktoratas bei Jungtinis tyrimų centras.

21

(22)  EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba, Plėtros generalinis direktoratas, Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas, Energetikos ir transporto generalinis direktoratas, Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas bei Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga neatliko savo atskyrimo metodikų ex post testų.

22

ex post

(23)  Žr. Audito Rūmų 2005 finansinių metų patikinimo pareiškimo VIII dalį.

23

(24)  Švietimo ir kultūros generalinio direktorato bei Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos auditą atliko Komisijos vidaus audito tarnyba, prižiūrint Audito Rūmams.

24

(25)  EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba, Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generalinis direktoratas, Energetikos ir transporto generalinis direktoratas, Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas.

25

(26)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1290/2005 (OL L 209, 2005 8 11, p. 1) ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 885/2006 (OL L 171, 2006 6 23, p. 90).

26

(27)  Nepakankamos nuomonės sertifikatuose ir pagrindiniai tvirtinančiųjų institucijų atskaitose nustatyti faktai, nepakankamas kai kurių jų atliktas darbas ir informacija kai kuriose jų ataskaitose.

27

(28)  1981 m. lapkričio 4 d. išsiplėtusio Biuro sprendimas; 1982 m. gegužės 24 d. ir 25 d. Biuro sprendimas, iš dalies pakeistas 1995 m. rugsėjo 13 d. sprendimu (PE 113.116/BUR./rev. XVII/02–2004/Ann.III).

28

(29)  Žr. 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 1.49 dalį.

29

(30)  Žr. 2002 finansinių metų metinės ataskaitos 1.10 ir 1.11 dalis, 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 1.11 dalį, 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.12 ir 1.13 dalis, 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 1.57 dalį.

30

(31)  Papildomos informacijos taip pat galima rasti „Neapibrėžto turto“ kategorijoje (sukčiavimas ir pažeidimai bei pajamų prognozės) ir konsoliduotų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose.

31

(32)  Žr. biudžeto vykdymo ataskaitų 2 lentelę „Konsoliduota 2005 finansinių metų biudžeto pajamų vykdymo santrauka“.

32

(33)  Žr. biudžeto vykdymo ataskaitų 2 lentelę „Konsoliduota 2006 finansinių metų biudžeto pajamų vykdymo santrauka“.

33

(34)  Išsamesnę informaciją galima rasti Audito Rūmų interneto svetainėje www.eca.europa.eu.

34

(35)  Dėl apimties apribojimų žr. 4.3, 4.4 ir 4.7 dalis.

35

(36)  Priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo atveju dėmesys į kai kuriuos trūkumus atkreipiamas 10.6 ir 10.25 dalyse.

36

(37)  Sistemos yra iš dalies patenkinamos, nustačius, kad kai kurios kontrolės priemonės veikia tinkamai, tuo tarpu kitos – ne. Tokiu būdu jos iš esmės neleistų išlaikyti priimtino klaidų operacijose lygio.

37

(38)  Audito Rūmams atlikus savarankiškus testus paaiškėjo, kad klaidų lygis, apskaičiuotas pagal imties dalį, apimančią tik su kaimo plėtra nesusijusias žemės ūkio išlaidas, yra žemiau reikšmingumo ribos.

38

2 SKYRIUS

Komisijos vidaus kontrolės sistema

TURINYS

| 2.1–2.2 | Įvadas ir audito apimtis |
| --- | --- |

2.1–2.2

| 2.3–2.18 | Komisijos vadovybės pareiškimai |
| --- | --- |

2.3–2.18

| 2.3–2.6 | Komisijos suvestinė ataskaita |
| --- | --- |

2.3–2.6

| 2.7–2.18 | Metinės veiklos ataskaitos ir generalinių direktorių deklaracijos |
| --- | --- |

2.7–2.18

| 2.7 | Rengimo procesas |
| --- | --- |

2.7

| 2.8–2.17 | Generalinių direktorių deklaracijos |
| --- | --- |

2.8–2.17

| 2.18 | Teisėtumo ir tvarkingumo rodikliai |
| --- | --- |

2.18

| 2.19–2.30 | Veiksmų planai |
| --- | --- |

2.19–2.30

| 2.19–2.22 | Bendras įvertinimas |
| --- | --- |

2.19–2.22

| 2.23–2.25 | Klaidų taisymas |
| --- | --- |

2.23–2.25

| 2.26–2.30 | Informacija apie klaidų taisymą, kurią galima gauti Komisijoje |
| --- | --- |

2.26–2.30

| 2.31–2.34 | Kontrolės standartai |
| --- | --- |

2.31–2.34

| 2.32 | Bazinių reikalavimų vykdymas |
| --- | --- |

2.32

| 2.33–2.34 | Veiksmingumas |
| --- | --- |

2.33–2.34

| 2.35–2.37 | Bendra išvada ir rekomendacijos |
| --- | --- |

2.35–2.37

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | KOMISIJOS ATSAKYMAI |
| --- | --- |
| ĮVADAS IR AUDITO APIMTIS |
| 2.1. | Šiame skyriuje kalbama apie Komisijos pastangas 2006 metais patobulinti jos generalinių direktoratų priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumą, siekiant užtikrinti su ES biudžetu susijusių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Konkrečiai jame nagrinėjama: |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS IR AUDITO APIMTIS

2.1.

Šiame skyriuje kalbama apie Komisijos pastangas 2006 metais patobulinti jos generalinių direktoratų priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumą, siekiant užtikrinti su ES biudžetu susijusių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Konkrečiai jame nagrinėjama:

| — | kokiu mastu generalinių direktorių metinėse veiklos ataskaitose ir deklaracijose, taip pat Komisijos suvestinėje ataskaitoje pateiktus vadovybės pareiškimus patvirtina Audito Rūmų auditų metu nustatyti faktai (2.3–2.18 dalys), |
| --- | --- |

—

kokiu mastu generalinių direktorių metinėse veiklos ataskaitose ir deklaracijose, taip pat Komisijos suvestinėje ataskaitoje pateiktus vadovybės pareiškimus patvirtina Audito Rūmų auditų metu nustatyti faktai (2.3–2.18 dalys),

| — | informacija apie išieškojimus ir finansines pataisas (2.23–2.30 dalys). |
| --- | --- |

—

informacija apie išieškojimus ir finansines pataisas (2.23–2.30 dalys).

| 2.1. | Be kitų priemonių, 2006 m. buvo priimtas veiksmų planas dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos, o 2007 m. kovo mėn. paskelbtoje pirmojoje pažangos ataskaitoje apžvelgta padaryta pažanga. Patobulintos metinių veiklos ataskaitų gairės, kuriomis remiantis ataskaitose turi būti pateiktos tarnybų kontrolės strategijos, jų rezultatai bei teisėtumo ir tvarkingumo rodikliai (neprivalomi 2006 m.). |
| --- | --- |

2.1.

Be kitų priemonių, 2006 m. buvo priimtas veiksmų planas dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos, o 2007 m. kovo mėn. paskelbtoje pirmojoje pažangos ataskaitoje apžvelgta padaryta pažanga. Patobulintos metinių veiklos ataskaitų gairės, kuriomis remiantis ataskaitose turi būti pateiktos tarnybų kontrolės strategijos, jų rezultatai bei teisėtumo ir tvarkingumo rodikliai (neprivalomi 2006 m.).

Imamasi įvairių veiksmų priežiūros ir kontrolės sistemoms tobulinti atsižvelgiant į Audito Rūmų ir Komisijos vidaus auditorių rekomendacijas, taip pat Parlamento ir Tarybos rekomendacijas, pateiktas metinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros metu.

| 2.2. | Šiame skyriuje taip pat pateikiamos pastabos apie Komisijos Veiksmų planą kuriant integruotą vidaus kontrolės sistemą (2.19–2.22 dalys) ir apie Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų peržiūrą (2.31–2.34 dalys). |
| --- | --- |

2.2.

Šiame skyriuje taip pat pateikiamos pastabos apie Komisijos Veiksmų planą kuriant integruotą vidaus kontrolės sistemą (2.19–2.22 dalys) ir apie Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų peržiūrą (2.31–2.34 dalys).

KOMISIJOS VADOVYBĖS PAREIŠKIMAI

Komisijos suvestinė ataskaita

| 2.3. | Be ataskaitos apie politikos pasiekimus (1), Komisija priėmė savo 2006 metų valdymo pasiekimams skirtą suvestinę ataskaitą (2), kurioje teigiama, kad „esamos vidaus kontrolės sistemos, atsižvelgiant į 2005 metų metinėse veiklos ataskaitose aprašytus apribojimus, suteikia pakankamą patikinimą, kad operacijos, už kurias Komisija atsako pagal EB sutarties 274 straipsnį, buvo teisėtos ir tvarkingos. Tačiau ji pripažįsta, kad norint pašalinti trūkumus, kuriuos savo išlygose pabrėžė deleguotieji leidimus duodantys pareigūnai, būtinos papildomos pastangos“. |
| --- | --- |

2.3.

Be ataskaitos apie politikos pasiekimus (1), Komisija priėmė savo 2006 metų valdymo pasiekimams skirtą suvestinę ataskaitą (2), kurioje teigiama, kad „esamos vidaus kontrolės sistemos, atsižvelgiant į 2005 metų metinėse veiklos ataskaitose aprašytus apribojimus, suteikia pakankamą patikinimą, kad operacijos, už kurias Komisija atsako pagal EB sutarties 274 straipsnį, buvo teisėtos ir tvarkingos. Tačiau ji pripažįsta, kad norint pašalinti trūkumus, kuriuos savo išlygose pabrėžė deleguotieji leidimus duodantys pareigūnai, būtinos papildomos pastangos“.

2.4.

| 2.4. | Komisijos atliktas kai kurių horizontalių klausimų įvertinimas atitinka Audito Rūmų atliktą analizę ir jų išvadas dėl tiesioginio centralizuoto valdymo mokslinių tyrimų srityje (žr. 2.12 dalį), dėl būtinumo supaprastinti procedūras (žr. 1.42 dalį), dėl būtinumo toliau plėtoti teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius (žr. 2.18 dalį) bei garinti metinių veiklos ataskaitų kokybę (žr. 2.7 ir 2.9 dalis). Tačiau kai kuriose bendros žemės ūkio politikos dalyse, struktūrinių priemonių srityje ir kai kuriose išorės veiksmų dalyse Audito Rūmų auditas atskleidė rimtų priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumų, kurie yra daug rimtesni, nei prie metinių veiklos ataskaitų pridedamų generalinių direktorių deklaracijų išlygos (žr. 2.13–2.17 dalis). Be to, Komisija nebuvo užbaigusi kitų su finansinių ataskaitų patikimumu susijusių problemų analizės, ypač pagalbinių vietinių sistemų lygmenyje (žr. 1.13–1.17 dalis). |
| --- | --- |

Komisijos atliktas kai kurių horizontalių klausimų įvertinimas atitinka Audito Rūmų atliktą analizę ir jų išvadas dėl tiesioginio centralizuoto valdymo mokslinių tyrimų srityje (žr. 2.12 dalį), dėl būtinumo supaprastinti procedūras (žr. 1.42 dalį), dėl būtinumo toliau plėtoti teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius (žr. 2.18 dalį) bei garinti metinių veiklos ataskaitų kokybę (žr. 2.7 ir 2.9 dalis). Tačiau kai kuriose bendros žemės ūkio politikos dalyse, struktūrinių priemonių srityje ir kai kuriose išorės veiksmų dalyse Audito Rūmų auditas atskleidė rimtų priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumų, kurie yra daug rimtesni, nei prie metinių veiklos ataskaitų pridedamų generalinių direktorių deklaracijų išlygos (žr. 2.13–2.17 dalis). Be to, Komisija nebuvo užbaigusi kitų su finansinių ataskaitų patikimumu susijusių problemų analizės, ypač pagalbinių vietinių sistemų lygmenyje (žr. 1.13–1.17 dalis).

| 2.4. | Generaliniai direktoriai savo deklaracijose pateikia išlygas, kai direktoratų ir valstybių narių atlikto sistemų veikimo audito metu sukaupta informacija rodo esant svarbių trūkumų, keliančių Bendrijos biudžetui reikšmingą riziką, kurios negalima tinkamai valdyti įprastais kontrolės sistemos taisomaisiais mechanizmais. Be to, generaliniai direktoriai gali nuspręsti pateikti išlygą, jeigu kyla didelė rizika, kad bus pakenkta Bendrijos institucijų reputacijai. Todėl Audito Rūmų paminėti generaliniai direktoriai nepateikė išlygų, jeigu jų manymu rizika buvo valdoma tinkamai, ir metinėse veiklos ataskaitose paaiškino savo vertinimo priežastis. |
| --- | --- |

2.4.

Generaliniai direktoriai savo deklaracijose pateikia išlygas, kai direktoratų ir valstybių narių atlikto sistemų veikimo audito metu sukaupta informacija rodo esant svarbių trūkumų, keliančių Bendrijos biudžetui reikšmingą riziką, kurios negalima tinkamai valdyti įprastais kontrolės sistemos taisomaisiais mechanizmais. Be to, generaliniai direktoriai gali nuspręsti pateikti išlygą, jeigu kyla didelė rizika, kad bus pakenkta Bendrijos institucijų reputacijai. Todėl Audito Rūmų paminėti generaliniai direktoriai nepateikė išlygų, jeigu jų manymu rizika buvo valdoma tinkamai, ir metinėse veiklos ataskaitose paaiškino savo vertinimo priežastis.

Trūkumų gali būti agrarinės aplinkosaugos priemonėse, kurios susijusios su nedidele BŽŪP išlaidų dalimi (žr. 5.72 dalį). Trūkumus galima tinkamai valdyti taikant kontrolės sistemų taisomąsias priemones. Be to, buvo padaryti ateinančiam laikotarpiui skirti teisės aktų pakeitimai.

Taip pat žr. pastabas dėl 1.15, 1.17, 1.42, 2.13 ir 2.18 dalių.

| 2.5. | Savo suvestinėje ataskaitoje Komisija konstatuoja, kad „kai kuriais atvejais“ skirtumas tarp to, kaip patikinimą, kurį galima gauti iš vidaus kontrolės sistemų, įvertino Audito Rūmai ir patikinimo, kurį pateikė atitinkami generaliniai direktoriai, atsirado pirmiausia dėl to, kad skirtingai buvo suprantami klaidų tipologija ir jų poveikis ir (arba) kad skirtingai buvo vertinami sistemų trūkumai. Savo ruožtu Audito Rūmai mano, kad skirtumai pirmiausia atspindi tai, kad Komisijos atliktame valdymo pasiekimų įvertinime nėra adekvačiai atsižvelgta į esamų kontrolės trūkumų poveikį, nors dauguma jų yra pripažinti įvairiuose veiksmų planuose ir metinėse veiklos ataskaitose (žr. 2.11 ir 2.19–2.22 dalis). |
| --- | --- |

2.5.

Savo suvestinėje ataskaitoje Komisija konstatuoja, kad „kai kuriais atvejais“ skirtumas tarp to, kaip patikinimą, kurį galima gauti iš vidaus kontrolės sistemų, įvertino Audito Rūmai ir patikinimo, kurį pateikė atitinkami generaliniai direktoriai, atsirado pirmiausia dėl to, kad skirtingai buvo suprantami klaidų tipologija ir jų poveikis ir (arba) kad skirtingai buvo vertinami sistemų trūkumai. Savo ruožtu Audito Rūmai mano, kad skirtumai pirmiausia atspindi tai, kad Komisijos atliktame valdymo pasiekimų įvertinime nėra adekvačiai atsižvelgta į esamų kontrolės trūkumų poveikį, nors dauguma jų yra pripažinti įvairiuose veiksmų planuose ir metinėse veiklos ataskaitose (žr. 2.11 ir 2.19–2.22 dalis).

| 2.5. | Suvestinėje ataskaitoje Komisija nurodė, kad vertinant patikinimą, kurį galima gauti iš vidaus kontrolės sistemos, taip pat atsižvelgiama į daugiametį šios sistemos pobūdį, dėl kurio klaidos gali būti taisomos praėjus kuriam laikui po lėšų išmokėjimo, taip pat į taisomąsias priemones nustatytiems kontrolės trūkumams ištaisyti. |
| --- | --- |

2.5.

Suvestinėje ataskaitoje Komisija nurodė, kad vertinant patikinimą, kurį galima gauti iš vidaus kontrolės sistemos, taip pat atsižvelgiama į daugiametį šios sistemos pobūdį, dėl kurio klaidos gali būti taisomos praėjus kuriam laikui po lėšų išmokėjimo, taip pat į taisomąsias priemones nustatytiems kontrolės trūkumams ištaisyti.

Atitinkami generaliniai direktoriai su Audito Rūmais aptaria skirtingo supratimo atvejus, o priežastis paaiškins savo 2007 m. ir vėlesnėse metinėse veiklos ataskaitose.

Suvestinėje ataskaitoje taip pat nurodyta, kad generaliniai direktoriai tinkamai atsižvelgia į Audito Rūmų auditų rezultatus – pagrindinį informacijos šaltinį patikinimui gauti.

| 2.6. | Pavyzdžiui, kaip jau buvo minėta 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje (3), Audito Rūmų auditai rodo, kad tam tikrose srityse esamos priežiūros ir kontrolės sistemos neužtikrina klaidų prevencijos ar savalaikio jų aptikimo ir ištaisymo (žr. 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) ir 9.23 dalis). Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad jos tarnybos taiko daugiametę sistemą, leidžiančią klaidas aptikti vienais metais ir ištaisyti kitais. Tačiau nepaisant šių argumentų Komisija neturi adekvačios ir patikimos informacijos apie klaidų ištaisymus galutinių naudos gavėjų lygmenyje (žr. 2.23–2.30 dalis). |
| --- | --- |

2.6.

Pavyzdžiui, kaip jau buvo minėta 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje (3), Audito Rūmų auditai rodo, kad tam tikrose srityse esamos priežiūros ir kontrolės sistemos neužtikrina klaidų prevencijos ar savalaikio jų aptikimo ir ištaisymo (žr. 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) ir 9.23 dalis). Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad jos tarnybos taiko daugiametę sistemą, leidžiančią klaidas aptikti vienais metais ir ištaisyti kitais. Tačiau nepaisant šių argumentų Komisija neturi adekvačios ir patikimos informacijos apie klaidų ištaisymus galutinių naudos gavėjų lygmenyje (žr. 2.23–2.30 dalis).

| 2.6. | Kaip Komisijai pranešė valstybės narės ir kaip paskelbta atitinkamoje metinėje veiklos ataskaitoje, kontrolės rezultatai galutinių naudos gavėjų lygmeniu rodo, koks yra neteisėtų išmokų lygis žemės ūkio išlaidų srityje. Siekdama dar labiau padidinti patikinimą, kurį galima gauti remiantis šia informacija, Komisija nuo 2007 m. pritaikė Audito Rūmų rekomendaciją, kad sertifikuojančios įstaigos turėtų atlikti didesnį darbą tikrindamos ir tvirtindamos patikrinimų statistiką ir po mokėjimų atliekamas patikras. |
| --- | --- |

2.6.

Kaip Komisijai pranešė valstybės narės ir kaip paskelbta atitinkamoje metinėje veiklos ataskaitoje, kontrolės rezultatai galutinių naudos gavėjų lygmeniu rodo, koks yra neteisėtų išmokų lygis žemės ūkio išlaidų srityje. Siekdama dar labiau padidinti patikinimą, kurį galima gauti remiantis šia informacija, Komisija nuo 2007 m. pritaikė Audito Rūmų rekomendaciją, kad sertifikuojančios įstaigos turėtų atlikti didesnį darbą tikrindamos ir tvirtindamos patikrinimų statistiką ir po mokėjimų atliekamas patikras.

Kiek tai susiję su struktūriniais veiksmais, Komisija iš esmės pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad nacionalines sistemas būtina tobulinti. Vis dėlto esama įrodymų, kad nuo 20 iki 35 % sistemų yra patenkinamos, apie 60 % sistemų reikalingi patobulinimai, kuriais būtų ištaisyti reikšmingi pagrindinių kontrolės priemonių trūkumai, ir apie 10 % sistemų turi rimtų trūkumų (žr. pastabą dėl 6.35 dalies). Pastaraisiais atvejais sustabdomi mokėjimai arba taikomas finansinių klaidų ištaisymas, jeigu valstybės narės pačios neatlieka būtinų pataisymų.

Komisijos teigimu, tikėtina, kad didelė dalis nustatytų klaidų bus ištaisyta taikant sistemos daugiamečius taisomuosius mechanizmus. Pagal 2007 m. metinių veiklos ataskaitų rengimo gaires reikės pateikti išsamesnės informacijos apie išieškojimus. Visų pirma Komisija ėmėsi priemonių, kad gautų geresnės informacijos apie valstybių narių atliktus pataisymus. Taip pat žr. pastabas dėl 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 ir 9.23 dalių.

Metinės veiklos ataskaitos ir generalinių direktorių deklaracijos

Rengimo procesas

| 2.7. | 2006 m. metinės veiklos ataskaitų rengimo gairės (5), taip pat kolegų atliekamos peržiūros (6) rodo, kad Komisijos centrinės tarnybos deda rimtas pastangas, siekdamos išryškinti ryšį tarp vidaus kontrolės sistemų veiksmingumo ir to pagrindo, kuriuo remiantis deklaracijos yra parengiamos (7), bei teikti bendrą informaciją apie tai, kaip reikia pristatyti teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius (8). |
| --- | --- |

2.7.

2006 m. metinės veiklos ataskaitų rengimo gairės (5), taip pat kolegų atliekamos peržiūros (6) rodo, kad Komisijos centrinės tarnybos deda rimtas pastangas, siekdamos išryškinti ryšį tarp vidaus kontrolės sistemų veiksmingumo ir to pagrindo, kuriuo remiantis deklaracijos yra parengiamos (7), bei teikti bendrą informaciją apie tai, kaip reikia pristatyti teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius (8).

Generalinių direktorių deklaracijos

| 2.8. | Savo deklaracijose, pridedamose prie metinių veiklos ataskaitų, generaliniai direktoriai turi pareikšti, ar veiklai skirtos lėšos buvo panaudotos pagal patikimo finansų valdymo principus ir ar jų tarnybose įdiegtos vidaus kontrolės sistemos leidžia gauti pakankamą patikinimą, kad vykdytos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. Esant reikšmingiems vidaus kontrolės sistemų trūkumams prie savo pareiškimų jie turi pridėti išlygas (9) ir parengti taisomųjų veiksmų planus. |
| --- | --- |

2.8.

Savo deklaracijose, pridedamose prie metinių veiklos ataskaitų, generaliniai direktoriai turi pareikšti, ar veiklai skirtos lėšos buvo panaudotos pagal patikimo finansų valdymo principus ir ar jų tarnybose įdiegtos vidaus kontrolės sistemos leidžia gauti pakankamą patikinimą, kad vykdytos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. Esant reikšmingiems vidaus kontrolės sistemų trūkumams prie savo pareiškimų jie turi pridėti išlygas (9) ir parengti taisomųjų veiksmų planus.

| 2.8. | Derinant šiuos du principus (pakankamo patikinimo dėl patikimo finansų valdymo ir teisėtumo bei tvarkingumo) sukuriama tam tikra vadovybės manymu priimtinos rizikos ir kontrolės pusiausvyra, nors visiško patikinimo negalima gauti ir negalima pasiekti visiško teisėtumo ir tvarkingumo. |
| --- | --- |

2.8.

Derinant šiuos du principus (pakankamo patikinimo dėl patikimo finansų valdymo ir teisėtumo bei tvarkingumo) sukuriama tam tikra vadovybės manymu priimtinos rizikos ir kontrolės pusiausvyra, nors visiško patikinimo negalima gauti ir negalima pasiekti visiško teisėtumo ir tvarkingumo.

| 2.9. | Audito Rūmų atlikta 2006 finansinių metų metinių veiklos ataskaitų ir generalinių direktorių deklaracijų analizė parodė, kad reikšmingumo kriterijai, taip pat išlygų bei jų poveikio apibrėžtis buvo iš esmės (10) aiškūs. Audito Rūmų auditas taip pat parodė, kad metinėse veiklos ataskaitose teikiamas geresnis priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumų ir privalumų įvertinimas (11). |
| --- | --- |

2.9.

Audito Rūmų atlikta 2006 finansinių metų metinių veiklos ataskaitų ir generalinių direktorių deklaracijų analizė parodė, kad reikšmingumo kriterijai, taip pat išlygų bei jų poveikio apibrėžtis buvo iš esmės (10) aiškūs. Audito Rūmų auditas taip pat parodė, kad metinėse veiklos ataskaitose teikiamas geresnis priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumų ir privalumų įvertinimas (11).

| 2.9. | Komisija tikisi, kad 2007 m. bus padaryta daugiau patobulinimų, ypač dėl to, kad metinėse veiklos ataskaitose bus pradėta bendrai naudoti vidaus kontrolės modelį (Internal Control Template), kuriuo nustatomas aiškesnis kontrolės sistemų ir patikinimo ryšys. Komisija taip pat stengsis tobulinti reikšmingumo kriterijus ir, jei reikia, stiprinti patikinimo pagrindą. |
| --- | --- |

2.9.

Komisija tikisi, kad 2007 m. bus padaryta daugiau patobulinimų, ypač dėl to, kad metinėse veiklos ataskaitose bus pradėta bendrai naudoti vidaus kontrolės modelį (Internal Control Template), kuriuo nustatomas aiškesnis kontrolės sistemų ir patikinimo ryšys. Komisija taip pat stengsis tobulinti reikšmingumo kriterijus ir, jei reikia, stiprinti patikinimo pagrindą.

| 2.10. | Visi generaliniai direktoriai pareiškė gavę pakankamą patikinimą, kad jiems paskirti ištekliai buvo panaudoti numatytiems tikslams ir kad jų įdiegta vidaus kontrolės sistema leido užtikrinti vykdytų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

2.10.

Visi generaliniai direktoriai pareiškė gavę pakankamą patikinimą, kad jiems paskirti ištekliai buvo panaudoti numatytiems tikslams ir kad jų įdiegta vidaus kontrolės sistema leido užtikrinti vykdytų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

2.11.

| 2.11. | Audito Rūmai pažymi, kad 15 iš 40 deklaracijų yra po vieną ar daugiau išlygų. 2005 metus (31 išlyga) lyginant su 2006 metais (20 išlygų) (12) bendras išlygų skaičius sumažėjo. Didžioji jų dalis atspindi jau ankstesniais metais (13) nustatytus trūkumus ir yra susijusi daugiausia su vykdytų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu. Svarbiausios išlygos DAS kontekste yra pateiktos
  2.1 lentelėje
  . |
| --- | --- |

Audito Rūmai pažymi, kad 15 iš 40 deklaracijų yra po vieną ar daugiau išlygų. 2005 metus (31 išlyga) lyginant su 2006 metais (20 išlygų) (12) bendras išlygų skaičius sumažėjo. Didžioji jų dalis atspindi jau ankstesniais metais (13) nustatytus trūkumus ir yra susijusi daugiausia su vykdytų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu. Svarbiausios išlygos DAS kontekste yra pateiktos
  2.1 lentelėje
  .

2.1 lentelė – Komisijos generalinių direktoratų metinių veiklos ataskaitose pateiktų duomenų, skirtų Audito Rūmų patikinimo pareiškimui, raida

| Sektorius | Svarbiausios generalinių direktoratų išlygos
  (įtrauktos į deklaracijas) | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | | Šių ypač svarbių išlygų poveikis generalinio direktoriaus patikinimui Audito Rūmų požiūriu (14) | Kiti Audito Rūmų ir (arba) Komisijos auditų metu atskleisti reikšmingi trūkumai (neįtraukti į deklaracijas). | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | | Metinės veiklos ataskaitose pateikti duomenys, skirti Audito Rūmų išvadoms (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. |
| Nuosavi ištekliai | — | „Hilton“ jautiena |

Sektorius

Svarbiausios generalinių direktoratų išlygos

(įtrauktos į deklaracijas)

2004 m.

2005 m.

2006 m.

Šių ypač svarbių išlygų poveikis generalinio direktoriaus patikinimui Audito Rūmų požiūriu (14)

Kiti Audito Rūmų ir (arba) Komisijos auditų metu atskleisti reikšmingi trūkumai (neįtraukti į deklaracijas).

2004 m.

2005 m.

2006 m.

Metinės veiklos ataskaitose pateikti duomenys, skirti Audito Rūmų išvadoms (15)

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

Nuosavi ištekliai

—

„Hilton“ jautiena

×

×

A

A

A

/

A

A

A

Bendra žemės ūkio politika

| — | IAKS Graikijoje |
| --- | --- |

—

IAKS Graikijoje

×

×

×

B

B

B

| — | Ribotas Komisijos priežiūros veiksmų mastas ir laiku neatliktos neišsamios patikros pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89 |
| --- | --- |

—

Ribotas Komisijos priežiūros veiksmų mastas ir laiku neatliktos neišsamios patikros pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89

×

C

B (17)

C (18)

B (17)

C (18)

| — | Kaimo plėtros valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse (5.65 dalis) |
| --- | --- |

—

Kaimo plėtros valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse (5.65 dalis)

x

Struktūrinės priemonės

| — | EŽŪOGF Orientavimo skyrius: valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse (2000–2006 m.) |
| --- | --- |

—

EŽŪOGF Orientavimo skyrius: valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse (2000–2006 m.)

×

B

B

B

| — | Rizika, susijusi su 1994–1999 m. programavimo laikotarpio pabaiga ir/arba reikšmingi trūkumai įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1994/97 |
| --- | --- |

—

Rizika, susijusi su 1994–1999 m. programavimo laikotarpio pabaiga ir/arba reikšmingi trūkumai įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1994/97

×

×

C

C

C

| — | ESF: valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse (2000–2006 m.) |
| --- | --- |

—

ESF: valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse (2000–2006 m.)

×

×

Jungtinė Karalystė

×

Ispanija, Škotija (Jungtinė Karalystė), Švedija, Slovakija, Slovėnija, Latvija, Kalabrija ir Lacio (Italija)

| — | Valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse (2000–2006 m.) (6.38 dalis)
   (16) |
| --- | --- |

—

Valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse (2000–2006 m.) (6.38 dalis)
   (16)

×

x

| — | ŽOFI: valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse (2000–2006 m.) |
| --- | --- |

—

ŽOFI: valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse (2000–2006 m.)

×

Italija

| — | ERPF: 2000–2006 m. valdymo ir kontrolės sistemos |
| --- | --- |

—

ERPF: 2000–2006 m. valdymo ir kontrolės sistemos

×

Graikija

×

Jungtinė Karalystė ir Ispanija

×

Anglija ir Škotija (Jungtinė Karalystė)

| — | INTERREG: 2000–2006 m. valdymo ir kontrolės sistemos |
| --- | --- |

—

INTERREG: 2000–2006 m. valdymo ir kontrolės sistemos

×

Visos programos (išskyrus IIIB Šiaurės Vakarų Europa ir Azorai, Kanarų salos ir Madera)

| — | Sanglaudos fondai: 2000–2006 m. valdymo ir kontrolės sistemos |
| --- | --- |

—

Sanglaudos fondai: 2000–2006 m. valdymo ir kontrolės sistemos

×

Graikija

×

Ispanija

Vidaus politika, įskaitant mokslinius tyrimus

| — | Nepakankamas patikinimas dėl valdymo per nacionalines agentūras/jo trūkumai |
| --- | --- |

—

Nepakankamas patikinimas dėl valdymo per nacionalines agentūras/jo trūkumai

×

×

B

B

B

| — | Preliminarūs testai pagal netiesioginio centralizuoto valdymo sistemą (Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 35 straipsnis) (16) |
| --- | --- |

—

Preliminarūs testai pagal netiesioginio centralizuoto valdymo sistemą (Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 35 straipsnis) (16)

×

B

B

B

| — | (Vidaus politikų sutarčių auditai vietoje) – nėra pakankamai įrodymų, kurie leistų nustatyti besikartojančių klaidų, susijusių su išlaidų deklaracijų tikslumu, likutinį lygį |
| --- | --- |

—

(Vidaus politikų sutarčių auditai vietoje) – nėra pakankamai įrodymų, kurie leistų nustatyti besikartojančių klaidų, susijusių su išlaidų deklaracijų tikslumu, likutinį lygį

×

×

×

(6 bendroji programa)

| — | Klaidų dažnis visuomenės sveikatos srityje |
| --- | --- |

—

Klaidų dažnis visuomenės sveikatos srityje

×

| — | Klaidų dažnis (atitiktis reikalavimas) su mokslinių tyrimų sutartimis susijusių išlaidų deklaracijose |
| --- | --- |

—

Klaidų dažnis (atitiktis reikalavimas) su mokslinių tyrimų sutartimis susijusių išlaidų deklaracijose

×

×

5 bendroji programa)

×

5 bendroji programa

| — | Klaidų dažnis 6 bendrosios mokslinių tyrimų programos srityje (16) (4 dalis) |
| --- | --- |

—

Klaidų dažnis 6 bendrosios mokslinių tyrimų programos srityje (16) (4 dalis)

×

| — | Europos pabėgėlių fondo valdymo ir kontrolės sistemos trūkumai |
| --- | --- |

—

Europos pabėgėlių fondo valdymo ir kontrolės sistemos trūkumai

x

Jungtinė Karalystė ir Liuksemburgas

×

Jungtinė Karalystė

×

Italija

Išorės veiksmai

| — | Viena humanitarinė organizacija nesilaikė viešųjų pirkimų sutarčių procedūrų |
| --- | --- |

—

Viena humanitarinė organizacija nesilaikė viešųjų pirkimų sutarčių procedūrų

×

A

A

A

| — | Reikia papildomų patobulinimų, tam kad įgyvendinančiose institucijose visiškai veiktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo priežiūros ir kontrolės sistemos (8.32 dalis). |
| --- | --- |

—

Reikia papildomų patobulinimų, tam kad įgyvendinančiose institucijose visiškai veiktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo priežiūros ir kontrolės sistemos (8.32 dalis).

×

×

C

B

B

| — | Sutarties partnerio juridinis statusas ir atsakomybė įgyvendinant ES paramą UNMIK IV-jam ramsčiui Kosove |
| --- | --- |

—

Sutarties partnerio juridinis statusas ir atsakomybė įgyvendinant ES paramą UNMIK IV-jam ramsčiui Kosove

×

Pasirengimo stojimui strategija

| — | ISPA: valdymo ir kontrolės sistemos |
| --- | --- |

—

ISPA: valdymo ir kontrolės sistemos

×

Rumunija

B

A

A

/

B

A

A

| — | PHARE: rizika, būdinga decentralizuotoms sistemoms, trūkumai atliekant sistemų ir operacijų auditą |
| --- | --- |

—

PHARE: rizika, būdinga decentralizuotoms sistemoms, trūkumai atliekant sistemų ir operacijų auditą

×

Rumunija ir Bulgarija

Administracinės išlaidos

| — | Vidaus kontrolės standartų įdiegimas ES delegacijose |
| --- | --- |

—

Vidaus kontrolės standartų įdiegimas ES delegacijose

×

×

A

A

A

| — | Priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumai ES delegacijose
   (16)
  (10.15 dalis) |
| --- | --- |

—

Priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumai ES delegacijose
   (16)
  (10.15 dalis)

×

A

A

A

Šaltinis: Audito Rūmai.

| 2.12. | Metinių veiklos ataskaitų išvados dėl nuosavų išteklių, vidaus politikų (įskaitant mokslinius tyrimus), pasirengimo stojimui strategijos (19) ir administracinių išlaidų (žr.
  2.1 lentelę
  ir 4.28, 7.30, 9.23, 10.15–10.16 ir 10.25 dalis) iš esmės neprieštarauja atitinkamiems specialiesiems DAS įvertinimams. |
| --- | --- |

2.12.

Metinių veiklos ataskaitų išvados dėl nuosavų išteklių, vidaus politikų (įskaitant mokslinius tyrimus), pasirengimo stojimui strategijos (19) ir administracinių išlaidų (žr.
  2.1 lentelę
  ir 4.28, 7.30, 9.23, 10.15–10.16 ir 10.25 dalis) iš esmės neprieštarauja atitinkamiems specialiesiems DAS įvertinimams.

2.13.

| 2.13. | Kita vertus, su svarbiomis ES biudžeto dalimis susijusios generalinių direktorių išvados dėl ES išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo yra labiau teigiamos nei atitinkamos Audito Rūmų audito išvados. |
| --- | --- |

Kita vertus, su svarbiomis ES biudžeto dalimis susijusios generalinių direktorių išvados dėl ES išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo yra labiau teigiamos nei atitinkamos Audito Rūmų audito išvados.

| 2.13. | Audito Rūmai audituoja konkrečiais metais registruotų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Generaliniai direktoriai teikia patikinimą dėl daugiamečių kontrolės sistemų veikimo tais metais. Komisija pakankamai įvertina sistemos trūkumus, dėl kurių lėšos gali būti išmokėtos nesilaikant būtinų sąlygų, tačiau savo patikinimą ji grindžia informacija, kurią gauna per tam tikrą laikotarpį atsižvelgdama į taisomąsias priemones, kurios taikomos tokiems trūkumams ištaisyti, ir į daugiametės sistemos pajėgumą ištaisyti klaidas praėjus kuriam laikui po lėšų išmokėjimo. |
| --- | --- |

2.13.

Audito Rūmai audituoja konkrečiais metais registruotų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Generaliniai direktoriai teikia patikinimą dėl daugiamečių kontrolės sistemų veikimo tais metais. Komisija pakankamai įvertina sistemos trūkumus, dėl kurių lėšos gali būti išmokėtos nesilaikant būtinų sąlygų, tačiau savo patikinimą ji grindžia informacija, kurią gauna per tam tikrą laikotarpį atsižvelgdama į taisomąsias priemones, kurios taikomos tokiems trūkumams ištaisyti, ir į daugiametės sistemos pajėgumą ištaisyti klaidas praėjus kuriam laikui po lėšų išmokėjimo.

Taip pat žr. pastabas dėl 2.5 ir 2.6 dalių.

| 2.14. | Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktoriaus deklaracijoje teikiamas patikinimas dėl bendros žemės ūkio politikos (žr.
  2.1 lentelę
  ) kai kuriais reikšmingais aspektais neatitinka Audito Rūmų išvadų. Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas savo deklaracijai paremti naudoja patikinimo modelį. Šio modelio komponentai yra išvardyti metinėje veiklos ataskaitoje (20). Audito Rūmų auditas parodė, kad visi šie komponentai turi trūkumų, apribojančių patikinimą, kurį galima gauti iš minėtos deklaracijos. Antai Komisija gauna patikinimą iš sudėtinių dalių, nesusijusių su 2006 m. išlaidomis (21), naudoja būsimų pataisymų prognozes (neapibrėžto turto), susijusias su einamaisiais metais ir įskaito finansinių pataisymų išlaidas, kurias patiria ne neteisėtas išmokas gavę naudos gavėjai, o valstybės narės (žr. 5.63–5.64 dalis). |
| --- | --- |

2.14.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktoriaus deklaracijoje teikiamas patikinimas dėl bendros žemės ūkio politikos (žr.
  2.1 lentelę
  ) kai kuriais reikšmingais aspektais neatitinka Audito Rūmų išvadų. Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas savo deklaracijai paremti naudoja patikinimo modelį. Šio modelio komponentai yra išvardyti metinėje veiklos ataskaitoje (20). Audito Rūmų auditas parodė, kad visi šie komponentai turi trūkumų, apribojančių patikinimą, kurį galima gauti iš minėtos deklaracijos. Antai Komisija gauna patikinimą iš sudėtinių dalių, nesusijusių su 2006 m. išlaidomis (21), naudoja būsimų pataisymų prognozes (neapibrėžto turto), susijusias su einamaisiais metais ir įskaito finansinių pataisymų išlaidas, kurias patiria ne neteisėtas išmokas gavę naudos gavėjai, o valstybės narės (žr. 5.63–5.64 dalis).

| 2.14. | Komisija atkreipia dėmesį, kad bendras klaidų lygis gerokai sumažėjo, o kalbant apie ne kaimo plėtrai skirtas EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidas, kurios sudaro daugiau kaip 85 % bendrų išlaidų, klaidų lygis yra žemiau reikšmingumo lygio. Kalbant apie kaimo plėtrą, agrarinės aplinkosaugos priemonėse gali būti aukštas reikšmingų klaidų lygis. |
| --- | --- |

2.14.

Komisija atkreipia dėmesį, kad bendras klaidų lygis gerokai sumažėjo, o kalbant apie ne kaimo plėtrai skirtas EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidas, kurios sudaro daugiau kaip 85 % bendrų išlaidų, klaidų lygis yra žemiau reikšmingumo lygio. Kalbant apie kaimo plėtrą, agrarinės aplinkosaugos priemonėse gali būti aukštas reikšmingų klaidų lygis.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktoriaus patikinimas grindžiamas visapuse žemės ūkio išlaidų valdymo ir kontrolės sistema, kuri užtikrina, kad būtų išvengta neteisėtų mokėjimų galutiniams naudos gavėjams arba kad tokie mokėjimai būtų nustatyti ir išieškoti. Ši sistema paremta keturiais papildomais lygmenimis, iš kurių kiekvienas veikia patenkinamai. Antai atitikties vertinimo procedūros daugiametis pobūdis neturi poveikio patikinimui, kurį pagal šią procedūrą galima gauti 2006 finansiniams metams. Tiesa, kad finansinės pasekmės nustatomos tik baigiant procedūras, tačiau pirminiai 2006 m. atliktų auditų nustatyti faktai jau žinomi. Be to, Komisijos auditai apima valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas, todėl jie ne tik suteikia informacijos apie audituotas išlaidas, bet netiesiogiai suteikia informacijos apie būsimas išlaidas, kurias kontroliuoja konkrečios sistemos.

Komisijos finansinėse ataskaitose neapibrėžtasis turtas registruojamas siekiant parodyti potencialias gautinas sumas remiantis jos pačios atliktų auditų rezultatais, tačiau tuo nesiekiama suteikti patikinimo dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo.

| 2.15. | Struktūrinių politikų srityje Regioninės politikos bei Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinių direktorių deklaracijose nepakankamai įvertinti reikšmingi valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai valstybėse narėse (žr. 6.38 dalį) ir reikšmingas klaidų lygis projekto lygmenyje (žr. 6.39 dalį), kuriuos nustatė Audito Rūmų auditai (žr.
  2.1 lentelę
  ). |
| --- | --- |

2.15.

Struktūrinių politikų srityje Regioninės politikos bei Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinių direktorių deklaracijose nepakankamai įvertinti reikšmingi valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai valstybėse narėse (žr. 6.38 dalį) ir reikšmingas klaidų lygis projekto lygmenyje (žr. 6.39 dalį), kuriuos nustatė Audito Rūmų auditai (žr.
  2.1 lentelę
  ).

| 2.15. | Atsakingų generalinių direktorių metinėse veiklos ataskaitose išdėstytas valdymo ir kontrolės sistemų valstybėse narėse veiksmingumo vertinimo pagrindas, nurodytos taisomosios priemonės reikalingiems patobulinimams atlikti, parodytas Bendrijos lėšoms kylančios rizikos lygis. Vertinimai pagrįsti išsamiu audito darbu ir iš esmės atitinka Audito Rūmų vertinimus. Kaip nurodyta pastabose dėl 2.6 dalies, jie parodo, kad apie 10 % kontrolės sistemų turi rimtų trūkumų, todėl dėl jų kyla didelė rizika. Šiais atvejais mokėjimai valstybėms narėms gali būti sustabdyti ir gali būti taikomas finansinių klaidų ištaisymas, jeigu valstybė narė pati neatlieka būtinų pataisymų. Komisijos teigimu, tikėtina, kad didelė dalis nustatytų klaidų bus ištaisyta taikant sistemos daugiamečius taisomuosius mechanizmus. |
| --- | --- |

2.15.

Atsakingų generalinių direktorių metinėse veiklos ataskaitose išdėstytas valdymo ir kontrolės sistemų valstybėse narėse veiksmingumo vertinimo pagrindas, nurodytos taisomosios priemonės reikalingiems patobulinimams atlikti, parodytas Bendrijos lėšoms kylančios rizikos lygis. Vertinimai pagrįsti išsamiu audito darbu ir iš esmės atitinka Audito Rūmų vertinimus. Kaip nurodyta pastabose dėl 2.6 dalies, jie parodo, kad apie 10 % kontrolės sistemų turi rimtų trūkumų, todėl dėl jų kyla didelė rizika. Šiais atvejais mokėjimai valstybėms narėms gali būti sustabdyti ir gali būti taikomas finansinių klaidų ištaisymas, jeigu valstybė narė pati neatlieka būtinų pataisymų. Komisijos teigimu, tikėtina, kad didelė dalis nustatytų klaidų bus ištaisyta taikant sistemos daugiamečius taisomuosius mechanizmus.

| 2.16. | Audito Rūmai taip pat kelia klausimą, ar Regioninės politikos generalinio direktoriaus parengtas Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo bendras įvertinimas yra suderinamas su sąlygomis, kurias jis pareiškė valdymo ir kontrolės sistemų atžvilgiu atitinkamai 10 ir 9 valstybėse narėse (22). Tą patį galima būtų pasakyti apie Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinį direktoratą (23). Be to, Audito Rūmai pažymi, kad šio generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje teigiama, kad Europos socialinio fondo atžvilgiu „audito nuomonė“ nebuvo suformuluota dėl 17,5 % 2000–2006 metų laikotarpio išlaidų, o generalinis direktorius savo patikinimą grindė vadovybės pareiškimais. |
| --- | --- |

2.16.

Audito Rūmai taip pat kelia klausimą, ar Regioninės politikos generalinio direktoriaus parengtas Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo bendras įvertinimas yra suderinamas su sąlygomis, kurias jis pareiškė valdymo ir kontrolės sistemų atžvilgiu atitinkamai 10 ir 9 valstybėse narėse (22). Tą patį galima būtų pasakyti apie Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinį direktoratą (23). Be to, Audito Rūmai pažymi, kad šio generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje teigiama, kad Europos socialinio fondo atžvilgiu „audito nuomonė“ nebuvo suformuluota dėl 17,5 % 2000–2006 metų laikotarpio išlaidų, o generalinis direktorius savo patikinimą grindė vadovybės pareiškimais.

| 2.16. | Nors Regioninės politikos generalinio direktorato valdymo ir audito tarnybos pateikė sąlygines nuomones dėl sistemų keliose valstybėse narėse, atsižvelgdamos į reikšmingus trūkumus, turinčius poveikį pagrindiniams tų valstybių narių sistemų elementams, buvo prieita prie išvados, kad, remiantis taisomosiomis priemonėmis, kurių imamasi, ir atsižvelgiant į daugiametį kontrolės priemonių veikimo pobūdį, trūkumai nebuvo tokie reikšmingi, kad dėl jų būtų reikėję pateikti oficialią išlygą generalinio direktoriaus deklaracijoje. Kalbant apie Europos socialinį fondą, Komisijos nuomone, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinio direktoriaus bendras sistemų vertinimas yra suderinamas su išlygomis dėl programų 7 valstybėse narėse. Vadovybės pareiškimai padaryti siekiant panaikinti informacijos apie neaudituotas operacijas trūkumą, nes paprasčiausiai neįmanoma, kad auditas kiekvienais metais apimtų 100 % operacijų. |
| --- | --- |

2.16.

Nors Regioninės politikos generalinio direktorato valdymo ir audito tarnybos pateikė sąlygines nuomones dėl sistemų keliose valstybėse narėse, atsižvelgdamos į reikšmingus trūkumus, turinčius poveikį pagrindiniams tų valstybių narių sistemų elementams, buvo prieita prie išvados, kad, remiantis taisomosiomis priemonėmis, kurių imamasi, ir atsižvelgiant į daugiametį kontrolės priemonių veikimo pobūdį, trūkumai nebuvo tokie reikšmingi, kad dėl jų būtų reikėję pateikti oficialią išlygą generalinio direktoriaus deklaracijoje. Kalbant apie Europos socialinį fondą, Komisijos nuomone, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinio direktoriaus bendras sistemų vertinimas yra suderinamas su išlygomis dėl programų 7 valstybėse narėse. Vadovybės pareiškimai padaryti siekiant panaikinti informacijos apie neaudituotas operacijas trūkumą, nes paprasčiausiai neįmanoma, kad auditas kiekvienais metais apimtų 100 % operacijų.

| 2.17. | EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos metinėje veiklos ataskaitoje ir deklaracijoje nepakankamai atsispindi Audito Rūmų nustatytas reikšmingas klaidų lygis ir trūkumai priežiūros ir kontrolės sistemose, skirtose užtikrinti projektą įgyvendinančių organizacijų lygmenyje vykdomų operacijų išorės veiksmų srityje, teisėtumą ir tvarkingumą (žr. 8.31 ir 8.32 dalis) (žr.
  2.1 lentelę
  ). |
| --- | --- |

2.17.

EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos metinėje veiklos ataskaitoje ir deklaracijoje nepakankamai atsispindi Audito Rūmų nustatytas reikšmingas klaidų lygis ir trūkumai priežiūros ir kontrolės sistemose, skirtose užtikrinti projektą įgyvendinančių organizacijų lygmenyje vykdomų operacijų išorės veiksmų srityje, teisėtumą ir tvarkingumą (žr. 8.31 ir 8.32 dalis) (žr.
  2.1 lentelę
  ).

| 2.17. | Komisijos vidaus kontrolės sistema siekiama patikrų sąnaudų ir naudos pusiausvyros; ji sukurta taip, kad būtų atsižvelgta į daugiametį išorės pagalbos išlaidų pobūdį, užtikrinant, kad naudos gavėjų mokėjimų prašymų kontrolė būtų vykdoma pagrindiniais projekto įgyvendinimo etapais, o su išankstiniais mokėjimais susijusios klaidos galėtų būti aptiktos ir ištaisytos. |
| --- | --- |

2.17.

Komisijos vidaus kontrolės sistema siekiama patikrų sąnaudų ir naudos pusiausvyros; ji sukurta taip, kad būtų atsižvelgta į daugiametį išorės pagalbos išlaidų pobūdį, užtikrinant, kad naudos gavėjų mokėjimų prašymų kontrolė būtų vykdoma pagrindiniais projekto įgyvendinimo etapais, o su išankstiniais mokėjimais susijusios klaidos galėtų būti aptiktos ir ištaisytos.

2006 m. imtasi priemonių kontrolės sistemoms stiprinti: išplatintas pataisytas praktinis sutarčių procedūrų vadovas, programų sąmatų rengimo vadovas, išsamesnės ataskaitų rengimo gairės delegacijoms, sugriežtinta ex post kontrolė.

Teisėtumo ir tvarkingumo rodikliai

| 2.18. | Trys ketvirčiai (24) generalinių direktoratų savo 2006 m. metinėse veiklos ataskaitose pateikė teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius. Audito Rūmai pažymi, kad ne visi šie rodikliai atitinka tipinius modelius (rezultatų ir (arba) poveikio rodiklius), kurie pateikti Komisijos centrinių tarnybų parengtose gairėse. Audito Rūmai mano, kad generaliniai direktoratai turėtų patobulinti šiuos rodiklius, kad galima būtų tiksliai įvertinti priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumą bei operacijų teisėtumą ir tvarkingumą (žr. 2.31–2.34 dalis). |
| --- | --- |

2.18.

Trys ketvirčiai (24) generalinių direktoratų savo 2006 m. metinėse veiklos ataskaitose pateikė teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius. Audito Rūmai pažymi, kad ne visi šie rodikliai atitinka tipinius modelius (rezultatų ir (arba) poveikio rodiklius), kurie pateikti Komisijos centrinių tarnybų parengtose gairėse. Audito Rūmai mano, kad generaliniai direktoratai turėtų patobulinti šiuos rodiklius, kad galima būtų tiksliai įvertinti priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumą bei operacijų teisėtumą ir tvarkingumą (žr. 2.31–2.34 dalis).

| 2.18. | Nors 2006 m. metinėse veiklos ataskaitose generaliniai direktoriai neprivalėjo pateikti teisėtumo ir tvarkingumo rodiklių pagal tipinius modelius, kaip rekomenduota galiojančiose gairėse (D(2006) 12058), 2006 m. suvestinėje ataskaitoje paskelbta, kad dedamos nuolatinės pastangos rengiant šiuos teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius ir užtikrinant, kad giminingų politikos sričių tarnybos laikytųsi nuoseklaus metodo. Nuo 2007 m. metinėse veiklos ataskaitose bus privaloma taikyti rodiklius. |
| --- | --- |

2.18.

Nors 2006 m. metinėse veiklos ataskaitose generaliniai direktoriai neprivalėjo pateikti teisėtumo ir tvarkingumo rodiklių pagal tipinius modelius, kaip rekomenduota galiojančiose gairėse (D(2006) 12058), 2006 m. suvestinėje ataskaitoje paskelbta, kad dedamos nuolatinės pastangos rengiant šiuos teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius ir užtikrinant, kad giminingų politikos sričių tarnybos laikytųsi nuoseklaus metodo. Nuo 2007 m. metinėse veiklos ataskaitose bus privaloma taikyti rodiklius.

VEIKSMŲ PLANAI

Bendras įvertinimas

| 2.19. | 2007 m. kovo 7 d. Komisija pristatė veiksmų plano kuriant integruotą vidaus kontrolės sistemą (25) pažangos ataskaitą (26); jos išvada yra iš esmės teigiama. Komisija pareiškė, kad įgyvendindama šį veiksmų planą, ji pasiekė konkrečios pažangos, tačiau yra būtina įveikti likusius iššūkius. Nors įgyvendinimas tam tikrose srityse vėlavo, Komisija mano, kad iki 2007 metų pabaigos „bus sukurtas pagrindas“, užtikrinsiąs tinkamą klaidų rizikos valdymą ir tvirtesnį patikinimą dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. |
| --- | --- |

2.19.

2007 m. kovo 7 d. Komisija pristatė veiksmų plano kuriant integruotą vidaus kontrolės sistemą (25) pažangos ataskaitą (26); jos išvada yra iš esmės teigiama. Komisija pareiškė, kad įgyvendindama šį veiksmų planą, ji pasiekė konkrečios pažangos, tačiau yra būtina įveikti likusius iššūkius. Nors įgyvendinimas tam tikrose srityse vėlavo, Komisija mano, kad iki 2007 metų pabaigos „bus sukurtas pagrindas“, užtikrinsiąs tinkamą klaidų rizikos valdymą ir tvirtesnį patikinimą dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo.

2.20.

| 2.20. | Prie šios pažangos ataskaitos pridėtoje detalioje analizėje (žr. 
  2.2 lentelę
  ) Komisija įvertino, kad iš 35 poveiksmių 10 buvo įvykdyti, 5 buvo beveik įvykdyti, 13 buvo vykdomi, 4 – dar nepradėti ir 3 – atmesti. Ji taip pat įtraukė 6 naujus poveiksmius, kurie turi būti įgyvendinti iki 2007 metų pabaigos. |
| --- | --- |

Prie šios pažangos ataskaitos pridėtoje detalioje analizėje (žr. 
  2.2 lentelę
  ) Komisija įvertino, kad iš 35 poveiksmių 10 buvo įvykdyti, 5 buvo beveik įvykdyti, 13 buvo vykdomi, 4 – dar nepradėti ir 3 – atmesti. Ji taip pat įtraukė 6 naujus poveiksmius, kurie turi būti įgyvendinti iki 2007 metų pabaigos.

2.2 lentelė – Komisijos Veiksmų plano kuriant integruotą vidaus kontrolės sistemą įgyvendinimo bendra apžvalga

| Nuoroda | Sritis/veiksmai (poveiksmiai)/veiksmų plane nustatytas terminas | Komisijos užbaigimo įvertinimas | Audito Rūmų atliktas įgyvendinimo būklės 2006 12 31 įvertinimas | Audito Rūmų atliktas poveikio 2006 12 31 preliminarus įvertinimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Supaprastinimas ir bendrieji kontrolės principai |
| 1 | Numatyti taisyklių supaprastinimą 2007–2013 metų laikotarpiui, ypač struktūrinių fondų išlaidų tinkamumo finansuoti ir mokslinių tyrimų programų srityse (2006 12 31). | Beveik baigtas | Beveik įgyvendintas | Reikalingi tolesni veiksmai (27) |
| 2 | Peržiūrint Finansinį reglamentą pasiūlyti vidaus kontrolę kaip biudžetinį principą, remiantis tarpinstitucinėmis konsultacijomis (2006 6 1). | Atšauktas | Neįgyvendintas | Tikslas ne visiškai pasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 3a | Įdiegti vidaus kontrolės modelius griežtai apibrėžiančius įvairius kontrolės komponentus, kurie gali būti naudingi atitinkamoje kontrolės aplinkoje (2006 5 31). | Baigtas | Įgyvendintas | Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 3b | Pademonstruoti kaip generaliniai direktoratai gali gauti patikinimą dėl vidaus kontrolės struktūrų pasidalijamojo valdymo ir vidaus politikų srityse, atsižvelgiant į Komisijos lygmenyje parengtus modelius ir strategijas (2006 9 30). | Baigtas | Įgyvendintas | Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 3c | Organizuoti kolegų vykdomas peržiūras siekiant sukurti darnesnes ir nuoseklesnes kontrolės strategijas kiekvienoje GD šeimoje (2007 3 31). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| 3d | Pademonstruoti kaip generaliniai direktoratai gali gauti patikinimą dėl vidaus kontrolės struktūrų išorės politikos, administracinių išlaidų, pasirengimo stojimui pagalbos, EPF ir nuosavų išteklių srityse, atsižvelgiant į Komisijos lygmenyje parengtus modelius ir strategijas (2007 12 31). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| 3e | Organizuoti kolegų Vykdoma peržiūras siekiant sukurti darnesnes ir nuoseklesnes kontrolės strategijas kiekvienoje GD šeimoje (2007 12 31). | Dar nepradėtas |
| 3N | Pradedant 2006 m. suvestine ataskaita Komisija aiškiai išdėstys bendro patikinimo išlygas ir supažindins su jomis biudžeto valdymo instituciją, pridėdama, kur reikia, pasiskirstymą pagal sektorius ir valstybes nares, taip pat informaciją apie atitinkamus finansinius pataisymus arba mokėjimų sustabdymus (2007 12 31). | Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d. |
| 4 | Pradėti tarpinstitucinį dialogą apie bazinius principus, kuriais remiantis turi būti nustatomas operacijose toleruotinas rizikos laipsnis ir rengiamos bendros šios rizikos valdymo gairės (2006 3 31). | Atšauktas | Neįgyvendintas | Tikslas ne visiškai pasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| Vadovybės deklaracijos ir audito patikinimas |
| 5 | Derybose dėl 2007–2013 metų laikotarpio teisės aktų siekti, kad būtų skatinama vadovybės deklaracijas netiesioginio centralizuoto valdymo srityje naudoti operatyviniu lygiu bei steigti nacionalinės koordinavimo įstaigas, galinčias teikti turimo patikinimo apžvalgą, pvz. operatyvinių deklaracijų suvestinių pagal politikos sritis forma (2006 6 30). | Baigtas | Įgyvendintas | Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 6a | Parengti gaires, skirtas padidinti vadovybės deklaracijų veiksmingumą mokslinių tyrimų ir kitų vidaus politikų srityje (2006 9 30). | Atšauktas | Neįgyvendintas | Tikslas ne visiškai pasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 6b | Papildyti gaires siekiant padidinti vadovybės deklaracijų veiksmingumą išorės veiksmų srityje (2007 12 31). | Dar nepradėtas |
| 7a | Nustatyti sertifikavimo auditų kriterijus mokslinių tyrimų ir vidaus politikų srityje, akcentuojant „sutartas procedūras“ (2006 12 31). | Baigtas | Įgyvendintas | Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 7b | Priimti sertifikavimo auditų kriterijus, ten kur jie dar nebuvo įdiegti, 2007–2013 metų laikotarpiui pasidalijamojo valdymo srityje, taip pat numatant „sutartų procedūrų“ panaudojimą (2007 3 31). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| 7c | Prireikus išplėsti sertifikavimo auditų kriterijus, akcentuojant „sutartas procedūras“ ir pritaikant jas kitoms valdymo formoms (2007 12 31). | Dar nepradėtas |
| 8 | Analizuoti galimą papildomą iš AAI gautą informaciją apie su ES lėšomis susijusią dabartinę praktiką (2006 12 31). | Baigtas | Žr. 8N veiksmą |
| 8N | Pasinaudodama šio veiksmo sukurtu postūmiu Komisija ir toliau palaikys ryšius su aukščiausiomis audito institucijomis siekdama nustatyti, kaip panaudoti jų darbą rengiant patikinimą dėl programų vykdymo valstybėse narėse. Ji taip pat pradės svarbiausių klausimų, su kuriais AAI susiduria tikrindamos Bendrijos išlaidas, precedentų tyrimą (2007 12 31). | Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d. |
| Bendras audito metodas: keitimasis rezultatais ir pirmenybės teikimas ekonominei naudai |
| 9a.1 | Įvertinti galimus veiksmus, reikalingus skatinant keitimąsi audito ir kontrolės rezultatais ir registruojant jų tolesnę priežiūrą vidaus politikų, įskaitant mokslinius, tyrimus srityje (2006 12 31). | Baigtas | Įgyvendintas | Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 9a.1N | Kad galėtų kontroliuoti bendro duomenų įvedimo į centrinę apskaitos sistemą ABAC pradinį etapą, Komisija prižiūri kaip šeštosios pagrindų programos srityje keitimasis duomenimis ir valdymo ataskaita panaudojami siekiant nustatyti pagrindinius veiksnius, leidžiančius keitimąsi duomenimis geriau integruoti į bendrą kontrolės procesą (2007 12 31). | Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d. |
| 9a.2 | Įvertinti galimus veiksmus, reikalingus skatinant keitimąsi audito ir kontrolės rezultatais ir registruojant jų tolesnę priežiūrą struktūrinių fondų srityje 2007–2013 m. (2007 5 31). | Beveik baigtas | Įgyvendinamas | — |
| 9a.3 | Įvertinti galimus veiksmus, reikalingus skatinant keitimąsi audito ir kontrolės rezultatais ir registruojant jų tolesnę priežiūrą kitų politikų srityje (2007 12 31). | Vykdoma | Įgyvendinamas | — |
| 9b | Išlaidoms, susijusioms su tiesioginiu valdymu, sukurti įrankį, susietą su ABAC, kuris leistų Komisijai keistis informacija apie visas kontrolės ir audito misijas pas visus juridinius asmenis (2007 12 31). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| 9c | Viešo konkurso keliu sudaryti sutartį dėl Komisijos lygmens sutarčių sistemos, siekiant suteikti generaliniams direktoratams pagalbą, susijusią su metodikos, patikrų diegimo ir kontrolės veiksmingumo priežiūros klausimais (2007 4 30). | Beveik baigtas | Beveik įgyvendintas | Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 10a.1 | Įvertinti kontrolės sąnaudas pasidalijamojo valdymo srityje: nustatyti bendrą metodiką (2006 5 31). | Baigtas | Įgyvendintas | Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 10a.2 | Įvertinti kontrolės sąnaudas pasidalijamojo valdymo srityje: pradėti iniciatyvą paraginti valstybes nares teikti informaciją (2006 9 30). | Baigtas | Įgyvendinamas | — |
| 10a.3 | Įvertinti kontrolės sąnaudas pasidalijamojo valdymo srityje: valstybės narės teikia informaciją (2007 2 28). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| 10a.4 | Įvertinti kontrolės sąnaudas pasidalijamojo valdymo srityje: gautos informacijos analizė (2007 9 30). | Dar nepradėtas |
| 10b | Atlikti pirmąjį kontrolės sąnaudų su tiesioginiu valdymu susijusių išlaidų srityje įvertinimą (2007 6 30). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| 10N | Siekdama toliau tirti kontrolės ekonominę naudą, Komisija išnagrinės programų struktūros ir jų tinkamumo reikalavimų poveikį kontrolės sąnaudoms, kad pasiremdama šia konkrečia baze galėtų parengti detalią toleruotinos rizikos analizę (2007 12 31). | Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d. |
| 11 | Atlikti bandomąjį privalumų įvertinimą vidaus politikų kontrolės srityje (2007 6 30). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| 11N | Siekdama nustatyti, ar išieškojimo ir kompensavimo sistemos veikia efektyviai, Komisija, nustačiusi, kokios sumos buvo išieškotos 2005 ir 2006 metais ir kaip jos sutiko su Komisijos patikrų metu nustatytomis klaidomis, tiesioginio valdymo srityje parengs klaidų tipologiją ir nustatys jų santykį su išieškojimais, finansiniais pataisymais ir mokėjimų korekcijomis, o pasidalijamojo valdymo srityje ji išnagrinės nacionalinių priežiūros ir atskaitomybės sistemų patikimumą (2007 12 31). | Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d. |
| Sektoriui būdingi trūkumai |
| 12 | Imtis šalinti šiuos trūkumus, panaudojant metinius valdymo planus, pateikiant duomenis apie pasiektą pažangą metinėse veiklos ataskaitose (2007 6 15). | Beveik baigtas | Beveik įgyvendintas | Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 12N | Siekdama efektyviai teikti papildomą patikinimą, Komisija 2007 metais atliks 300 auditų šeštosios pagrindų programos srityje – 2006 m. jų buvo atlikta 45). Be to, Komisija, pagal 16b veiksmą parengusi sistemingą šeštosios pagrindų programos naudos gavėjų populiacijos analizės ir imties sudarymo metodiką, imsis nustatinėti ir taisyti klaidas, susijusias su didžiausią biudžeto dalį gaunančiais naudos gavėjais. Tai taip pat leis 2007 metų pabaigoje susidaryti reprezentatyvų trūkumų lygio ir pobūdžio vaizdą visame mokslinių tyrimų biudžete (2007 12 31). | Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d. |
| 13.1 | Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos prašymu užbaigti dabartinių sektoriniu ir regioniniu lygiu vykdomų struktūrinių fondų patikrų bei esamų pareiškimų vertės analizę, atsižvelgiant į metines ataskaitas, kurios pagal 13 straipsnį turi būti pateiktos 2006 m. birželio mėn. bei Komisijos auditų rezultatus (2007 3 31). | Beveik baigtas | Beveik įgyvendintas | Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 13.2 | Metinėse veiklos ataskaitose atnaujinti informaciją, atspindinčią kaip generaliniai direktoratai gauna patikinimą iš vidaus kontrolės struktūrų dėl struktūrinių fondų ir žemės ūkio 2007–2013 metų laikotarpiu (2007 12 31). | Baigtas | Įgyvendinamas | — |
| 14a | Skleisti pirmojo lygmens patikrų gerosios praktikos patirtį, siekiant valdyti klaidų riziką vykdomose operacijose ir rekomenduoti valstybėms narėms suintensyvinti jų vykdomą naudos gavėjų informavimo veiklą, įskaitant informavimą apie patikras ir paramos atšaukimo riziką (2006 6 30). | Baigtas | Įgyvendintas | Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra) |
| 14b | 2007–2013 metų laikotarpio struktūrinių fondų ir netiesioginio centralizuoto valdymo srityse parengti naudos gavėjams ir (arba) tarpininkaujančioms įstaigoms kontrolės ir atsakomybės kontrolės grandinėje gaires. (2007 12 31). | Vykdoma | Įgyvendinamas | — |
| 15 | Struktūrinių fondų srityje su 8 (jei pakaks norinčiųjų) valstybėmis narėmis sudaryti „pasitikėjimo sutartis“, kurios būtų patikimas pagrindas naujųjų teisinių aktų įgyvendinimui ir patikinimo dėl išlaidų pagal dabartinius teisinius aktus pagerinimui (2007 12 31). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| 16a | Pasiremiant esama patirtimi parengti išorės auditorių akreditavimo, mokymo ir priežiūros gaires mokslinių tyrimų ir kitų vidaus politikų srityje (2007 6 30). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| 16b | Parengti bendrus rizikos ir reprezentatyvios imties tyrimo metodus mokslinių tyrimų ir kitų vidaus politikų bei išorės veiksmų srityse (2007 12 31). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| 16c | Suderinti audito standartus ir informaciją apie klaidų lygį struktūrinių fondų srityje (2007 12 31). | Vykdomas | Įgyvendinamas | — |
| Šaltinis: Audito Rūmai. |

Nuoroda

Sritis/veiksmai (poveiksmiai)/veiksmų plane nustatytas terminas

Komisijos užbaigimo įvertinimas

Audito Rūmų atliktas įgyvendinimo būklės 2006 12 31 įvertinimas

Audito Rūmų atliktas poveikio 2006 12 31 preliminarus įvertinimas

Supaprastinimas ir bendrieji kontrolės principai

1

Numatyti taisyklių supaprastinimą 2007–2013 metų laikotarpiui, ypač struktūrinių fondų išlaidų tinkamumo finansuoti ir mokslinių tyrimų programų srityse (2006 12 31).

Beveik baigtas

Beveik įgyvendintas

Reikalingi tolesni veiksmai (27)

2

Peržiūrint Finansinį reglamentą pasiūlyti vidaus kontrolę kaip biudžetinį principą, remiantis tarpinstitucinėmis konsultacijomis (2006 6 1).

Atšauktas

Neįgyvendintas

Tikslas ne visiškai pasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

3a

Įdiegti vidaus kontrolės modelius griežtai apibrėžiančius įvairius kontrolės komponentus, kurie gali būti naudingi atitinkamoje kontrolės aplinkoje (2006 5 31).

Baigtas

Įgyvendintas

Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

3b

Pademonstruoti kaip generaliniai direktoratai gali gauti patikinimą dėl vidaus kontrolės struktūrų pasidalijamojo valdymo ir vidaus politikų srityse, atsižvelgiant į Komisijos lygmenyje parengtus modelius ir strategijas (2006 9 30).

Baigtas

Įgyvendintas

Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

3c

Organizuoti kolegų vykdomas peržiūras siekiant sukurti darnesnes ir nuoseklesnes kontrolės strategijas kiekvienoje GD šeimoje (2007 3 31).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

3d

Pademonstruoti kaip generaliniai direktoratai gali gauti patikinimą dėl vidaus kontrolės struktūrų išorės politikos, administracinių išlaidų, pasirengimo stojimui pagalbos, EPF ir nuosavų išteklių srityse, atsižvelgiant į Komisijos lygmenyje parengtus modelius ir strategijas (2007 12 31).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

3e

Organizuoti kolegų Vykdoma peržiūras siekiant sukurti darnesnes ir nuoseklesnes kontrolės strategijas kiekvienoje GD šeimoje (2007 12 31).

Dar nepradėtas

3N

Pradedant 2006 m. suvestine ataskaita Komisija aiškiai išdėstys bendro patikinimo išlygas ir supažindins su jomis biudžeto valdymo instituciją, pridėdama, kur reikia, pasiskirstymą pagal sektorius ir valstybes nares, taip pat informaciją apie atitinkamus finansinius pataisymus arba mokėjimų sustabdymus (2007 12 31).

Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d.

4

Pradėti tarpinstitucinį dialogą apie bazinius principus, kuriais remiantis turi būti nustatomas operacijose toleruotinas rizikos laipsnis ir rengiamos bendros šios rizikos valdymo gairės (2006 3 31).

Atšauktas

Neįgyvendintas

Tikslas ne visiškai pasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

Vadovybės deklaracijos ir audito patikinimas

5

Derybose dėl 2007–2013 metų laikotarpio teisės aktų siekti, kad būtų skatinama vadovybės deklaracijas netiesioginio centralizuoto valdymo srityje naudoti operatyviniu lygiu bei steigti nacionalinės koordinavimo įstaigas, galinčias teikti turimo patikinimo apžvalgą, pvz. operatyvinių deklaracijų suvestinių pagal politikos sritis forma (2006 6 30).

Baigtas

Įgyvendintas

Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

6a

Parengti gaires, skirtas padidinti vadovybės deklaracijų veiksmingumą mokslinių tyrimų ir kitų vidaus politikų srityje (2006 9 30).

Atšauktas

Neįgyvendintas

Tikslas ne visiškai pasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

6b

Papildyti gaires siekiant padidinti vadovybės deklaracijų veiksmingumą išorės veiksmų srityje (2007 12 31).

Dar nepradėtas

7a

Nustatyti sertifikavimo auditų kriterijus mokslinių tyrimų ir vidaus politikų srityje, akcentuojant „sutartas procedūras“ (2006 12 31).

Baigtas

Įgyvendintas

Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

7b

Priimti sertifikavimo auditų kriterijus, ten kur jie dar nebuvo įdiegti, 2007–2013 metų laikotarpiui pasidalijamojo valdymo srityje, taip pat numatant „sutartų procedūrų“ panaudojimą (2007 3 31).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

7c

Prireikus išplėsti sertifikavimo auditų kriterijus, akcentuojant „sutartas procedūras“ ir pritaikant jas kitoms valdymo formoms (2007 12 31).

Dar nepradėtas

8

Analizuoti galimą papildomą iš AAI gautą informaciją apie su ES lėšomis susijusią dabartinę praktiką (2006 12 31).

Baigtas

Žr. 8N veiksmą

8N

Pasinaudodama šio veiksmo sukurtu postūmiu Komisija ir toliau palaikys ryšius su aukščiausiomis audito institucijomis siekdama nustatyti, kaip panaudoti jų darbą rengiant patikinimą dėl programų vykdymo valstybėse narėse. Ji taip pat pradės svarbiausių klausimų, su kuriais AAI susiduria tikrindamos Bendrijos išlaidas, precedentų tyrimą (2007 12 31).

Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d.

Bendras audito metodas: keitimasis rezultatais ir pirmenybės teikimas ekonominei naudai

9a.1

Įvertinti galimus veiksmus, reikalingus skatinant keitimąsi audito ir kontrolės rezultatais ir registruojant jų tolesnę priežiūrą vidaus politikų, įskaitant mokslinius, tyrimus srityje (2006 12 31).

Baigtas

Įgyvendintas

Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

9a.1N

Kad galėtų kontroliuoti bendro duomenų įvedimo į centrinę apskaitos sistemą ABAC pradinį etapą, Komisija prižiūri kaip šeštosios pagrindų programos srityje keitimasis duomenimis ir valdymo ataskaita panaudojami siekiant nustatyti pagrindinius veiksnius, leidžiančius keitimąsi duomenimis geriau integruoti į bendrą kontrolės procesą (2007 12 31).

Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d.

9a.2

Įvertinti galimus veiksmus, reikalingus skatinant keitimąsi audito ir kontrolės rezultatais ir registruojant jų tolesnę priežiūrą struktūrinių fondų srityje 2007–2013 m. (2007 5 31).

Beveik baigtas

Įgyvendinamas

—

9a.3

Įvertinti galimus veiksmus, reikalingus skatinant keitimąsi audito ir kontrolės rezultatais ir registruojant jų tolesnę priežiūrą kitų politikų srityje (2007 12 31).

Vykdoma

Įgyvendinamas

—

9b

Išlaidoms, susijusioms su tiesioginiu valdymu, sukurti įrankį, susietą su ABAC, kuris leistų Komisijai keistis informacija apie visas kontrolės ir audito misijas pas visus juridinius asmenis (2007 12 31).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

9c

Viešo konkurso keliu sudaryti sutartį dėl Komisijos lygmens sutarčių sistemos, siekiant suteikti generaliniams direktoratams pagalbą, susijusią su metodikos, patikrų diegimo ir kontrolės veiksmingumo priežiūros klausimais (2007 4 30).

Beveik baigtas

Beveik įgyvendintas

Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

10a.1

Įvertinti kontrolės sąnaudas pasidalijamojo valdymo srityje: nustatyti bendrą metodiką (2006 5 31).

Baigtas

Įgyvendintas

Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

10a.2

Įvertinti kontrolės sąnaudas pasidalijamojo valdymo srityje: pradėti iniciatyvą paraginti valstybes nares teikti informaciją (2006 9 30).

Baigtas

Įgyvendinamas

—

10a.3

Įvertinti kontrolės sąnaudas pasidalijamojo valdymo srityje: valstybės narės teikia informaciją (2007 2 28).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

10a.4

Įvertinti kontrolės sąnaudas pasidalijamojo valdymo srityje: gautos informacijos analizė (2007 9 30).

Dar nepradėtas

10b

Atlikti pirmąjį kontrolės sąnaudų su tiesioginiu valdymu susijusių išlaidų srityje įvertinimą (2007 6 30).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

10N

Siekdama toliau tirti kontrolės ekonominę naudą, Komisija išnagrinės programų struktūros ir jų tinkamumo reikalavimų poveikį kontrolės sąnaudoms, kad pasiremdama šia konkrečia baze galėtų parengti detalią toleruotinos rizikos analizę (2007 12 31).

Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d.

11

Atlikti bandomąjį privalumų įvertinimą vidaus politikų kontrolės srityje (2007 6 30).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

11N

Siekdama nustatyti, ar išieškojimo ir kompensavimo sistemos veikia efektyviai, Komisija, nustačiusi, kokios sumos buvo išieškotos 2005 ir 2006 metais ir kaip jos sutiko su Komisijos patikrų metu nustatytomis klaidomis, tiesioginio valdymo srityje parengs klaidų tipologiją ir nustatys jų santykį su išieškojimais, finansiniais pataisymais ir mokėjimų korekcijomis, o pasidalijamojo valdymo srityje ji išnagrinės nacionalinių priežiūros ir atskaitomybės sistemų patikimumą (2007 12 31).

Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d.

Sektoriui būdingi trūkumai

12

Imtis šalinti šiuos trūkumus, panaudojant metinius valdymo planus, pateikiant duomenis apie pasiektą pažangą metinėse veiklos ataskaitose (2007 6 15).

Beveik baigtas

Beveik įgyvendintas

Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

12N

Siekdama efektyviai teikti papildomą patikinimą, Komisija 2007 metais atliks 300 auditų šeštosios pagrindų programos srityje – 2006 m. jų buvo atlikta 45). Be to, Komisija, pagal 16b veiksmą parengusi sistemingą šeštosios pagrindų programos naudos gavėjų populiacijos analizės ir imties sudarymo metodiką, imsis nustatinėti ir taisyti klaidas, susijusias su didžiausią biudžeto dalį gaunančiais naudos gavėjais. Tai taip pat leis 2007 metų pabaigoje susidaryti reprezentatyvų trūkumų lygio ir pobūdžio vaizdą visame mokslinių tyrimų biudžete (2007 12 31).

Nauja priemonė, įtraukta 2007 m. kovo 7 d.

13.1

Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos prašymu užbaigti dabartinių sektoriniu ir regioniniu lygiu vykdomų struktūrinių fondų patikrų bei esamų pareiškimų vertės analizę, atsižvelgiant į metines ataskaitas, kurios pagal 13 straipsnį turi būti pateiktos 2006 m. birželio mėn. bei Komisijos auditų rezultatus (2007 3 31).

Beveik baigtas

Beveik įgyvendintas

Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

13.2

Metinėse veiklos ataskaitose atnaujinti informaciją, atspindinčią kaip generaliniai direktoratai gauna patikinimą iš vidaus kontrolės struktūrų dėl struktūrinių fondų ir žemės ūkio 2007–2013 metų laikotarpiu (2007 12 31).

Baigtas

Įgyvendinamas

—

14a

Skleisti pirmojo lygmens patikrų gerosios praktikos patirtį, siekiant valdyti klaidų riziką vykdomose operacijose ir rekomenduoti valstybėms narėms suintensyvinti jų vykdomą naudos gavėjų informavimo veiklą, įskaitant informavimą apie patikras ir paramos atšaukimo riziką (2006 6 30).

Baigtas

Įgyvendintas

Poveikis dar nepasiektas (reikalinga tolesnė priežiūra)

14b

2007–2013 metų laikotarpio struktūrinių fondų ir netiesioginio centralizuoto valdymo srityse parengti naudos gavėjams ir (arba) tarpininkaujančioms įstaigoms kontrolės ir atsakomybės kontrolės grandinėje gaires. (2007 12 31).

Vykdoma

Įgyvendinamas

—

15

Struktūrinių fondų srityje su 8 (jei pakaks norinčiųjų) valstybėmis narėmis sudaryti „pasitikėjimo sutartis“, kurios būtų patikimas pagrindas naujųjų teisinių aktų įgyvendinimui ir patikinimo dėl išlaidų pagal dabartinius teisinius aktus pagerinimui (2007 12 31).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

16a

Pasiremiant esama patirtimi parengti išorės auditorių akreditavimo, mokymo ir priežiūros gaires mokslinių tyrimų ir kitų vidaus politikų srityje (2007 6 30).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

16b

Parengti bendrus rizikos ir reprezentatyvios imties tyrimo metodus mokslinių tyrimų ir kitų vidaus politikų bei išorės veiksmų srityse (2007 12 31).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

16c

Suderinti audito standartus ir informaciją apie klaidų lygį struktūrinių fondų srityje (2007 12 31).

Vykdomas

Įgyvendinamas

—

Šaltinis: Audito Rūmai.

| 2.21. | Kaip pažymėta 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje (28), Audito Rūmai išnagrinės veiksmų plano rezultatus tik tuomet, kai tik bus įmanoma įvertinti jo poveikį. Tačiau Audito Rūmai pažymi, kad Komisijos veiksmų plano vykdymo terminai (žr. 2.19 dalį) yra optimistiniai, ir pabrėžia, kad dauguma plano veiksmų gali turėti tikrą poveikį Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų veikimui tik per vidutinį ar ilgalaikį laikotarpį. |
| --- | --- |

2.21.

Kaip pažymėta 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje (28), Audito Rūmai išnagrinės veiksmų plano rezultatus tik tuomet, kai tik bus įmanoma įvertinti jo poveikį. Tačiau Audito Rūmai pažymi, kad Komisijos veiksmų plano vykdymo terminai (žr. 2.19 dalį) yra optimistiniai, ir pabrėžia, kad dauguma plano veiksmų gali turėti tikrą poveikį Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų veikimui tik per vidutinį ar ilgalaikį laikotarpį.

| 2.21. | Komisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (29) pažangos ataskaitoje, Komisija nurodė, kad naujos papildomos priemonės bus įvykdytos per pradinį veiksmų plano laikotarpį (2007 m. pabaiga) ir kartu su įgyvendinamomis priemonėmis jos užtikrins, kad iki to termino sistema būtų įdiegta, kad integruota vidaus kontrolės sistema pradėtų duoti planuotų rezultatų rengiant patikinimą. |
| --- | --- |

2.21.

Komisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (29) pažangos ataskaitoje, Komisija nurodė, kad naujos papildomos priemonės bus įvykdytos per pradinį veiksmų plano laikotarpį (2007 m. pabaiga) ir kartu su įgyvendinamomis priemonėmis jos užtikrins, kad iki to termino sistema būtų įdiegta, kad integruota vidaus kontrolės sistema pradėtų duoti planuotų rezultatų rengiant patikinimą.

| 2.22. | 2.2 lentelėje
  pateikta Audito Rūmų atlikto veiksmų plano kuriant integruotą vidaus kontrolės sistemą numatytų priemonių preliminaraus įvertinimo bendra apžvalga. 2006 metų pabaigoje ši analizė rodo, kad 4 veiksmai dar nebuvo pradėti, 16 buvo dar vykdomi, 15 (30) atveju buvo būtini tolesni veiksmai (dar ne visiškai buvo pasiektas tikslas arba dar nebuvo juntamas poveikis) ir 6 buvo neseniai įtraukti veiksmai. Audito Rūmai mano, kad kai kurie šių veiksmų yra 2005 ir (arba) ankstesnių metų suvestinėse ataskaitose nustatytų (arba su jais susijusių) veiksmų tąsa (žr. 2.29 dalį) (31). |
| --- | --- |

2.22.

2.2 lentelėje
  pateikta Audito Rūmų atlikto veiksmų plano kuriant integruotą vidaus kontrolės sistemą numatytų priemonių preliminaraus įvertinimo bendra apžvalga. 2006 metų pabaigoje ši analizė rodo, kad 4 veiksmai dar nebuvo pradėti, 16 buvo dar vykdomi, 15 (30) atveju buvo būtini tolesni veiksmai (dar ne visiškai buvo pasiektas tikslas arba dar nebuvo juntamas poveikis) ir 6 buvo neseniai įtraukti veiksmai. Audito Rūmai mano, kad kai kurie šių veiksmų yra 2005 ir (arba) ankstesnių metų suvestinėse ataskaitose nustatytų (arba su jais susijusių) veiksmų tąsa (žr. 2.29 dalį) (31).

| 2.22. | Veiksmų planas įgyvendinamas iš esmės laikantis Komisijos nustatyto tvarkaraščio, kuris apima 2006 m. ir 2007 m. 2008 m. pavasarį Komisija pateiks galutinę veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą. Bus įvertintas poveikis per ilgesnį laikotarpį. Komisija stebės šį poveikį patikinimui, o 2008 m. ataskaitoje bus pirmą kartą apžvelgtas įvairių priemonių poveikis ir padarytos išvados dėl būsimo integruotos vidaus kontrolės sistemos konsolidavimo (žr. COM(2007) 86). |
| --- | --- |

2.22.

Veiksmų planas įgyvendinamas iš esmės laikantis Komisijos nustatyto tvarkaraščio, kuris apima 2006 m. ir 2007 m. 2008 m. pavasarį Komisija pateiks galutinę veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą. Bus įvertintas poveikis per ilgesnį laikotarpį. Komisija stebės šį poveikį patikinimui, o 2008 m. ataskaitoje bus pirmą kartą apžvelgtas įvairių priemonių poveikis ir padarytos išvados dėl būsimo integruotos vidaus kontrolės sistemos konsolidavimo (žr. COM(2007) 86).

Klaidų ištaisymas

| 2.23. | Pagrindinis priežiūros ir kontrolės sistemų tikslas – užkirsti kelią iš ES biudžeto vykdomų operacijų klaidoms arba jas aptikti ir ištaisyti. Kaip ir ankstesniais metais Audito Rūmų audito metu rasti reikšmingų klaidų įrodymai svarbiausiose ES išlaidų srityse ir nustatyta, kad dauguma klaidų padaroma galutinių naudos gavėjų lygmenyje; todėl, norint ištaisyti ES biudžeto išlaidas veikiančias klaidas, visų pirma reikia imtis priemonių šiame lygmenyje (32). |
| --- | --- |

2.23.

Pagrindinis priežiūros ir kontrolės sistemų tikslas – užkirsti kelią iš ES biudžeto vykdomų operacijų klaidoms arba jas aptikti ir ištaisyti. Kaip ir ankstesniais metais Audito Rūmų audito metu rasti reikšmingų klaidų įrodymai svarbiausiose ES išlaidų srityse ir nustatyta, kad dauguma klaidų padaroma galutinių naudos gavėjų lygmenyje; todėl, norint ištaisyti ES biudžeto išlaidas veikiančias klaidas, visų pirma reikia imtis priemonių šiame lygmenyje (32).

| 2.23. | Tais atvejais, kai priežiūros ir kontrolės sistemos buvo įvertintos kaip neveiksmingos ir kai dėl nustatytų trūkumų atsiranda rizika EB biudžetui, Komisija taiko mechanizmus, kuriais naudojasi atlikdama priežiūros funkciją ir kuriais iš atsakingos valstybės narės išieškomos atitinkamos sumos. Todėl valstybės narės turi paskatų užtikrinti tinkamą kontrolę, kad išvengtų galimo finansinių klaidų taisymo. |
| --- | --- |

2.23.

Tais atvejais, kai priežiūros ir kontrolės sistemos buvo įvertintos kaip neveiksmingos ir kai dėl nustatytų trūkumų atsiranda rizika EB biudžetui, Komisija taiko mechanizmus, kuriais naudojasi atlikdama priežiūros funkciją ir kuriais iš atsakingos valstybės narės išieškomos atitinkamos sumos. Todėl valstybės narės turi paskatų užtikrinti tinkamą kontrolę, kad išvengtų galimo finansinių klaidų taisymo.

Audito Rūmų nustatytos klaidos struktūriniuose fonduose randamos ne atskirų pareiškėjų, bet ir įgyvendinančių įstaigų lygmeniu, pavyzdžiui, nustatant bendro finansavimo normas. Šiais atvejais valstybėms narėms taikomas finansinių klaidų ištaisymas taikant nustatyto dydžio normą rodo, kokiu mastu Komisijos vykdoma priežiūra veiksmingai apsaugomas Bendrijos biudžetas.

| 2.24. | Tačiau įrodymai, kad pataisymai buvo atlikti, yra nepakankami. 2006 metų metinėse veiklos ataskaitose ir įvairiuose 2006 metų galutinių konsoliduotų metinių finansinių ataskaitų skyriuose pateiktoje informacijoje nėra pakankamų paaiškinimų, kurie leistų atskleisti įvairių komponentų dubliavimosi riziką. Be to, ši informacija neleidžia atskirti nelegalių/netvarkingų išlaidų išieškojimus galutinių/tarpinių pagalbos gavėjų lygmenyje nuo pataisymų, kurių našta už sistemų trūkumus tenka valstybėms narėms. |
| --- | --- |

2.24.

Tačiau įrodymai, kad pataisymai buvo atlikti, yra nepakankami. 2006 metų metinėse veiklos ataskaitose ir įvairiuose 2006 metų galutinių konsoliduotų metinių finansinių ataskaitų skyriuose pateiktoje informacijoje nėra pakankamų paaiškinimų, kurie leistų atskleisti įvairių komponentų dubliavimosi riziką. Be to, ši informacija neleidžia atskirti nelegalių/netvarkingų išlaidų išieškojimus galutinių/tarpinių pagalbos gavėjų lygmenyje nuo pataisymų, kurių našta už sistemų trūkumus tenka valstybėms narėms.

| 2.24. | Nors žemės ūkio sektoriuje informacija apie išieškojimus ir finansinių klaidų taisymą iš esmės tinkama, kituose sektoriuose ją reikia pagerinti. Veiksmų plano 11N priemone, inter alia, siekiama nustatyti, „ar išieškojimo ir kompensavimo sistemos veikia efektyviai“: nustačius 2005 m. ir 2006 m. išieškotas sumas bei jų ryšį su kontrolės metu rastomis klaidomis, pasidalijamojo valdymo srityje bus išnagrinėtas nacionalinių stebėsenos ir atskaitomybės sistemų patikimumas. |
| --- | --- |

2.24.

Nors žemės ūkio sektoriuje informacija apie išieškojimus ir finansinių klaidų taisymą iš esmės tinkama, kituose sektoriuose ją reikia pagerinti. Veiksmų plano 11N priemone, inter alia, siekiama nustatyti, „ar išieškojimo ir kompensavimo sistemos veikia efektyviai“: nustačius 2005 m. ir 2006 m. išieškotas sumas bei jų ryšį su kontrolės metu rastomis klaidomis, pasidalijamojo valdymo srityje bus išnagrinėtas nacionalinių stebėsenos ir atskaitomybės sistemų patikimumas.

Komisija stengsis išanalizuoti įvairias sistemas, kurios naudojamos lėšoms išieškoti, kad metinėse ataskaitose pateiktų geresnės informacijos apie tokius išieškojimus.

| 2.25. | Kita vertus pateikta informacija yra neišsami, kadangi joje nenurodyta nei visa EB išlaidų pataisymų apimtis, nei kokia dalis pateiktose sumose yra susijusi su 2006 metų išlaidomis (žr. 5.61 ir 5.62 dalis). Taip, pavyzdžiui, yra struktūrinių veiksmų srityje, nepaisant to, kad yra įdiegti specialūs mechanizmai užtikrinantys reikalavimų neatitinkančių dotacijų susigrąžinimą tiek Komisijos, tiek valstybių narių lygmenyje (pvz., iškeičiant neatitinkančias reikalavimų dotacijas į atitinkančias reikalavimus arba panaudojant susigrąžintas sumas kompensacijoms arba būsimų išlaidų deklaracijų sumažinimams). |
| --- | --- |

2.25.

Kita vertus pateikta informacija yra neišsami, kadangi joje nenurodyta nei visa EB išlaidų pataisymų apimtis, nei kokia dalis pateiktose sumose yra susijusi su 2006 metų išlaidomis (žr. 5.61 ir 5.62 dalis). Taip, pavyzdžiui, yra struktūrinių veiksmų srityje, nepaisant to, kad yra įdiegti specialūs mechanizmai užtikrinantys reikalavimų neatitinkančių dotacijų susigrąžinimą tiek Komisijos, tiek valstybių narių lygmenyje (pvz., iškeičiant neatitinkančias reikalavimų dotacijas į atitinkančias reikalavimus arba panaudojant susigrąžintas sumas kompensacijoms arba būsimų išlaidų deklaracijų sumažinimams).

| 2.25. | Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje nurodyti 2006 m. priimti sprendimai dėl finansinių klaidų taisymo žemės ūkio srityje ir kartu su kiekvienu sprendimu nurodytos bendros sumos, kurios nebus finansuojamos iš Bendrijos lėšų. |
| --- | --- |

2.25.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje nurodyti 2006 m. priimti sprendimai dėl finansinių klaidų taisymo žemės ūkio srityje ir kartu su kiekvienu sprendimu nurodytos bendros sumos, kurios nebus finansuojamos iš Bendrijos lėšų.

Komisija pripažįsta, kad ji turi pateikti išsamesnių įrodymų apie finansinių klaidų ištaisymą ir išieškojimus struktūrinių veiksmų srityje, todėl ėmėsi priemonių, kad pagerintų informacijos, kurią galima gauti Komisijoje, kokybę ir kad iš valstybių narių gautų informacijos, kuri, nepaisant teisės aktuose nustatytų reikalavimų, nebuvo teikiama nuosekliai.

Informacija apie klaidų taisymą, kurią galima gauti Komisijoje

| 2.26. | 2006 metais siekdama užtikrinti informacijos apie klaidų taisymą prieinamumą, išsamumą ir patikimumą, Komisija ėmėsi įgyvendinti keletą iniciatyvų. |
| --- | --- |

2.26.

2006 metais siekdama užtikrinti informacijos apie klaidų taisymą prieinamumą, išsamumą ir patikimumą, Komisija ėmėsi įgyvendinti keletą iniciatyvų.

2.27.

| 2.27. | Be veiksmų, kurių ji ėmėsi EŽŪOGF Garantijų skyriaus atžvilgiu (žr. 5.52 ir 5.61 dalis), Komisija 2006 metų gruodžio mėn. iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 448/2001 (33) ir išleido aiškinamąjį pranešimą, kuriame nurodyta, kokios reikalaujama informacijos apie atliktus pakeitimus ir sumas, kurias valstybės narės privalo išieškoti struktūrinių veiksmų srityje. |
| --- | --- |

Be veiksmų, kurių ji ėmėsi EŽŪOGF Garantijų skyriaus atžvilgiu (žr. 5.52 ir 5.61 dalis), Komisija 2006 metų gruodžio mėn. iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 448/2001 (33) ir išleido aiškinamąjį pranešimą, kuriame nurodyta, kokios reikalaujama informacijos apie atliktus pakeitimus ir sumas, kurias valstybės narės privalo išieškoti struktūrinių veiksmų srityje.

| 2.27. | 2007 m. sausio mėn. Komisija taip pat raštu paprašė visų valstybių narių pateikti 2006 m. informaciją ir suvestinę viso 2000–2006 m. laikotarpio informaciją apie išieškojimus ir atšauktą finansavimą bei apie išieškotinas sumas 2006 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

2.27.

2007 m. sausio mėn. Komisija taip pat raštu paprašė visų valstybių narių pateikti 2006 m. informaciją ir suvestinę viso 2000–2006 m. laikotarpio informaciją apie išieškojimus ir atšauktą finansavimą bei apie išieškotinas sumas 2006 m. pabaigoje.

| 2.28. | 2007 m. kovo mėn. į veiksmų planą kuriant integruotą vidaus reikalų sistemą buvo įtraukta nauja priemonė (11N) (žr. 2.20 dalį ir
  2.2 lentelę
  ). Naudodama šią bazę Komisija siekia nustatyti, ar išieškojimo ir kompensavimo sistemos veikia efektyviai, aiškindamasi, kokios sumos buvo išieškotos 2005 m. ir 2006 m., ir gretindama jas su patikrų metu nustatytomis klaidomis. Šiame kontekste tiesioginio valdymo išlaidų atžvilgiu ji parengs klaidų tipologiją ir bandys nustatyti ryšį su išieškojimais, finansiniais pataisymais ir mokėjimų korekcijomis. Pasidalijamojo valdymo išlaidų atžvilgiu ji tikrins nacionalinių priežiūros sistemų patikimumą. |
| --- | --- |

2.28.

2007 m. kovo mėn. į veiksmų planą kuriant integruotą vidaus reikalų sistemą buvo įtraukta nauja priemonė (11N) (žr. 2.20 dalį ir
  2.2 lentelę
  ). Naudodama šią bazę Komisija siekia nustatyti, ar išieškojimo ir kompensavimo sistemos veikia efektyviai, aiškindamasi, kokios sumos buvo išieškotos 2005 m. ir 2006 m., ir gretindama jas su patikrų metu nustatytomis klaidomis. Šiame kontekste tiesioginio valdymo išlaidų atžvilgiu ji parengs klaidų tipologiją ir bandys nustatyti ryšį su išieškojimais, finansiniais pataisymais ir mokėjimų korekcijomis. Pasidalijamojo valdymo išlaidų atžvilgiu ji tikrins nacionalinių priežiūros sistemų patikimumą.

2.29.

| 2.29. | Tačiau iš tikrųjų šis 11N veiksmas yra ankstesnių Komisijos horizontalių planų (34), kuriuos ji laikė baigtais vykdyti, tąsa arba yra kaip nors kitaip su jais susijęs (žr. 2.22 dalį). |
| --- | --- |

Tačiau iš tikrųjų šis 11N veiksmas yra ankstesnių Komisijos horizontalių planų (34), kuriuos ji laikė baigtais vykdyti, tąsa arba yra kaip nors kitaip su jais susijęs (žr. 2.22 dalį).

| 2.29. | 11N priemonė yra platesnio pobūdžio priemonė nei ankstesnės Audito Rūmų nurodytos priemonės, nes ja nustatomas ryšys su kontrolės metu nustatytais faktais. |
| --- | --- |

2.29.

11N priemonė yra platesnio pobūdžio priemonė nei ankstesnės Audito Rūmų nurodytos priemonės, nes ja nustatomas ryšys su kontrolės metu nustatytais faktais.

| 2.30. | Kai kuriose savo ankstesnėse metinėse ataskaitose (35)Audito Rūmai atkreipė Komisijos dėmesį į trūkumus surenkant patikimą informaciją apie klaidų ištaisymus. Dėl problemų sudėtingumo dar nėra duomenų, kad šie trūkumai buvo pašalinti, arba kad bus pašalinti artimiausiu metu. |
| --- | --- |

2.30.

Kai kuriose savo ankstesnėse metinėse ataskaitose (35)Audito Rūmai atkreipė Komisijos dėmesį į trūkumus surenkant patikimą informaciją apie klaidų ištaisymus. Dėl problemų sudėtingumo dar nėra duomenų, kad šie trūkumai buvo pašalinti, arba kad bus pašalinti artimiausiu metu.

| 2.30. | Kaip nurodyta pastaboje dėl 2.6 dalies, Komisija užtikrins, kad ateityje į metines veiklos ataskaitas būtų įtraukta daugiau informacijos apie taisymus, kurie buvo numatyti, pradėti arba paskirti per konkrečius metus. Komisija skiria ypatingą dėmesį prevencinių priemonių kūrimui, remdamasi priežasčių, dėl kurių buvo taikyti taisymai, analize. Tai gali būti bendro pobūdžio priemonės, kaip antai teisės aktų sistemos apibrėžimas, arba konkretesnės priemonės, pavyzdžiui, atskiros finansinės patikros. |
| --- | --- |

2.30.

Kaip nurodyta pastaboje dėl 2.6 dalies, Komisija užtikrins, kad ateityje į metines veiklos ataskaitas būtų įtraukta daugiau informacijos apie taisymus, kurie buvo numatyti, pradėti arba paskirti per konkrečius metus. Komisija skiria ypatingą dėmesį prevencinių priemonių kūrimui, remdamasi priežasčių, dėl kurių buvo taikyti taisymai, analize. Tai gali būti bendro pobūdžio priemonės, kaip antai teisės aktų sistemos apibrėžimas, arba konkretesnės priemonės, pavyzdžiui, atskiros finansinės patikros.

KONTROLĖS STANDARTAI

| 2.31. | Audito Rūmai patikrino, kaip kai kuriose (36) Komisijos tarnybose buvo diegiami vidaus kontrolės standartai (37), ne vien siekdami nustatyti kaip įgyvendinami minimalūs (baziniai) reikalavimai, bet taip pat įvertinti sistemų veiksmingumą garantuojant operacijų teisėtumą ir tvarkingumą (38). |
| --- | --- |

2.31.

Audito Rūmai patikrino, kaip kai kuriose (36) Komisijos tarnybose buvo diegiami vidaus kontrolės standartai (37), ne vien siekdami nustatyti kaip įgyvendinami minimalūs (baziniai) reikalavimai, bet taip pat įvertinti sistemų veiksmingumą garantuojant operacijų teisėtumą ir tvarkingumą (38).

Bazinių reikalavimų vykdymas

| 2.32. | Biudžeto generalinio direktorato parengta vidaus kontrolės sistemų padėties Komisijos tarnybose 2006 metais bendra apžvalga rodo, kad generaliniai direktoratai tais finansiniais metais vidutiniškai įvykdė 95 % visų bazinių reikalavimų. Kadangi baziniai reikalavimai iš esmės nesikeitė (39), Audito Rūmai pažymi, kad lyginant su 2005 metais, vidaus standartų atitiktis yra stabili.
  2.3 lentelėje
  pateiktas Audito Rūmų atliktas vidaus kontrolės standartų įgyvendinimo įvertinimas (iš esmės atitinkantis Komisijos analizę). |
| --- | --- |

2.32.

Biudžeto generalinio direktorato parengta vidaus kontrolės sistemų padėties Komisijos tarnybose 2006 metais bendra apžvalga rodo, kad generaliniai direktoratai tais finansiniais metais vidutiniškai įvykdė 95 % visų bazinių reikalavimų. Kadangi baziniai reikalavimai iš esmės nesikeitė (39), Audito Rūmai pažymi, kad lyginant su 2005 metais, vidaus standartų atitiktis yra stabili.
  2.3 lentelėje
  pateiktas Audito Rūmų atliktas vidaus kontrolės standartų įgyvendinimo įvertinimas (iš esmės atitinkantis Komisijos analizę).

| 2.32. | Net jeigu atrodo, kad 95 % vidurkis yra stabilus ir nepakitęs, 2006 m. generaliniams direktoratams buvo nustatyta naujų reikalavimų, susijusių su 11 vidaus kontrolės standartu (visų pirma reikalavimas parengti IT saugos planus remiantis IT sistemų rizikos analize) ir su 15 vidaus kontrolės standartu (du nauji reikalavimai verslo tęstinumo planavimo srityje). |
| --- | --- |

2.32.

Net jeigu atrodo, kad 95 % vidurkis yra stabilus ir nepakitęs, 2006 m. generaliniams direktoratams buvo nustatyta naujų reikalavimų, susijusių su 11 vidaus kontrolės standartu (visų pirma reikalavimas parengti IT saugos planus remiantis IT sistemų rizikos analize) ir su 15 vidaus kontrolės standartu (du nauji reikalavimai verslo tęstinumo planavimo srityje).

2.3 lentelė – Audito Rūmų atlikta vidaus kontrolės standartų įgyvendinimo analizė (tiesiogiai susijusi su pagrindinių generalinių direktoratų vykdytų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu, būklė 2006 m. gruodžio 31 d.)

| Generalinis direktoratas arba tarnyba | Mokėjimų asignavimų vykdymas 2006 m.
  (milijonais eurų) | Atitikimas |
| --- | --- | --- |
| 11 standartas
  „Rizikos analizė ir valdymas“ | 12 standartas
  „Adekvati valdymo informacija“ | 14 standartas
  „Pranešimas apie pažeidimus“ | 17 standartas
  „Priežiūra“ | 18 standartas
  „Išimčių registravimas“ | 20 standartas
  „Vidaus kontrolės trūkumų registravimas ir šalinimas“ | 21 standartas
  „Audito ataskaitos“ | 22 standartas
  „Vidaus audito struktūra“ |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Žemės ūkio ir kaimo plėtros | 53 465 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Biudžeto | 1 086 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ekonomikos ir finansų reikalų | 283 | B | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Plėtros | 2 063 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Energetikos ir transporto | 1 161 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių | 9 478 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Išorės ryšių | 523 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 572 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Žuvininkystės ir jūrinių reikalų | 725 | B | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A |
| Humanitarinės pagalbos | 607 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos | 1 268 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Individualių išmokų administravimo ir mokėjimo biuras | 2 611 | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje | 332 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastruktūros ir logistikos biuras Liuksemburge | 70 | A | A | B | B | B | A | A | A | A | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Leidinių biuras | 154 | B | A | A | B | B | A | A | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A |
| Regioninės politikos | 19 766 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Mokslinių tyrimų | 3 325 | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Įvertinimas:
  Atitikimas
  A: Atitinka bazinius reikalavimus.
  B: Iš dalies atitinka bazinius reikalavimus.

  Šaltinis: Audito Rūmai. |

Generalinis direktoratas arba tarnyba

Mokėjimų asignavimų vykdymas 2006 m.

(milijonais eurų)

Atitikimas

11 standartas

„Rizikos analizė ir valdymas“

12 standartas

„Adekvati valdymo informacija“

14 standartas

„Pranešimas apie pažeidimus“

17 standartas

„Priežiūra“

18 standartas

„Išimčių registravimas“

20 standartas

„Vidaus kontrolės trūkumų registravimas ir šalinimas“

21 standartas

„Audito ataskaitos“

22 standartas

„Vidaus audito struktūra“

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Žemės ūkio ir kaimo plėtros

53 465

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Biudžeto

1 086

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ekonomikos ir finansų reikalų

283

B

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Plėtros

2 063

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Energetikos ir transporto

1 161

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių

9 478

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Išorės ryšių

523

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 572

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Žuvininkystės ir jūrinių reikalų

725

B

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

Humanitarinės pagalbos

607

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos

1 268

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Individualių išmokų administravimo ir mokėjimo biuras

2 611

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje

332

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastruktūros ir logistikos biuras Liuksemburge

70

A

A

B

B

B

A

A

A

A

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Leidinių biuras

154

B

A

A

B

B

A

A

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

Regioninės politikos

19 766

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Mokslinių tyrimų

3 325

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Įvertinimas:

Atitikimas

A: Atitinka bazinius reikalavimus.

B: Iš dalies atitinka bazinius reikalavimus.

Šaltinis: Audito Rūmai.

Veiksmingumas

| 2.33. | Nepaisant aukšto bazinių reikalavimų vykdymo lygio, priežiūros ir kontrolės sistemos Komisijos lygmenyje nepakankamai sumažina klaidų rizikos lygį, ypač kai kuriose žemės ūkio, struktūrinių politikų, vidaus politikų, išorės veiksmų ir pasirengimo stojimui pagalbos srityse (žr. 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 dalis ir
  2.4 lentelę
  ). Ši analizė patvirtina vieną Komisijos Vidaus audito tarnybos (40) 2006 metų metinės ataskaitos išvadą (41). |
| --- | --- |

2.33.

Nepaisant aukšto bazinių reikalavimų vykdymo lygio, priežiūros ir kontrolės sistemos Komisijos lygmenyje nepakankamai sumažina klaidų rizikos lygį, ypač kai kuriose žemės ūkio, struktūrinių politikų, vidaus politikų, išorės veiksmų ir pasirengimo stojimui pagalbos srityse (žr. 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 dalis ir
  2.4 lentelę
  ). Ši analizė patvirtina vieną Komisijos Vidaus audito tarnybos (40) 2006 metų metinės ataskaitos išvadą (41).

| 2.33. | To reikia tikėtis, nes vidaus kontrolės standartai iš esmės susiję su Komisijoje atliekamomis operacijomis, o didžioji dalis klaidų susijusios su išlaidomis, kurias valdo valstybės narės arba įgyvendinančios organizacijos. |
| --- | --- |

2.33.

To reikia tikėtis, nes vidaus kontrolės standartai iš esmės susiję su Komisijoje atliekamomis operacijomis, o didžioji dalis klaidų susijusios su išlaidomis, kurias valdo valstybės narės arba įgyvendinančios organizacijos.

Pastabos dėl žemės ūkio srities pateiktos 5.63, 5.64 ir 5.77 dalyse.

Dėl pasirengimo narystei pagalbos žr. pastabą dėl 9.23 dalies.

2.4 lentelė – Priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumo įvertinimas (42)

Šaltinis: Audito Rūmai.

| Politikos sritis | Bendras įvertinimas |
| --- | --- |
| Nuosavi ištekliai
   (43) | |
| Žemės ūkis |
| — | Komisijos lygmuo |

Politikos sritis

Bendras įvertinimas

Nuosavi ištekliai
   (43)

Žemės ūkis

—

Komisijos lygmuo

IAKS

ne IAKS

| — | Valstybės narės lygmuo |
| --- | --- |

—

Valstybės narės lygmuo

IAKS

ne IAKS

Struktūrinės politikos

| — | Komisijos lygmuo |
| --- | --- |

—

Komisijos lygmuo

| — | Valstybės narės lygmuo |
| --- | --- |

—

Valstybės narės lygmuo

Vidaus politikos įskaitant mokslinius tyrimus

Išorės veiksmai

| — | Komisijos būstinė ir delegacijos |
| --- | --- |

—

Komisijos būstinė ir delegacijos

Pasirengimo stojimui pagalba

| — | Komisijos lygmuo |
| --- | --- |

—

Komisijos lygmuo

Phare/Turkija ir ISPA

SAPARD

| — | Nacionalinis lygmuo |
| --- | --- |

—

Nacionalinis lygmuo

Administracinės išlaidos
   (44)

Šioje lentelėje apibendrintas bendras atitinkamuose skyriuose aptartų priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas. Joje išryškinti svarbiausi komponentai, tačiau joje negali būti pateikta atitinkama išsami informacija. Jos reikia ieškoti pagrindinėje ataskaitos dalyje, atsižvelgiant į su Audito Rūmų audito metodu susijusią metodiką (žr. 1.38 ir 1.39 dalis).

Paaiškinimai

| | Patenkinama |
| --- | --- |
| | Iš dalies patenkinama |
| | Nepatenkinama |

Patenkinama

Iš dalies patenkinama

Nepatenkinama

| 2.34. | Komisijos Vidaus audito tarnybos atliktas generalinių direktoratų vidaus audito struktūrų patikrinimas parodė, kad dauguma šių struktūrų (45) iš dalies ar visiškai atitiko (profesinius) standartus, tačiau toliau turėtų būti dedamos pastangos gerinant vidaus audito darbą (46). Audito Rūmai atsižvelgia į šioje peržiūroje pateiktus nustatytus faktus ir pritaria atitinkamiems pagerinimo pasiūlymams, visų pirma pasiūlymui, kuriame rekomenduojama, kad, viena vertus, per trejų metų laikotarpį, kuris baigiasi 2009 metais, vidaus audito struktūros pateiktų bendrą generalinių direktoratų vidaus kontrolės sistemų įvertinimą, o kita vertus, kad tas pats reikalavimas Komisijos lygmenyje būtų taikomas Vidaus audito tarnybai (47). |
| --- | --- |

2.34.

Komisijos Vidaus audito tarnybos atliktas generalinių direktoratų vidaus audito struktūrų patikrinimas parodė, kad dauguma šių struktūrų (45) iš dalies ar visiškai atitiko (profesinius) standartus, tačiau toliau turėtų būti dedamos pastangos gerinant vidaus audito darbą (46). Audito Rūmai atsižvelgia į šioje peržiūroje pateiktus nustatytus faktus ir pritaria atitinkamiems pagerinimo pasiūlymams, visų pirma pasiūlymui, kuriame rekomenduojama, kad, viena vertus, per trejų metų laikotarpį, kuris baigiasi 2009 metais, vidaus audito struktūros pateiktų bendrą generalinių direktoratų vidaus kontrolės sistemų įvertinimą, o kita vertus, kad tas pats reikalavimas Komisijos lygmenyje būtų taikomas Vidaus audito tarnybai (47).

| 2.34. | Atlikdama savo funkcijas vidaus audito struktūra (IAC) neteikia metinės nuomonės dėl generalinių direktorių metinių veiklos ataskaitų, bet pataria dėl metinių veiklos ataskaitų rengimo proceso atsižvelgdama į savo darbo konkrečiais metais pobūdį ir apimtį. IAC turėtų pareikšti nuomonę dėl kontrolės padėties tik siekdama prisidėti prie metinių veiklos ataskaitų rengimo (žr. SEC(2003) 0059). |
| --- | --- |

2.34.

Atlikdama savo funkcijas vidaus audito struktūra (IAC) neteikia metinės nuomonės dėl generalinių direktorių metinių veiklos ataskaitų, bet pataria dėl metinių veiklos ataskaitų rengimo proceso atsižvelgdama į savo darbo konkrečiais metais pobūdį ir apimtį. IAC turėtų pareikšti nuomonę dėl kontrolės padėties tik siekdama prisidėti prie metinių veiklos ataskaitų rengimo (žr. SEC(2003) 0059).

Kiek tai susiję su vidaus audito struktūrų funkcija, šiuo metu Komisija nenumato keisti savo kontrolės struktūros.

Komisijai įgijus daugiau patirties taikant dabartinę vidaus kontrolės struktūrą ir atsižvelgiant į reikalingus išteklius, šį klausimą ateityje bus galima nagrinėti dar kartą.

BENDRA IŠVADA IR REKOMENDACIJOS

| 2.35. | 2006 finansiniais metais Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos buvo toliau tobulinamos, konkrečiai metinių veiklos ataskaitų ir deklaracijų rengimo procesas (2.7 dalis), priežiūros ir kontrolės sistemų veikimas ir išlygų poveikis generalinių direktorių deklaracijose teikiamam patikinimui (2.9 ir 2.12 dalys). |
| --- | --- |

2.35.

2006 finansiniais metais Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos buvo toliau tobulinamos, konkrečiai metinių veiklos ataskaitų ir deklaracijų rengimo procesas (2.7 dalis), priežiūros ir kontrolės sistemų veikimas ir išlygų poveikis generalinių direktorių deklaracijose teikiamam patikinimui (2.9 ir 2.12 dalys).

2.36.

| 2.36. | Tačiau Audito Rūmų auditų metu ir toliau nustatomi besikartojantys trūkumai kai kurių generalinių direktorių metinėse veiklos ataskaitose ir deklaracijose teikiamuose įvertinimuose (2.13–2.18 dalys) ir priežiūros ir kontrolės sistemų veikime (2.33 ir 2.34 dalys). |
| --- | --- |

Tačiau Audito Rūmų auditų metu ir toliau nustatomi besikartojantys trūkumai kai kurių generalinių direktorių metinėse veiklos ataskaitose ir deklaracijose teikiamuose įvertinimuose (2.13–2.18 dalys) ir priežiūros ir kontrolės sistemų veikime (2.33 ir 2.34 dalys).

| 2.36. | Metinėse veiklos ataskaitose paprastai aiškiai išdėstomas valdymo ir kontrolės sistemų valstybėse narėse veiksmingumo vertinimas ir nurodoma, kokių taisomųjų priemonių imamasi siekiant atlikti reikalingus patobulinimus. Generalinių direktorių vertinimai ir Audito Rūmų vertinimai, pavyzdžiui, susiję su poreikiu padaryti išlygas dėl pateikto patikinimo, yra skirtingi iš esmės dėl kiekvienoje politikos srityje įdiegtų kontrolės sistemų daugiamečio pobūdžio. |
| --- | --- |

2.36.

Metinėse veiklos ataskaitose paprastai aiškiai išdėstomas valdymo ir kontrolės sistemų valstybėse narėse veiksmingumo vertinimas ir nurodoma, kokių taisomųjų priemonių imamasi siekiant atlikti reikalingus patobulinimus. Generalinių direktorių vertinimai ir Audito Rūmų vertinimai, pavyzdžiui, susiję su poreikiu padaryti išlygas dėl pateikto patikinimo, yra skirtingi iš esmės dėl kiekvienoje politikos srityje įdiegtų kontrolės sistemų daugiamečio pobūdžio.

| 2.37. | Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija ir toliau stiprintų savo generalinių direktoratų priežiūros ir kontrolės sistemas, ir ypač turėtų: |
| --- | --- |

2.37.

Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija ir toliau stiprintų savo generalinių direktoratų priežiūros ir kontrolės sistemas, ir ypač turėtų:

| 2.37. | |
| --- | --- |

2.37.

| a) | rūpintis, kad metinėse veiklos ataskaitose ir deklaracijose būtų pateikiamas nuoseklus ir griežtas priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas, apimantis su išlygomis suderinamus teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius (2.13–2.18 dalys); |
| --- | --- |

a)

rūpintis, kad metinėse veiklos ataskaitose ir deklaracijose būtų pateikiamas nuoseklus ir griežtas priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas, apimantis su išlygomis suderinamus teisėtumo ir tvarkingumo rodiklius (2.13–2.18 dalys);

| a) | 2006 m. suvestinėje ataskaitoje Komisija įsipareigojo stebėti, kaip įgyvendinami taisomieji veiksmai, kurių imasi įgaliotieji leidimus duodantys pareigūnai susijusiems kontrolės trūkumams pašalinti. |
| --- | --- |

a)

2006 m. suvestinėje ataskaitoje Komisija įsipareigojo stebėti, kaip įgyvendinami taisomieji veiksmai, kurių imasi įgaliotieji leidimus duodantys pareigūnai susijusiems kontrolės trūkumams pašalinti.

| b) | tinkamai vykdyti veiksmų plano kuriant integruotą vidaus kontrolės sistemą tolesnes atitinkamas priemones, siekiant užtikrinti tikrą jų poveikį priežiūros ir kontrolės sistemoms, visų pirma rengiant adekvačią ir patikimą informaciją apie klaidų ištaisymą galutinių naudos gavėjų lygmenyje (2.19–2.30 dalys); |
| --- | --- |

b)

tinkamai vykdyti veiksmų plano kuriant integruotą vidaus kontrolės sistemą tolesnes atitinkamas priemones, siekiant užtikrinti tikrą jų poveikį priežiūros ir kontrolės sistemoms, visų pirma rengiant adekvačią ir patikimą informaciją apie klaidų ištaisymą galutinių naudos gavėjų lygmenyje (2.19–2.30 dalys);

| b) | 2008 m. pavasarį Komisija pateiks galutinę veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje bus pirmą kartą apžvelgtas įvairių priemonių poveikis patikinimui ir padarytos išvados dėl būsimo integruotos vidaus kontrolės sistemos konsolidavimo. |
| --- | --- |

b)

2008 m. pavasarį Komisija pateiks galutinę veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje bus pirmą kartą apžvelgtas įvairių priemonių poveikis patikinimui ir padarytos išvados dėl būsimo integruotos vidaus kontrolės sistemos konsolidavimo.

| c) | padidinti priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumą siekiant pakankamai sumažinti klaidų riziką (2.33 ir 2.34 dalys). |
| --- | --- |

c)

padidinti priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumą siekiant pakankamai sumažinti klaidų riziką (2.33 ir 2.34 dalys).

| c) | Komisija pritaria rekomendacijai ir siekia užtikrinti, kad kontrolės ištekliai būtų naudojami ekonomiškai ir kad kontrolės išlaidos būtų pateisinamos pastebėtų klaidų, atgrasomojo poveikio ir kitos kokybinio pobūdžio naudos atžvilgiu.
  Komisija toliau stengsis tobulinti priežiūros ir kontrolės sistemas konkrečiai siekdama dar labiau sumažinti klaidų riziką programose, kurias valstybės narės įgyvendina pagal pasidalijamojo valdymo principą. Komisijos veiksmų planu dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos siekiama maksimaliai pagerinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir padidinti bendros kontrolės struktūros veiksmingumą. Veiksmingumas taip pat padidės dėl naujų elementų, įtrauktų į 2007–2013 m. reglamentavimo sistemą. |
| --- | --- |

c)

Komisija pritaria rekomendacijai ir siekia užtikrinti, kad kontrolės ištekliai būtų naudojami ekonomiškai ir kad kontrolės išlaidos būtų pateisinamos pastebėtų klaidų, atgrasomojo poveikio ir kitos kokybinio pobūdžio naudos atžvilgiu.

Komisija toliau stengsis tobulinti priežiūros ir kontrolės sistemas konkrečiai siekdama dar labiau sumažinti klaidų riziką programose, kurias valstybės narės įgyvendina pagal pasidalijamojo valdymo principą. Komisijos veiksmų planu dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos siekiama maksimaliai pagerinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir padidinti bendros kontrolės struktūros veiksmingumą. Veiksmingumas taip pat padidės dėl naujų elementų, įtrauktų į 2007–2013 m. reglamentavimo sistemą.

---

(1)  COM(2007) 67, 2007 2 28.

(2)  COM(2007) 274, 2007 5 30.

(3)  Žr. 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 1.64 dalį.

(4)  Išorės veiksmų srityje dauguma klaidų buvo aptiktos projektą įgyvendinančių organizacijų lygmenyje.

(5)  Komisijos centrinių tarnybų (SEC GEN, DG BUDG ir DG ADMIN) raštas generaliniams direktoriams ir tarnybų vadovams – 2006 metų metinių veiklos ataskaitų rengimo instrukcijos, SEC(2006) 1789, 2006 12 19.

(6)  Tai procedūra, kurią taiko generalinių direktoratų šeimos ir koordinuoja centrinės tarnybos, siekiant, kad deklaracijose formuluojamos išlygos būtų kuo nuoseklesnės ir darnesnės.

(7)  Antai pagal 2 dalį „Valdymo ir vidaus kontrolės sistemos“, norint aprašyti būdingus valdymo, rizikos ir kontrolės aplinkos bruožus ir savybes turėtų būti naudojamas „vidaus kontrolės modelis“ (Internal Control Template, ICT). Vidaus kontrolės modelio parengimas numatytas Vidaus kontrolės sistemos integravimo veiksmų plano 3 veiksme.

(8)  Pagal 2005 m. suvestinės ataskaitos (COM(2006) 277, 2006 6 7) 4 daugiametį tikslą, įvairios generalinių direktoratų šeimos turėtų toliau tobulinti konkrečius bendrus teisėtumo ir tvarkingumo rodiklių modelius. 2006 m. pabaigoje tik šeima „Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti“ užbaigė bendrą tikslų ir rodiklių pristatymą.

(9)  Generaliniai direktoriai privalo pristatyti bendrą visų kartu paimtų išlygų poveikį visai deklaracijų visumai ir padaryti išvadą, iš kurios būtų aišku ar atsižvelgus į šias išlygas deklaracijose išreikštas patikinimas gali būti paliktas.

(10)  Reikšmingumo kriterijus ir (arba) išlygas (apibrėžties ir (arba) poveikio prasme) DAS kontekste dar turėtų pagerinti šie generaliniai direktoratai: EAC, ECFIN, ENV, EPSO/EAS, ESTAT ir FISH.

(11)  Nepaisant to, kad generaliniai direktoratai tarpusavyje nederino vidaus kontrolės modelio naudojimo (žr. 2.7 dalį).

(12)  Detali Audito Rūmų analizė parodė, kad 2006 metų išlygos apima 6 naujas ir 14 paliktų ankstesnių išlygų. Tačiau, pavyzdžiui, išlygų, susijusių su Europos socialiniu fondu, skaičius padidėjo nuo 1 iki 8.

(13)  Žr. 2003 ir 2004 metų metinių ataskaitų 1.67 dalis ir 2005 metų metinės ataskaitos 2.17 dalį.

(14)  Šių ypač svarbių išlygų poveikis generalinio direktoriaus patikinimui Audito Rūmų požiūriu:

A: pakankamas besąlygiškas arba su nereikšmingomis išlygomis patikinimas, kad vidaus kontrolės sistemos užtikrina operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

B: pakankamas patikinimas, kad vidaus kontrolės sistemos užtikrina operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, su išlyga (klaidos < 2 % ar sistemos trūkumai, kurių finansinis poveikis < 10 % atitinkamo biudžeto).

C: nėra jokio patikinimo (klaidos > 2 % ar sistemos trūkumai, kurių finansinis poveikis >10 % atitinkamo biudžeto).

(15)  Metinės veiklos ataskaitose pateikti duomenys, skirti Audito Rūmų išvadoms:

A: pakankami (aiškūs ir nedviprasmiški) įrodymai, patvirtinantys Audito Rūmų DAS išvadas.

B: pakankami įrodymai, patvirtinantys Audito Rūmų DAS išvadas po pataisymų (nereikšmingi netikslumai ar trūkstama nereikšminga informacija).

C: Audito Rūmų DAS išvadoms nepakankami įrodymai (reikšmingi netikslumai ar reikšminga trūkstama informacija, pavyzdžiui: nepakankamai atsižvelgta į pasidalijamojo valdymo problemas, praėjusių finansinių metų nagrinėjimas, kiekybinio įvertinimo stoka, netinkama naudoti informacija).

(16)  Tačiau įtraukti į metines veiklos ataskaitas.

(17)  BŽŪP išlaidoms ten, kur tinkamai taikoma IAKS.

(18)  BŽŪP išlaidoms, kurioms IAKS netaikoma arba ten, kur IAKS taikoma netinkamai.

Šaltinis: Audito Rūmai.

(19)  Išskyrus SAPARD.

(20)  Pavyzdžiui, EŽŪOGF Garantijų skyriui: 1) privaloma administracinė struktūra valstybių narių lygmenyje; 2) detalios kontrolės ir atgrasymo sistemos; 3) ex post patikros; 4) sąskaitų patvirtinimo procedūros.

(21)  Pavyzdžiui, sąskaitų patvirtinimo procedūros (žr. 5.56–5.64 dalis) ir patikros po mokėjimų (žr. 5.48–5.53 dalis).

(22)  ERPF atžvilgiu Regioninės politikos generalinio direktorato metinės veiklos ataskaitos analizė rodo, kad „prie nuomonės buvo pateiktos išlygos dėl reikšmingų trūkumų veikiančių pagrindinius sistemos komponentus“ Čekijos Respublikoje, Graikijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Liuksemburge, Nyderlanduose, Slovakijoje ir Ispanijoje. Be to, išlyga dėl darbų apimties apribojimo buvo pareikšta Slovėnijai. Sanglaudos fondo atžvilgiu „prie nuomonės buvo pateiktos išlygos dėl reikšmingų trūkumų veikiančių pagrindinius sistemos komponentus“ Čekijos Respublikoje, Vengrijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Portugalijoje, Slovakijoje ir Ispanijoje. Be to, nepateikta jokios tikslios informacijos apie nustatytų trūkumų lygį ir pradėtas finansinių pataisymų procedūras, susijusias su 1994–1999 metų programavimo laikotarpio uždarymu.

(23)  Europos socialinio fondo (ESF) atžvilgiu, Užimtumo, Socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinio direktorato metinės veiklos ataskaitos analizė rodo, kad šio generalinio direktorato nuomone nacionalinės ir regioninės sistemos davė pagrįstą patikinimą su išlygomis dėl 73,39 % 2006 metų mokėjimų.

(24)  Išskyrus tik generalinius direktoratus BEPA, BUDG, DIGIT, EPSO/EAS, ESTAT, MARKT, OIL, PMO ir SG, o tai reiškia, kad praleistos svarbiausios leidimus duodančios tarnybos.

(25)  COM(2006) 9, 2006 1 17.

(26)  COM(2007) 86, 2007 3 7.

(27)  Įgyvendinant/interpretuojant teisinį pagrindą nereikėtų pamiršti supaprastinimo tikslo.

Šaltinis: Audito Rūmai.

(28)  Žr. 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 2.3 ir 2.24 dalis.

(29)  Žr. COM(2006) 9 galutinis, 2006 1 17.

(30)  11 iš jų buvo beveik arba visiškai įgyvendinti.

(31)  Pavyzdžiui, daugiamečiai tikslai pateikti 2005 metų suvestinės ataskaitos (COM(2006) 277, 2006 6 7) 1 priede, į kurį taip pat buvo įtraukti dar vykdomi ankstesnių suvestinių ataskaitų veiksmai. Antai: 1 tikslas – „sukurti veiksmingą vidaus kontrolės sistemą kiekviename generaliniame direktorate ir tarnyboje“, 2 –„skatinti Komisijos atskaitomybę, panaudojant metines veiklos ataskaitas ir jų suvestines, griežtai pagrįstas vadovybės patikinimais“, 3 – „įdiegti veiksmingą ir integruotą rizikos valdymą ...“, 4 – „tikslus ir rodiklius paversti politikos ir valdymo įrankiais ...“, 5 – „užtikrinti priimtų vidaus audito rekomendacijų tolydų įgyvendinimą“, 8 – „užtikrinti veiksmų plano griežtus tolesnius veiksmus, susijusius su išreikštomis išlygomis, visų pirma dėl 2006 metais numatomos pažangos“, 9 – „sustiprinti atskaitomybę įdiegiant bendrą integruotą vidaus kontrolės sistemą ...“, 10 – „didinti efektyvumą ir stiprinti atskaitomybę užtikrinant proporcingumą ir protingą pusiausvyrą tarp ex ante ir ex post patikrų bei toliau derinant ir geriau orientuojant ex post patikras“ ir 12 – „taikant supaprastinimo priemones siekti efektyvesnio finansinio valdymo“. Taip pat žiūrėti 2002 finansinių metų metinės ataskaitos 1 104 dalį, ir 2003 metų ataskaitos 1.76 dalį.

(32)  Taigi tokie susigrąžinimai, kai pataisymams naudojama nustatyto dydžio norma ar nustatyta mokėjimo suma, kurią sumoka valstybės narės už trūkumus priežiūros ir kontrolės sistemose, arba galutiniai/tarpiniai pagalbos gavėjai savanoriškai sugrąžina lėšas, nėra betarpiškai svarbūs priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumo rodikliai galutinių/tarpinių pagalbos gavėjų lygmenyje.

(33)  Reglamentas (EB) Nr. 1978/2006 (OL L 368, 2006 12 23, p. 89).

(34)

| a) | Baltosios knygos 96 veiksmas „Veiksmingesnis neteisėtai išmokėtų lėšų išieškojimo valdymas“ (COM(2000) 200, 2000 3 1); |
| --- | --- |

a)

Baltosios knygos 96 veiksmas „Veiksmingesnis neteisėtai išmokėtų lėšų išieškojimo valdymas“ (COM(2000) 200, 2000 3 1);

| b) | Komisijos suvestinės ataskaitos 2002 (COM(2003) 391, 2003 7 9) 5.3.2A veiksmas „Gražintinų sumų išieškojimas (...) turi būti numatytas metiniame valdymo plane ... ir pagrįstas atitinkamais veiklos rodikliais (...)“ ir B veiksmas „Biudžeto generalinis direktoratas vadovaus vėluojančių išieškojimų priežiūros procesui (...) jis rengs valdymo reikmėms reguliarius ir patikimus statistinius duomenis/rodiklius (...) ir tai atvers Komisijai galimybę susidaryti bendrą nuomonę apie veiksmų efektyvumą ir veiksmingumą“ ir |
| --- | --- |

b)

Komisijos suvestinės ataskaitos 2002 (COM(2003) 391, 2003 7 9) 5.3.2A veiksmas „Gražintinų sumų išieškojimas (...) turi būti numatytas metiniame valdymo plane ... ir pagrįstas atitinkamais veiklos rodikliais (...)“ ir B veiksmas „Biudžeto generalinis direktoratas vadovaus vėluojančių išieškojimų priežiūros procesui (...) jis rengs valdymo reikmėms reguliarius ir patikimus statistinius duomenis/rodiklius (...) ir tai atvers Komisijai galimybę susidaryti bendrą nuomonę apie veiksmų efektyvumą ir veiksmingumą“ ir

| c) | papildyti 2004 m. suvestinės ataskaitos 5 tikslu (COM(2005) 256, 2006 6 15) ir 2005 m. suvestinės 4 tikslu (COM(2006) 277, 2006 6 7) „paversti tikslus ir rodiklius politikos ir valdymo įrankiu (...)“. |
| --- | --- |

c)

papildyti 2004 m. suvestinės ataskaitos 5 tikslu (COM(2005) 256, 2006 6 15) ir 2005 m. suvestinės 4 tikslu (COM(2006) 277, 2006 6 7) „paversti tikslus ir rodiklius politikos ir valdymo įrankiu (...)“.

(35)  Žr., pavyzdžiui, 2004, 2003, 2002 finansinių metų Audito Rūmų patikinimo pareiškimuose ir 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 6.41 dalyje išreikštą finansinę išlygą dėl įvairių skolininkų.

(36)  11 standartas „Rizikos analizė ir valdymas“, 12 – „Adekvati valdymo informacija“, 14 – „Pranešimas apie pažeidimus“, 17 – „Priežiūra“, 18 – „Išimčių registravimas“, 20 –„Vidaus kontrolės trūkumų registravimas ir šalinimas“, 21 – „Audito ataskaitos“ ir 22 – „Vidaus audito struktūra“.

(37)  AGRI, AIDCO, BUDG, ECFIN, ECHO, ELARG, EMPL, FISH, INFSO, PMO, OIB, OIL, OPOCE, REGIO, RELEX, RTD ir TREN generaliniai direktoratai.

(38)  Betarpišką ir tiesioginį vidaus audito standartų poveikį nulemia biudžeto vykdymo valdymo būdas. Pavyzdžiui, žemės ūkio ir struktūrinių fondų srityje, kur nacionalinės ar regioninės valdžios institucijos vykdo kasdienį valdymą, Komisijos vidaus kontrolė apima valdymo ir kontrolės sistemų priežiūrą valstybėse narėse.

(39)  Bazinių reikalavimų skaičius padidėjo nuo 75 iki 79. 9 baziniuose reikalavimuose, kurie buvo atrinkti 2006 metams, buvo padaryti tik nedideli pakeitimai lyginant su 2005 metais.

(40)  Vidaus audito tarnybos auditai leido konstatuoti aiškų vidaus kontrolės sistemų pagerėjimą daugelyje sričių. Tačiau iki šiol dar yra rimtų trūkumų, todėl reikalingos tolesnės pastangos. Pavyzdžiui, tobulintinos sritys yra ex post patikros ir sutarčių valdymas.

(41)  COM(2007) 280, 2007 5 30.

(42)  Skirtumas tarp Komisijos ir kitų lygmenų daromas tuomet, kai informacija yra svarbi.

(43)  Dėl apimties apribojimų žr. 4.3, 4.4 ir 4.7 dalyse.

(44)  Įvertinimas apsiriboja Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų veikimu.

Šaltinis: Audito Rūmai.

(45)  Reikalavimus Vidaus audito tarnybai nustato 22 vidaus kontrolės standartas.

(46)  Daugiau profesionalumo ir koordinavimo audito planavimo lygmenyje.

(47)  Taip pat žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.76 dalį.

3 SKYRIUS

Biudžeto valdymas

TURINYS

| 3.1–3.2 | Įvadas |
| --- | --- |

3.1–3.2

| 3.3–3.15 | Pastabos |
| --- | --- |

3.3–3.15

| 3.3–3.6 | Taisomieji biudžetai leido sustabdyti mokėjimų biudžeto didėjimą |
| --- | --- |

3.3–3.6

| 3.7–3.11 | Neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų toliau daugėja |
| --- | --- |

3.7–3.11

| 3.12 | Sanglaudos fondo biudžeto įvykdymo lygis – mažesnis, nei numatytas |
| --- | --- |

3.12

| 3.13–3.14 | Žemas pagal taisyklę „n + 2 metai“ panaikintų įsipareigojimų lygis |
| --- | --- |

3.13–3.14

| 3.15 | Komisijos biudžeto ir finansų valdymo ataskaita patobulėjo, tačiau joje pateikiama nevienodo lygmens informacija |
| --- | --- |

3.15

| 3.16–3.21 | Išvados ir rekomendacijos |
| --- | --- |

3.16–3.21

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | KOMISIJOS ATSAKYMAI |
| --- | --- |
| ĮVADAS |
| 3.1. | Šis skyrius skirtas klausimams, susijusiems su ES bendrojo biudžeto vykdymu 2006-aisiais, paskutiniais 2000–2006 metų finansinės perspektyvos metais. Konkrečiai jame nagrinėjamas aukštas biudžeto įvykdymo lygis, taisomieji biudžetai, augantis neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų lygis ir mažesnio nei prognozuotas Sanglaudos fondo biudžeto įvykdymo poveikis. |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS

3.1.

Šis skyrius skirtas klausimams, susijusiems su ES bendrojo biudžeto vykdymu 2006-aisiais, paskutiniais 2000–2006 metų finansinės perspektyvos metais. Konkrečiai jame nagrinėjamas aukštas biudžeto įvykdymo lygis, taisomieji biudžetai, augantis neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų lygis ir mažesnio nei prognozuotas Sanglaudos fondo biudžeto įvykdymo poveikis.

3.2.

| 3.2. | Išsamesnė informacija apie biudžeto struktūrą ir veikimą – ypač apie mokėjimų ir įsipareigojimų reikšmę bei jų tarpusavio santykį – pateikta šios metinės ataskaitos
  I priede
  . |
| --- | --- |

Išsamesnė informacija apie biudžeto struktūrą ir veikimą – ypač apie mokėjimų ir įsipareigojimų reikšmę bei jų tarpusavio santykį – pateikta šios metinės ataskaitos
  I priede
  .

PASTABOS

Taisomieji biudžetai leido sustabdyti mokėjimų biudžeto didėjimą

| 3.3. | Iš viso asignavimų įsipareigojimams (122,8 milijardo eurų) ir mokėjimams (111,2 milijardo eurų) 2006 m. buvo atitinkamai 4,1 ir 1,6 % daugiau nei 2005 m. Bendros asignavimų įsipareigojimams ir mokėjimams sumos ir toliau išliko atitinkamai 0,7 ir 7,9 milijardo eurų mažesnės, nei atitinkamos maksimalios finansinės perspektyvos ribos. |
| --- | --- |

3.3.

Iš viso asignavimų įsipareigojimams (122,8 milijardo eurų) ir mokėjimams (111,2 milijardo eurų) 2006 m. buvo atitinkamai 4,1 ir 1,6 % daugiau nei 2005 m. Bendros asignavimų įsipareigojimams ir mokėjimams sumos ir toliau išliko atitinkamai 0,7 ir 7,9 milijardo eurų mažesnės, nei atitinkamos maksimalios finansinės perspektyvos ribos.

3.4.

| 3.4. | Per šiuos metus priimtais šešiais taisomaisiais biudžetais bendra asignavimų įsipareigojimams suma buvo sumažinta 0,6 milijardo eurų, o asignavimų mokėjimams suma – 4,6 milijardo eurų. Šį sumažinimą iš esmės nulėmė mažesni nei tikėtasi mokėjimai žemės ūkio (0,9 milijardo eurų) ir struktūrinių veiksmų (3,3 milijardo eurų) srityse. Toks asignavimų mokėjimams sumažinimo būdas yra patikimo biudžeto valdymo pavyzdys, kadangi juo tokia pat suma sumažinamas biudžeto perteklius (1) (o nuosavi ištekliai sugrąžinami valstybėms narėms). |
| --- | --- |

Per šiuos metus priimtais šešiais taisomaisiais biudžetais bendra asignavimų įsipareigojimams suma buvo sumažinta 0,6 milijardo eurų, o asignavimų mokėjimams suma – 4,6 milijardo eurų. Šį sumažinimą iš esmės nulėmė mažesni nei tikėtasi mokėjimai žemės ūkio (0,9 milijardo eurų) ir struktūrinių veiksmų (3,3 milijardo eurų) srityse. Toks asignavimų mokėjimams sumažinimo būdas yra patikimo biudžeto valdymo pavyzdys, kadangi juo tokia pat suma sumažinamas biudžeto perteklius (1) (o nuosavi ištekliai sugrąžinami valstybėms narėms).

| 3.4. | Komisija imasi priemonių ir taiko aktyvaus biudžeto valdymo metodą, kad nepakankamo biudžeto įvykdymo atvejų sumažėtų iki mažiausio lygio. Įspėjimų apie biudžeto prognozes sistema padeda anksti nustatyti galimas problemas. Dėl įvykių, kurių neįmanoma numatyti, priimami taisomieji biudžetai, kaip rekomendavo Audito Rūmai. Taikant šį metodą galutinių mokėjimų įvykdymo lygis nuolat kilo ir siekia beveik 100 %. |
| --- | --- |

3.4.

Komisija imasi priemonių ir taiko aktyvaus biudžeto valdymo metodą, kad nepakankamo biudžeto įvykdymo atvejų sumažėtų iki mažiausio lygio. Įspėjimų apie biudžeto prognozes sistema padeda anksti nustatyti galimas problemas. Dėl įvykių, kurių neįmanoma numatyti, priimami taisomieji biudžetai, kaip rekomendavo Audito Rūmai. Taikant šį metodą galutinių mokėjimų įvykdymo lygis nuolat kilo ir siekia beveik 100 %.

| 3.5. | 2006 m. biudžeto vykdymo rezultatai pateikti
  I priedo


  III ir IV diagramose
  , kur parodyta, kad: |
| --- | --- |

3.5.

2006 m. biudžeto vykdymo rezultatai pateikti
  I priedo


  III ir IV diagramose
  , kur parodyta, kad:

| 3.5. | |
| --- | --- |

3.5.

| — | tiek asignavimų įsipareigojimams, tiek asignavimų mokėjimams panaudojimo lygis – atitinkamai 99 % ir 96 % – buvo toks pat kaip ir 2005 m., |
| --- | --- |

—

tiek asignavimų įsipareigojimams, tiek asignavimų mokėjimams panaudojimo lygis – atitinkamai 99 % ir 96 % – buvo toks pat kaip ir 2005 m.,

—

| — | struktūrinių veiksmų srityje mokėjimų asignavimus sumažinus 3,3 milijardo eurų (tai yra daugiau už šiai sričiai skirto biudžeto metinį padidėjimą), galutinis įvykdymo lygis buvo 99 %. Be taisomųjų biudžetų jis būtų buvęs 90 %. Šį sumažėjimą iš esmės nulėmė tai, kad buvo užlaikytos mokėjimų paraiškos Ispanijoje ir išmokos Jungtinei Karalystei dėl jų valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, |
| --- | --- |

struktūrinių veiksmų srityje mokėjimų asignavimus sumažinus 3,3 milijardo eurų (tai yra daugiau už šiai sričiai skirto biudžeto metinį padidėjimą), galutinis įvykdymo lygis buvo 99 %. Be taisomųjų biudžetų jis būtų buvęs 90 %. Šį sumažėjimą iš esmės nulėmė tai, kad buvo užlaikytos mokėjimų paraiškos Ispanijoje ir išmokos Jungtinei Karalystei dėl jų valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų,

| — | Tačiau remiantis Komisijos vertinimu iš pradžių turėti mokėjimų asignavimai, o tai yra mažiau nei numatyti mokėjimai ES-10, būtų buvę visiškai panaudoti. |
| --- | --- |

—

Tačiau remiantis Komisijos vertinimu iš pradžių turėti mokėjimų asignavimai, o tai yra mažiau nei numatyti mokėjimai ES-10, būtų buvę visiškai panaudoti.

| — | 2,7 milijardo eurų nepanaudotų mokėjimų asignavimų nebuvo panaikinti, o perkelti iš 2006 į 2007 metus, o tai yra tiek pat, kiek buvo perkelta iš 2005 į 2006 metus, |
| --- | --- |

—

2,7 milijardo eurų nepanaudotų mokėjimų asignavimų nebuvo panaikinti, o perkelti iš 2006 į 2007 metus, o tai yra tiek pat, kiek buvo perkelta iš 2005 į 2006 metus,

—

| — | metų biudžeto perteklius buvo 1,9 milijardo eurų, t. y. mažesnis nei 2005 metais (2,4 milijardo eurų). |
| --- | --- |

metų biudžeto perteklius buvo 1,9 milijardo eurų, t. y. mažesnis nei 2005 metais (2,4 milijardo eurų).

3.6.

| 3.6. | Išsamią informaciją apie biudžeto vykdymą 2006 metais galima rasti Komisijos dokumente „Biudžeto ir finansų valdymo ataskaita – 2006 finansiniai metai“ (2) (žr. 3.15 dalį). |
| --- | --- |

Išsamią informaciją apie biudžeto vykdymą 2006 metais galima rasti Komisijos dokumente „Biudžeto ir finansų valdymo ataskaita – 2006 finansiniai metai“ (2) (žr. 3.15 dalį).

Neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų toliau daugėja

| 3.7. | Neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų – nepanaudotų ir perkeltų į tolesnius metus įsipareigojimų tam, kad būtų panaudoti, ypač daugiametėms programoms, – padidėjo 12,6 milijardo eurų (10,6 %) ir sudarė 131,6 milijardo eurų (žr. 
  3.1 lentelę
  ). Apie 90 % padidėjimo (ir 71 % visos sumos) susiję su struktūriniais veiksmais, kurių 23 % (2,9 milijardo eurų) – su Sanglaudos fondu (žr. 3.12 dalį). |
| --- | --- |

3.7.

Neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų – nepanaudotų ir perkeltų į tolesnius metus įsipareigojimų tam, kad būtų panaudoti, ypač daugiametėms programoms, – padidėjo 12,6 milijardo eurų (10,6 %) ir sudarė 131,6 milijardo eurų (žr. 
  3.1 lentelę
  ). Apie 90 % padidėjimo (ir 71 % visos sumos) susiję su struktūriniais veiksmais, kurių 23 % (2,9 milijardo eurų) – su Sanglaudos fondu (žr. 3.12 dalį).

| 3.7. | Kaip Audito Rūmai pastebi 3.10 dalyje, neįvykdytų įsipareigojimų sankaupa per konkretų finansinės perspektyvos laikotarpį yra natūrali diferencijuotųjų išlaidų pasekmė, kai įsipareigojimai prisiimami per konkretų laikotarpį, o mokėjimai gali būti atliekami pasibaigus laikotarpiui. |
| --- | --- |

3.7.

Kaip Audito Rūmai pastebi 3.10 dalyje, neįvykdytų įsipareigojimų sankaupa per konkretų finansinės perspektyvos laikotarpį yra natūrali diferencijuotųjų išlaidų pasekmė, kai įsipareigojimai prisiimami per konkretų laikotarpį, o mokėjimai gali būti atliekami pasibaigus laikotarpiui.

| 3.8. | 2006 metai buvo paskutiniai 2000–2006 metų programavimo laikotarpio metai: metų pabaigoje jau buvo prisiimti visi šio laikotarpio įsipareigojimai. Taigi 2006 metų pabaigoje neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai – tai visi neįvykdyti mokėjimai, kuriuos reikės įvykdyti per kelerius ateinančius metus (3). Už visą laikotarpį jie sudaro 28 % visų atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų sumų. |
| --- | --- |

3.8.

2006 metai buvo paskutiniai 2000–2006 metų programavimo laikotarpio metai: metų pabaigoje jau buvo prisiimti visi šio laikotarpio įsipareigojimai. Taigi 2006 metų pabaigoje neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai – tai visi neįvykdyti mokėjimai, kuriuos reikės įvykdyti per kelerius ateinančius metus (3). Už visą laikotarpį jie sudaro 28 % visų atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų sumų.

3.1 lentelė – Neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų raida 2006 m.

| | Pagal tipą | Iš viso | Žemės ūkis | Struktūriniai veiksmai | Vidaus politikos | Išorės veiksmai | Administravimo išlaidos | Atsargos | Pasirengimo stojimui strategija | Kompensacijos | Apvalinimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nediferencijuoti asignavimai | Diferencijuoti asignavimai |
| Perkelti įsipareigojimai |
| Perkeltas likutis | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 597 | 12 387 | 820 | | 7 710 | | –1 |
| Mokėjimai | –1 006 | –43 576 | –44 582 | –1 797 | –31 567 | –4 804 | –3 561 | – 703 | | –2 150 | | |
| Nutraukti įsipareigojimai | –56 | –1 674 | –1 730 | –18 | – 707 | – 430 | – 311 | –13 | | – 250 | | –1 |
| Panaikinti įsipareigojimai | – 163 | | – 163 | –42 | –5 | –23 | –21 | –70 | | –4 | | 2 |
| 2006 m. prisiimti įsipareigojimai |
| Prisiimti įsipareigojimai | 56 465 | 64 595 | 121 060 | 49 865 | 44 579 | 10 195 | 5 867 | 6 675 | 128 | 2 678 | 1 074 | –1 |
| Mokėjimai | –55 334 | –6 660 | –61 994 | –48 001 | – 832 | –4 210 | –1 626 | –5 997 | – 128 | – 126 | –1 074 | |
| Panaikinti įsipareigojimai | –15 | | –15 | | –2 | –7 | –2 | –4 | | –1 | | 1 |
| Apvalinimas | –1 | | –1 | | 1 | | 1 | –1 | | | | –2 |
| Neįvykdyti įsipareigojimai 2006 m. pabaigoje | 1 144 | 130 511 | 131 655 | 1 870 | 93 171 | 15 318 | 12 734 | 707 | 0 | 7 857 | 0 | –2 |
| Šaltinis: 2006 m. metinės finansinės ataskaitos. |

Pagal tipą

Iš viso

Žemės ūkis

Struktūriniai veiksmai

Vidaus politikos

Išorės veiksmai

Administravimo išlaidos

Atsargos

Pasirengimo stojimui strategija

Kompensacijos

Apvalinimas

Nediferencijuoti asignavimai

Diferencijuoti asignavimai

Perkelti įsipareigojimai

Perkeltas likutis

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 597

12 387

820

7 710

–1

Mokėjimai

–1 006

–43 576

–44 582

–1 797

–31 567

–4 804

–3 561

– 703

–2 150

Nutraukti įsipareigojimai

–56

–1 674

–1 730

–18

– 707

– 430

– 311

–13

– 250

–1

Panaikinti įsipareigojimai

– 163

– 163

–42

–5

–23

–21

–70

–4

2

2006 m. prisiimti įsipareigojimai

Prisiimti įsipareigojimai

56 465

64 595

121 060

49 865

44 579

10 195

5 867

6 675

128

2 678

1 074

–1

Mokėjimai

–55 334

–6 660

–61 994

–48 001

– 832

–4 210

–1 626

–5 997

– 128

– 126

–1 074

Panaikinti įsipareigojimai

–15

–15

–2

–7

–2

–4

–1

1

Apvalinimas

–1

–1

1

1

–1

–2

Neįvykdyti įsipareigojimai 2006 m. pabaigoje

1 144

130 511

131 655

1 870

93 171

15 318

12 734

707

0

7 857

0

–2

Šaltinis: 2006 m. metinės finansinės ataskaitos.

| 3.9. | 2006 metų pabaigoje neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų likutis prilygsta 2,6 metų mokėjimams ir 2,0 metų įsipareigojimams pagal 2006 metų biudžeto įvykdymo lygį. Šie skaičiai yra atitinkamai 30 % ir 38 % didesni nei atitinkamu ankstesniojo ciklo tarpsniu (t. y. 1999 metais, kurie buvo paskutiniai 1994–1999 metų laikotarpio metai) ir rodo santykinai aukštesnį neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų lygį. |
| --- | --- |

3.9.

2006 metų pabaigoje neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų likutis prilygsta 2,6 metų mokėjimams ir 2,0 metų įsipareigojimams pagal 2006 metų biudžeto įvykdymo lygį. Šie skaičiai yra atitinkamai 30 % ir 38 % didesni nei atitinkamu ankstesniojo ciklo tarpsniu (t. y. 1999 metais, kurie buvo paskutiniai 1994–1999 metų laikotarpio metai) ir rodo santykinai aukštesnį neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų lygį.

| 3.10. | Neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai – tai natūrali diferencijuotų išlaidų pasekmė, kai išlaidų programos vykdomos kelerius metus iš eilės, o įsipareigojimai kartais prisiimami kelerius metus anksčiau, nei atliekami atitinkami mokėjimai. Kai biudžeto vykdymas nepakankamas – kaip tai nemažu mastu atsitiko 1999–2003 m (4). ir kaip šiuo metu yra struktūrinių veiksmų išlaidų atveju plėtros šalyse (žr. 3.12 dalį) – nepanaudoti mokėjimų asignavimai yra panaikinami, tačiau nepanaudoti prisiimti įsipareigojimai yra perkeliami į tam tikrą laikotarpį, paskui panaikinami (žr. 3.13 dalį). Nuo 1994 metų įsipareigojimai viršijo mokėjimus vidutiniškai 21 % (žr. 
  3.1 diagramą
  ). To padarinys – vis didėjanti nei buvo numatyta neįvykdytų įsipareigojimų sankaupa, kadangi tokia padėtis kartojasi metai iš metų. |
| --- | --- |

3.10.

Neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai – tai natūrali diferencijuotų išlaidų pasekmė, kai išlaidų programos vykdomos kelerius metus iš eilės, o įsipareigojimai kartais prisiimami kelerius metus anksčiau, nei atliekami atitinkami mokėjimai. Kai biudžeto vykdymas nepakankamas – kaip tai nemažu mastu atsitiko 1999–2003 m (4). ir kaip šiuo metu yra struktūrinių veiksmų išlaidų atveju plėtros šalyse (žr. 3.12 dalį) – nepanaudoti mokėjimų asignavimai yra panaikinami, tačiau nepanaudoti prisiimti įsipareigojimai yra perkeliami į tam tikrą laikotarpį, paskui panaikinami (žr. 3.13 dalį). Nuo 1994 metų įsipareigojimai viršijo mokėjimus vidutiniškai 21 % (žr. 
  3.1 diagramą
  ). To padarinys – vis didėjanti nei buvo numatyta neįvykdytų įsipareigojimų sankaupa, kadangi tokia padėtis kartojasi metai iš metų.

| 3.9–3.10. | Komisija taip pat taiko neįvykdytų įsipareigojimų ir per metus prisiimtų įsipareigojimų vidurkio santykį, kuris mažiau priklauso nuo išankstinių mokėjimų ir vienkartinių mokėjimų. Šis santykis prilygsta maždaug 2 metų įsipareigojimams (2006 m. – 2,1), o tai yra normalu atsižvelgiant į taisyklę „n + 2 metai“. |
| --- | --- |

3.9–3.10.

Komisija taip pat taiko neįvykdytų įsipareigojimų ir per metus prisiimtų įsipareigojimų vidurkio santykį, kuris mažiau priklauso nuo išankstinių mokėjimų ir vienkartinių mokėjimų. Šis santykis prilygsta maždaug 2 metų įsipareigojimams (2006 m. – 2,1), o tai yra normalu atsižvelgiant į taisyklę „n + 2 metai“.

1999 m. buvo praėję ketveri metai, kai Europos Sąjungos valstybių narių padaugėjo nuo 12 iki 15, o 2006 m. buvo praėję dveji metai, kai įstojo dešimt naujų valstybių narių. Antra, dėl įsipareigojimų ir mokėjimų sistemos pertvarkymo (2000–2006 m. įsipareigojimai prisiimami automatiškai kiekvienais metais, o ne atsižvelgiant į vykdymą kaip 1994–1999 m.; mokėjimai atliekami kaip kompensacijos, o ne kaip išankstiniai mokėjimai) taip pat padidėjo su ankstesniu laikotarpiu susijusių neįvykdytų įsipareigojimų skaičius. Šiomis aplinkybėmis normalu, kad per laikotarpį susikaupia neįvykdytų įsipareigojimų.

Image

| 3.11. | Kaip buvo minėta 3.7 dalyje, struktūriniai veiksmai – struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas – sudaro didžiąją neįvykdytų įsipareigojimų dalį. Įgyvendinant 2000–2006 metų Struktūrinių fondų programas, neįvykdyti įsipareigojimai sudarė 76,9 milijardo eurų, prilygstančių 2,6 metų mokėjimams pagal 2006 metų biudžeto įvykdymo lygį (žr. 
  3.2 diagramą
  ). Tai reiškia santykinį, lyginant su 2005 m. pabaiga, sumažėjimą suma, prilygstančia 3,6 metų mokėjimams. Paramos gavėjai turi įvykdyti mokėjimus iki 2008 metų pabaigos (5). Tačiau patirtis rodo, kad biudžeto įvykdymo lygis prieš programų uždarymą sumažėja. Tai reiškia riziką, kad išlaidos turės būti panaikintos pagal taisyklę „n + 2 metai“ (žr. 3.13 dalį). Iš tiesų nepaisant padidėjusio biudžeto, 2006 metais biudžeto įvykdymo lygis buvo šiek tiek mažesnis nei 2005 metais (6). |
| --- | --- |

3.11.

Kaip buvo minėta 3.7 dalyje, struktūriniai veiksmai – struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas – sudaro didžiąją neįvykdytų įsipareigojimų dalį. Įgyvendinant 2000–2006 metų Struktūrinių fondų programas, neįvykdyti įsipareigojimai sudarė 76,9 milijardo eurų, prilygstančių 2,6 metų mokėjimams pagal 2006 metų biudžeto įvykdymo lygį (žr. 
  3.2 diagramą
  ). Tai reiškia santykinį, lyginant su 2005 m. pabaiga, sumažėjimą suma, prilygstančia 3,6 metų mokėjimams. Paramos gavėjai turi įvykdyti mokėjimus iki 2008 metų pabaigos (5). Tačiau patirtis rodo, kad biudžeto įvykdymo lygis prieš programų uždarymą sumažėja. Tai reiškia riziką, kad išlaidos turės būti panaikintos pagal taisyklę „n + 2 metai“ (žr. 3.13 dalį). Iš tiesų nepaisant padidėjusio biudžeto, 2006 metais biudžeto įvykdymo lygis buvo šiek tiek mažesnis nei 2005 metais (6).

| 3.11. | Nežymus mokėjimų sumažėjimas 2006 m., palyginti su 2005 m., nebuvo susijęs su programavimo laikotarpio pabaiga. Turimi 2000–2006 m. programavimo laikotarpio programų vykdymo tendencijų įrodymai nerodo jokių reikšmingo lėtėjimo požymių. |
| --- | --- |

3.11.

Nežymus mokėjimų sumažėjimas 2006 m., palyginti su 2005 m., nebuvo susijęs su programavimo laikotarpio pabaiga. Turimi 2000–2006 m. programavimo laikotarpio programų vykdymo tendencijų įrodymai nerodo jokių reikšmingo lėtėjimo požymių.

Image

Sanglaudos fondo biudžeto įvykdymo lygis – mažesnis, nei numatytas

| 3.12. | Dėl sunkumų, iškilusių įsisavinant lėšas, naujosiose valstybėse narėse Sanglaudos fondo biudžeto įvykdymo lygis buvo mažesnis nei tikėtasi. Taisomuoju biudžetu 0,5 milijardo eurų buvo sumažinta mokėjimų asignavimų suma, o neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma išaugo nuo 12,5 milijardo eurų 2005 metais iki 15,4 milijardo eurų 2006 metų pabaigoje (žr. 
  3.3 diagramą
  ). Tai prilygsta 5,1 metų mokėjimams pagal 2006 biudžeto įvykdymo lygį. Todėl atitinkamas biudžeto įvykdymo lygis greičiausiai galės būti pasiektas tik gerokai įsibėgėjus 2007–2013 metų laikotarpiui, kai valstybės narės turės parengti naujas programas ir įsisavinti papildomas susijusias išlaidas. |
| --- | --- |

3.12.

Dėl sunkumų, iškilusių įsisavinant lėšas, naujosiose valstybėse narėse Sanglaudos fondo biudžeto įvykdymo lygis buvo mažesnis nei tikėtasi. Taisomuoju biudžetu 0,5 milijardo eurų buvo sumažinta mokėjimų asignavimų suma, o neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma išaugo nuo 12,5 milijardo eurų 2005 metais iki 15,4 milijardo eurų 2006 metų pabaigoje (žr. 
  3.3 diagramą
  ). Tai prilygsta 5,1 metų mokėjimams pagal 2006 biudžeto įvykdymo lygį. Todėl atitinkamas biudžeto įvykdymo lygis greičiausiai galės būti pasiektas tik gerokai įsibėgėjus 2007–2013 metų laikotarpiui, kai valstybės narės turės parengti naujas programas ir įsisavinti papildomas susijusias išlaidas.

| 3.12. | Savo pastabose dėl 3.9 dalies Komisija nurodo neįvykdytų įsipareigojimų ir per metus prisiimtų įsipareigojimų vidurkio santykį. Sanglaudos fondo atveju 2006 m. pabaigoje šis santykis siekė 3,9. |
| --- | --- |

3.12.

Savo pastabose dėl 3.9 dalies Komisija nurodo neįvykdytų įsipareigojimų ir per metus prisiimtų įsipareigojimų vidurkio santykį. Sanglaudos fondo atveju 2006 m. pabaigoje šis santykis siekė 3,9.

Sanglaudos fondo biudžeto vykdymas ES-10 paremtas 2002 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos sprendimais. Sanglaudos fondo biudžeto įvykdymo lygis ES-10 buvo sąlygojamas ne tik pradinio etapo sunkumų įsisavinant lėšas, bet ir palyginti ilgų pasirengimo įgyvendinti infrastruktūros projektus laikotarpių. Tačiau numatoma, kad per ateinančius kelerius metus biudžeto įvykdymo lygis ES-10 pakils. Daugumos projektų galutinė įgyvendinimo data – 2010 m. pabaiga, tikimasi, kad daugiausia projektų bus užbaigiama 2011 ir 2012 metais. 2007–2013 m. Sanglaudos fondo projektų įgyvendinimo laikotarpiai bus trumpesni, kadangi bus taikoma taisyklė „n + 2 meta“ arba „n + 3 metai“ (taip pat žr. Audito Rūmų pastabas 3.14 dalyje).

Image

Žemas pagal taisyklę „n + 2 metai“ panaikintų įsipareigojimų lygis

| 3.13. | Struktūrinių fondų (išskyrus Sanglaudos fondą) neįvykdytiems įsipareigojimams taikoma taisyklė „n + 2 metai“, pagal kurią reikalaujama, kad įsipareigojimai turi būti panaikinti, jei atitinkami mokėjimai nebuvo įvykdyti antrųjų metų, einančių po tų metų, kai įsipareigojimai buvo prisiimti, pabaigoje. Valstybės narės yra perspėtos dėl panaikinimo rizikos, tuo būdu padedant joms sutelkti dėmesį į vėluojantį vykdymą. 2006 metais pagal taisyklę „n + 2 metai“ iš viso buvo panaikinta 217 milijonų eurų suma (2005 metais – 286 milijonai eurų). Lyginant su vidutine per metus priimamų įsipareigojimų suma, panaikinama labai maža dalis įsipareigojimų (apie 0,7 %). |
| --- | --- |

3.13.

Struktūrinių fondų (išskyrus Sanglaudos fondą) neįvykdytiems įsipareigojimams taikoma taisyklė „n + 2 metai“, pagal kurią reikalaujama, kad įsipareigojimai turi būti panaikinti, jei atitinkami mokėjimai nebuvo įvykdyti antrųjų metų, einančių po tų metų, kai įsipareigojimai buvo prisiimti, pabaigoje. Valstybės narės yra perspėtos dėl panaikinimo rizikos, tuo būdu padedant joms sutelkti dėmesį į vėluojantį vykdymą. 2006 metais pagal taisyklę „n + 2 metai“ iš viso buvo panaikinta 217 milijonų eurų suma (2005 metais – 286 milijonai eurų). Lyginant su vidutine per metus priimamų įsipareigojimų suma, panaikinama labai maža dalis įsipareigojimų (apie 0,7 %).

| 3.13. | Taisykle „n + 2 metai“ siekiama paskatinti vykdymą. Mažas panaikintų įsipareigojimų skaičius rodo, kad taisyklė pasiteisina. |
| --- | --- |

3.13.

Taisykle „n + 2 metai“ siekiama paskatinti vykdymą. Mažas panaikintų įsipareigojimų skaičius rodo, kad taisyklė pasiteisina.

Taikant taisyklę veiksmingai pagerintas fondų finansų valdymas, o nuostoliai (panaikintos sumos) sumažinti iki mažiausio lygio, palyginti su ankstesne sistema, kai įsipareigojimai buvo panaikinami tik užbaigiant programą.

| 3.14. | Audito Rūmai pažymi, kad naujuoju 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu tvarka bus keičiama, suteikiant kai kurioms valstybėms narėms (7) papildomus vienerius metus (n + 3) teikti prašymams dėl atitinkamų įsipareigojimų. Tuo pat metu Sanglaudos fondui bus taikoma taisyklė „n + 2/n + 3 metai“. Dėl pirmo pakeitimo ir toliau gali daugėti neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų, tačiau tikėtina, kad šį poveikį sumažins antro pakeitimo poveikis. |
| --- | --- |

3.14.

Audito Rūmai pažymi, kad naujuoju 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu tvarka bus keičiama, suteikiant kai kurioms valstybėms narėms (7) papildomus vienerius metus (n + 3) teikti prašymams dėl atitinkamų įsipareigojimų. Tuo pat metu Sanglaudos fondui bus taikoma taisyklė „n + 2/n + 3 metai“. Dėl pirmo pakeitimo ir toliau gali daugėti neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų, tačiau tikėtina, kad šį poveikį sumažins antro pakeitimo poveikis.

Komisijos biudžeto ir finansų valdymo ataskaita patobulėjo, tačiau joje pateikiama nevienodo lygmens informacija

| 3.15. | Komisijos biudžeto ir finansų valdymo ataskaitoje pateikiama pagerinta informacija apie detalų biudžeto vykdymą, neįvykdytus biudžetinius įsipareigojimus – įskaitant rodiklius – ir mažesnio nei numatyta vykdymo priežastis. Tačiau, priešingai nei 2005 metais, nebuvo pateikta jokios informacijos apie bendrą stambesnių daugiamečių Bendrijos programų gyvendinimo lygį, ir nebuvo atskirta informacija apie ES-15 ir ES-10 valstybių narių išlaidas. Be to, ataskaitoje trūksta nuoseklumo naudojant analizę. Pavyzdžiui, mažesnis nei numatytas lėšų įsisavinimas žemės ūkio srityje yra aiškinamas išsamiau, nei kitų sričių atveju. Nėra išsamiai analizuojamas mažesnis nei numatytas biudžeto įvykdymo lygis struktūrinių veiksmų srityje, dėl kurio teko priimti taisomąjį biudžetą (8). |
| --- | --- |

3.15.

Komisijos biudžeto ir finansų valdymo ataskaitoje pateikiama pagerinta informacija apie detalų biudžeto vykdymą, neįvykdytus biudžetinius įsipareigojimus – įskaitant rodiklius – ir mažesnio nei numatyta vykdymo priežastis. Tačiau, priešingai nei 2005 metais, nebuvo pateikta jokios informacijos apie bendrą stambesnių daugiamečių Bendrijos programų gyvendinimo lygį, ir nebuvo atskirta informacija apie ES-15 ir ES-10 valstybių narių išlaidas. Be to, ataskaitoje trūksta nuoseklumo naudojant analizę. Pavyzdžiui, mažesnis nei numatytas lėšų įsisavinimas žemės ūkio srityje yra aiškinamas išsamiau, nei kitų sričių atveju. Nėra išsamiai analizuojamas mažesnis nei numatytas biudžeto įvykdymo lygis struktūrinių veiksmų srityje, dėl kurio teko priimti taisomąjį biudžetą (8).

| 3.15. | Komisija atkreipia dėmesį į pastabas. Dėl Finansiniame reglamente numatyto ataskaitos pateikimo termino (kovo mėn. pabaiga) sunku pateikti išsamesnę struktūrinių veiksmų srities išlaidų analizę, todėl ši informacija pateikiama gegužės mėn. skelbiamoje atskiroje struktūrinių fondų ataskaitoje. |
| --- | --- |

3.15.

Komisija atkreipia dėmesį į pastabas. Dėl Finansiniame reglamente numatyto ataskaitos pateikimo termino (kovo mėn. pabaiga) sunku pateikti išsamesnę struktūrinių veiksmų srities išlaidų analizę, todėl ši informacija pateikiama gegužės mėn. skelbiamoje atskiroje struktūrinių fondų ataskaitoje.

Ataskaitoje pateikiama vykdymo apžvalga pagal finansinės perspektyvos išlaidų kategorijas, taip pat atskiras skyrius „Pagrindinių nepakankamo biudžeto įvykdymo atvejų analizė pagal politikos sritis“, kuriame siekiama išsamiai apžvelgti biudžeto tikslinimus ir įvykdymo rezultatus. Tai paprastai daroma cituojant biudžeto valdymo institucijai nurodytas priežastis.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 3.16. | Lyginant su 2005 metais, 2006 metų biudžetas išaugo, o biudžeto įvykdymo lygis lieka aukštas. Tačiau pasirodė, kad pirminiai struktūrinių veiksmų mokėjimų asignavimai buvo žymiai didesni nei reikalaujama, ir galutinį biudžetą teko sumažinti taisomuoju biudžetu 3,3 milijardo eurų, tokiu būdu panaikinant gautąjį padidėjimą. |
| --- | --- |

3.16.

Lyginant su 2005 metais, 2006 metų biudžetas išaugo, o biudžeto įvykdymo lygis lieka aukštas. Tačiau pasirodė, kad pirminiai struktūrinių veiksmų mokėjimų asignavimai buvo žymiai didesni nei reikalaujama, ir galutinį biudžetą teko sumažinti taisomuoju biudžetu 3,3 milijardo eurų, tokiu būdu panaikinant gautąjį padidėjimą.

| 3.16. | Galutinis biudžetas turėjo būti sumažintas, kadangi buvo sumažintos išmokos Ispanijai ir Jungtinei Karalystei dėl jų valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, o biudžeto įvykdymo lygis ES-10 buvo žemesnis nei tikėtasi. |
| --- | --- |

3.16.

Galutinis biudžetas turėjo būti sumažintas, kadangi buvo sumažintos išmokos Ispanijai ir Jungtinei Karalystei dėl jų valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, o biudžeto įvykdymo lygis ES-10 buvo žemesnis nei tikėtasi.

| 3.17. | Neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų diferencijuotoms išlaidoms suma išaugo 10,7 % ir pasiekė 130,5 milijardo eurų. Tai prilygsta 2,6 metų mokėjimams ir yra 30 % daugiau, nei palyginamu ankstesniojo laikotarpio tarpsniu (1999 m.). Naujuoju programavimo laikotarpiu kai kuriose valstybėse narėse taisyklę „n + 2 metai“ pakeitus taisykle „n + 3 metai“, atsiranda rizika, kad ir toliau didės neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų lygis, nors tikėtina, kad šį poveikį sumažins Sanglaudos fondui taikoma taisyklė „n + 2 metai“/„metai“. |
| --- | --- |

3.17.

Neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų diferencijuotoms išlaidoms suma išaugo 10,7 % ir pasiekė 130,5 milijardo eurų. Tai prilygsta 2,6 metų mokėjimams ir yra 30 % daugiau, nei palyginamu ankstesniojo laikotarpio tarpsniu (1999 m.). Naujuoju programavimo laikotarpiu kai kuriose valstybėse narėse taisyklę „n + 2 metai“ pakeitus taisykle „n + 3 metai“, atsiranda rizika, kad ir toliau didės neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų lygis, nors tikėtina, kad šį poveikį sumažins Sanglaudos fondui taikoma taisyklė „n + 2 metai“/„metai“.

| 3.17. | Neįvykdytų įsipareigojimų ir per metus prisiimtų įsipareigojimų vidurkio santykis yra apie 2, o tai yra normalu atsižvelgiant į taisyklę „n + 2 metai“. |
| --- | --- |

3.17.

Neįvykdytų įsipareigojimų ir per metus prisiimtų įsipareigojimų vidurkio santykis yra apie 2, o tai yra normalu atsižvelgiant į taisyklę „n + 2 metai“.

1999 m. padėtis nėra lengvai palyginama su 2006 m. atsižvelgiant į reglamentavimo sistemos pokyčius ir plėtrą (žr. 3.9 dalį).

| 3.18. | Kaip buvo pabrėžta 2005 metais (9), ir 2007, ir 2008 metais būtina padidinti ir be to aukštą struktūrinių fondų (kuriems priklauso didžioji diferencijuotų išlaidų ir neįvykdytų įsipareigojimų dalis) įvykdymo lygį tam, kad naudos gavėjai valstybėse narėse galėtų įvykdyti 2000–2006 m. programų mokėjimus iki jiems nustatyto galutinio termino (2008 m. pabaigos). Tai padaryti bus sudėtinga, kadangi paprastai, artėjant programavimo laikotarpio pabaigai, įvykdymo lygis sumažėja. Todėl Komisija ir valstybės narės turėtų atsižvelgti į riziką, kad dėl pavėluoto dabartinių programų užbaigimo, pavėluotai bus pradėtos ir įgyvendinamos naujosios 2007–2013 m. programos – kaip tai atsitiko dabartinio programavimo laikotarpio pradžios (10) atveju. |
| --- | --- |

3.18.

Kaip buvo pabrėžta 2005 metais (9), ir 2007, ir 2008 metais būtina padidinti ir be to aukštą struktūrinių fondų (kuriems priklauso didžioji diferencijuotų išlaidų ir neįvykdytų įsipareigojimų dalis) įvykdymo lygį tam, kad naudos gavėjai valstybėse narėse galėtų įvykdyti 2000–2006 m. programų mokėjimus iki jiems nustatyto galutinio termino (2008 m. pabaigos). Tai padaryti bus sudėtinga, kadangi paprastai, artėjant programavimo laikotarpio pabaigai, įvykdymo lygis sumažėja. Todėl Komisija ir valstybės narės turėtų atsižvelgti į riziką, kad dėl pavėluoto dabartinių programų užbaigimo, pavėluotai bus pradėtos ir įgyvendinamos naujosios 2007–2013 m. programos – kaip tai atsitiko dabartinio programavimo laikotarpio pradžios (10) atveju.

| 3.18. | Reikia atskirti išlaidoms nustatytą terminą (2008 m. pabaiga) nuo valstybių narių galutinių mokėjimo prašymų pateikimo termino (2010 m. kovo mėn.). Daugumai programų mokėtinų sumų likučiai bus išmokėti 2010–2011 m. Rengdamasi programų užbaigimui, 2006 m. Komisija paskelbė užbaigimo gaires, taip pat rengia programų užbaigimui skirtus seminarus valstybėse narėse. Jeigu nesilaikoma išlaidoms nustatyto termino, užbaigdama programą Komisija panaikins neišleistas sumas. Turimi 2000–2006 m. programavimo laikotarpio programų vykdymo tendencijų įrodymai nerodo jokių reikšmingo lėtėjimo požymių. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, kad būtų lengviau pradėti 2007–2013 m. laikotarpio programas. |
| --- | --- |

3.18.

Reikia atskirti išlaidoms nustatytą terminą (2008 m. pabaiga) nuo valstybių narių galutinių mokėjimo prašymų pateikimo termino (2010 m. kovo mėn.). Daugumai programų mokėtinų sumų likučiai bus išmokėti 2010–2011 m. Rengdamasi programų užbaigimui, 2006 m. Komisija paskelbė užbaigimo gaires, taip pat rengia programų užbaigimui skirtus seminarus valstybėse narėse. Jeigu nesilaikoma išlaidoms nustatyto termino, užbaigdama programą Komisija panaikins neišleistas sumas. Turimi 2000–2006 m. programavimo laikotarpio programų vykdymo tendencijų įrodymai nerodo jokių reikšmingo lėtėjimo požymių. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, kad būtų lengviau pradėti 2007–2013 m. laikotarpio programas.

| 3.19. | Ypatingas dėmesys turi būti skirtas Sanglaudos fondui, kur dėl nepakankamo įvykdymo lygio smarkiai išaugo neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma. Galima manyti, kad padėtį dar labiau apsunkins naujojo programavimo laikotarpio pradžia. |
| --- | --- |

3.19.

Ypatingas dėmesys turi būti skirtas Sanglaudos fondui, kur dėl nepakankamo įvykdymo lygio smarkiai išaugo neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma. Galima manyti, kad padėtį dar labiau apsunkins naujojo programavimo laikotarpio pradžia.

| 3.19. | Komisija atidžiai stebi Sanglaudos fondo padėtį. Žemesnis nei tikėtasi Sanglaudos fondo biudžeto įvykdymo lygis ES-10 iš dalies susijęs su palyginti ilgais pasirengimo įgyvendinti infrastruktūros projektus laikotarpiais ir iš dalies – su pradinio etapo sunkumais (žr. 3.12 dalį). 2007–2013 m. taikant taisyklę „n + 2 metai“ arba „n + 3 metai“ susikaups mažiau neįvykdytų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

3.19.

Komisija atidžiai stebi Sanglaudos fondo padėtį. Žemesnis nei tikėtasi Sanglaudos fondo biudžeto įvykdymo lygis ES-10 iš dalies susijęs su palyginti ilgais pasirengimo įgyvendinti infrastruktūros projektus laikotarpiais ir iš dalies – su pradinio etapo sunkumais (žr. 3.12 dalį). 2007–2013 m. taikant taisyklę „n + 2 metai“ arba „n + 3 metai“ susikaups mažiau neįvykdytų įsipareigojimų.

| 3.20. | Kaip buvo rekomenduota anksčiau (11), Komisija, siūlydama būsimuosius mokėjimų biudžetus, privalo geriau atsižvelgti į valstybių narių įsisavinimo gebėjimus ir programavimo laikotarpio išlaidų profilį. Šia prasme Komisija taip pat turėtų skirti reikiamą dėmesį su patikimu finansų valdymu susijusiai rizikai. |
| --- | --- |

3.20.

Kaip buvo rekomenduota anksčiau (11), Komisija, siūlydama būsimuosius mokėjimų biudžetus, privalo geriau atsižvelgti į valstybių narių įsisavinimo gebėjimus ir programavimo laikotarpio išlaidų profilį. Šia prasme Komisija taip pat turėtų skirti reikiamą dėmesį su patikimu finansų valdymu susijusiai rizikai.

| 3.20. | Patikimo finansų valdymo principu paremtu Komisijos biudžeto planavimu kuo daugiau atsižvelgiama į valstybių narių įsisavinimo pajėgumus, ypatingą dėmesį skiriant ankstesnių metų biudžeto vykdymui, prognozėms ir programos įgyvendinimo lygiui. Dėl įvykių, kurių neįmanoma numatyti, priimami taisomieji biudžetai. Galutinių mokėjimų įvykdymo lygis nuolat kilo ir siekia beveik 100 %. |
| --- | --- |

3.20.

Patikimo finansų valdymo principu paremtu Komisijos biudžeto planavimu kuo daugiau atsižvelgiama į valstybių narių įsisavinimo pajėgumus, ypatingą dėmesį skiriant ankstesnių metų biudžeto vykdymui, prognozėms ir programos įgyvendinimo lygiui. Dėl įvykių, kurių neįmanoma numatyti, priimami taisomieji biudžetai. Galutinių mokėjimų įvykdymo lygis nuolat kilo ir siekia beveik 100 %.

| 3.21. | Biudžeto generalinio direktorato parengtoje biudžeto ir finansų valdymo ataskaitoje pateikta patobulinta, tačiau išsamumo požiūriu nenuosekli informacija. Audito Rūmai rekomenduoja teikti nuoseklaus lygmens informaciją apie mažesnį nei yra numatyta įvykdymą visose pagrindinėse biudžeto srityse. |
| --- | --- |

3.21.

Biudžeto generalinio direktorato parengtoje biudžeto ir finansų valdymo ataskaitoje pateikta patobulinta, tačiau išsamumo požiūriu nenuosekli informacija. Audito Rūmai rekomenduoja teikti nuoseklaus lygmens informaciją apie mažesnį nei yra numatyta įvykdymą visose pagrindinėse biudžeto srityse.

| 3.21. | Komisija atkreipia dėmesį į šias pastabas (taip pat žr. pastabas dėl 3.15 dalies). |
| --- | --- |

3.21.

Komisija atkreipia dėmesį į šias pastabas (taip pat žr. pastabas dėl 3.15 dalies).

---

(1)  Biudžeto perteklius parodo, kokia biudžeto dalis nebuvo panaudota. Tai nėra rezervas, kurį galima kaupti ir panaudoti išlaidoms finansuoti ateinančiais finansiniais metais. Nepanaudotos pajamos, kurios ir sudaro perteklių, yra išskaitomos iš nuosavų išteklių sumos, numatytos surinkti kitais finansiniais metais.

(2)  http://ec.europa.eu/budget/library/publications/fin_manag_account/rep_budg_fin_manag_2006_en.pdf.

(3)  Tuo pat metu kaip ir 2007–2013 metų laikotarpio pradžios mokėjimus.

(4)  Žr. 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 2.12 dalį.

(5)  Komisija gali mokėti išmokas valstybėms narėms iki pat veiklos programų uždarymo; paraiškas šioms išmokoms reikia pateikti Komisijai iki 2010 m. kovo mėn. Tačiau šios išmokos mokamos remiantis galutinių naudos gavėjų mokėjimais, atliktais iki 2008 m. pabaigos.

(6)  Apibendrinus „2000–2006 m. susikaupę vėluojantys mokėjimai sudaro 29,6 milijardus eurų“. Šaltinis: Komisijos atlikta 2006 m. struktūrinių fondų biudžeto vykdymo analizė. 2007 m. gegužės mėn., 15 p.

(7)  Taisyklė „n + 3 metai“ taikoma 2007–2013 m. laikotarpio išlaidų atžvilgiu toms valstybėms narėms, kurios įstojo 2004 ir 2007 metais, taip pat – Portugalijai ir Graikijai. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 93 straipsnis.

(8)  Tiesa, metinėje struktūrinių fondų biudžeto vykdymo ataskaitoje yra pateikta papildoma informacija apie struktūrinius fondus.

(9)  Žr. 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 3.10 ir 3.16 dalį.

(10)  Kaip nurodyta Komisijos dokumente COM(2002) 528 galutinis, p. 4: „didele dalimi dėl administracinių ir finansinių sunkumų, susijusių su 1994–1999 m. laikotarpio programų užbaigimu, buvo vėluojama pradėti vykdyti 2000–2006 m. laikotarpio programas“.

(11)  Žr. 2005 finansinių metų finansinės ataskaitos 3.21 dalį.

4 SKYRIUS

Pajamos

TURINYS

| 4.1–4.2 | Įvadas |
| --- | --- |

4.1–4.2

| 4.3–4.32 | Specialusis įvertinimas patikinimo pareiškimo kontekste |
| --- | --- |

4.3–4.32

| 4.3–4.8 | Audito apimtis |
| --- | --- |

4.3–4.8

| 4.3–4.5 | Tradiciniai nuosavi ištekliai |
| --- | --- |

4.3–4.5

| 4.6–4.7 | PVM ir BNPj nuosavi ištekliai |
| --- | --- |

4.6–4.7

| 4.8 | Laikino biudžeto kompensavimas ir grynųjų pinigų srauto priemonė naujosioms valstybėms narėms |
| --- | --- |

4.8

| 4.9–4.15 | Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas |
| --- | --- |

4.9–4.15

| 4.9–4.13 | Tradiciniai nuosavi ištekliai |
| --- | --- |

4.9–4.13

| 4.14 | PVM ir BNPj nuosavi ištekliai |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Laikino biudžeto kompensavimas ir grynųjų pinigų srauto priemonė naujosioms valstybėms narėms |
| --- | --- |

4.15

| 4.16–4.27 | Priežiūros ir kontrolės sistemos |
| --- | --- |

4.16–4.27

| 4.16–4.18 | Tradiciniai nuosavi ištekliai |
| --- | --- |

4.16–4.18

| 4.19–4.20 | PVM nuosavi ištekliai |
| --- | --- |

4.19–4.20

| 4.21–4.27 | BNPj nuosavi ištekliai |
| --- | --- |

4.21–4.27

| 4.28–4.32 | Išvados ir rekomendacijos |
| --- | --- |

4.28–4.32

| 4.33 | Atsižvelgimas į ankstesnes pastabas |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Specialiosios ataskaitos, paskelbtos po paskutinės metinės ataskaitos |
| --- | --- |

4.34

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | KOMISIJOS ATSAKYMAI |
| --- | --- |
| ĮVADAS |
| 4.1. | Europos Sąjungos biudžeto pajamas sudaro nuosavi ištekliai ir kitos pajamos. Kaip parodyta
  4.1 lentelėje
  ,
  4.1 diagramoje
  ir
  4.2 diagramoje
  nuosavi ištekliai yra pagrindinis biudžeto išlaidų finansavimo šaltinis (94,4 %). |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS

4.1.

Europos Sąjungos biudžeto pajamas sudaro nuosavi ištekliai ir kitos pajamos. Kaip parodyta
  4.1 lentelėje
  ,
  4.1 diagramoje
  ir
  4.2 diagramoje
  nuosavi ištekliai yra pagrindinis biudžeto išlaidų finansavimo šaltinis (94,4 %).

4.1 lentelė – 2005 ir 2006 finansinių metų pajamos

| (milijonais eurų) |
| --- |
| Pajamų tipas ir atitinkama biudžeto išlaidų kategorija | Faktinės pajamos 2005 m. | 2006 metų biudžeto kaita | Faktinės pajamos 2006 m. | Pokytis %
  (2005–2006 m.) |
| Pirminis biudžetas | Galutinis biudžetas |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Tradiciniai nuosavi ištekliai (neto, be 25 % surinkimo išlaidų) | 14 063,1 | 14 225,1 | 14 888,9 | 15 028,3 | 6,9 |
| — | Žemės ūkio mokesčiai (10 skyrius) |

(milijonais eurų)

Pajamų tipas ir atitinkama biudžeto išlaidų kategorija

Faktinės pajamos 2005 m.

2006 metų biudžeto kaita

Faktinės pajamos 2006 m.

Pokytis %

(2005–2006 m.)

Pirminis biudžetas

Galutinis biudžetas

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Tradiciniai nuosavi ištekliai (neto, be 25 % surinkimo išlaidų)

14 063,1

14 225,1

14 888,9

15 028,3

6,9

—

Žemės ūkio mokesčiai (10 skyrius)

1 350,8

763,5

863,4

1 291,8

–4,4

| — | Cukraus ir izogliukozės mokesčiai (11 skyrius) |
| --- | --- |

—

Cukraus ir izogliukozės mokesčiai (11 skyrius)

695,1

556,2

150,6

151,6

–78,2

| — | Muito mokesčiai (12 skyrius) |
| --- | --- |

—

Muito mokesčiai (12 skyrius)

12 017,2

12 905,4

13 874,9

13 584,9

13,0

2

PVM ištekliai

16 018,0

15 884,3

17 186,1

17 206,2

7,4

| — | Einamųjų finansinių metų PVM ištekliai (13 skyrius) |
| --- | --- |

—

Einamųjų finansinių metų PVM ištekliai (13 skyrius)

15 618,9

15 884,3

17 200,3

17 219,8

10,2

| — | Ankstesnių finansinių metų likučiai (31 skyrius) |
| --- | --- |

—

Ankstesnių finansinių metų likučiai (31 skyrius)

399,1

0,0

–14,2

–13,6

– 103,4

3

BNPj ištekliai

70 860,6

80 562,5

70 451,4

70 132,1

–1,0

| — | Einamųjų finansinių metų BNPj ištekliai (14 skyrius) |
| --- | --- |

—

Einamųjų finansinių metų BNPj ištekliai (14 skyrius)

68 811,6

80 562,5

68 921,2

68 602,1

–0,3

| — | Ankstesnių finansinių metų likučiai (32 skyrius) |
| --- | --- |

—

Ankstesnių finansinių metų likučiai (32 skyrius)

2 049,0

0,0

1 530,2

1 530,0

–25,3

4

Likučiai ir korekcijos

– 130,6

0,0

0,0

–15,3

–88,3

| — | JK korekcija (15 skyrius) |
| --- | --- |

—

JK korekcija (15 skyrius)

– 120,3

0,0

0,0

–6,0

–95,0

| — | JK korekcijos galutinis apskaičiavimas (35 skyrius) |
| --- | --- |

—

JK korekcijos galutinis apskaičiavimas (35 skyrius)

–10,3

0,0

0,0

–4,0

–61,2

| — | JK korekcijos tarpinis apskaičiavimas (36 skyrius) |
| --- | --- |

—

JK korekcijos tarpinis apskaičiavimas (36 skyrius)

0,0

0,0

0,0

–5,3

ND

5

Kitos pajamos

6 279,6

1 297,7

4 852,0

6 071,7

–3,3

| — | Perteklius iš ankstesnių finansinių metų (30 skyrius) |
| --- | --- |

—

Perteklius iš ankstesnių finansinių metų (30 skyrius)

3 262,7

0,0

2 502,8

2 502,8

–23,3

| — | Įvairios pajamos (4–9 antraštinės dalys) |
| --- | --- |

—

Įvairios pajamos (4–9 antraštinės dalys)

3 016,9

1 297,7

2 349,2

3 568,9

18,3

Bendroji suma

107 090,7

111 969,6

107 378,4

108 423,0

1,2

Šaltinis: 2006 metų biudžetai ir taisomieji biudžetai; 2006 metų Europos Bendrijų metinės finansinės ataskaitos.

Image

Image

| 4.2. | Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai (2) (muitai, žemės ūkio mokesčiai ir cukraus mokesčiai) (14,0 %), nuosavi ištekliai, apskaičiuoti pagal valstybių narių surinktą pridėtinės vertės mokestį (PVM), (15,8 %) ir nuosavi ištekliai, apskaičiuoti pagal valstybių narių bendrąsias nacionalines pajamas (BNPj) (3) (64,6 %). |
| --- | --- |

4.2.

Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai (2) (muitai, žemės ūkio mokesčiai ir cukraus mokesčiai) (14,0 %), nuosavi ištekliai, apskaičiuoti pagal valstybių narių surinktą pridėtinės vertės mokestį (PVM), (15,8 %) ir nuosavi ištekliai, apskaičiuoti pagal valstybių narių bendrąsias nacionalines pajamas (BNPj) (3) (64,6 %).

SPECIALUSIS ĮVERTINIMAS PATIKINIMO PAREIŠKIMO KONTEKSTE

Audito apimtis

Tradiciniai nuosavi ištekliai

| 4.3. | Pagrindinę tradicinių nuosavų išteklių surinkimo riziką sudaro: mokesčių mokėtojų vengimas mokėti mokesčius klaidinant ar tiesiog gabenant kontrabandą, neteisingas mokesčio apskaičiavimas ar negalėjimas jo nustatyti dėl neaptiktų muitinės sisteminių klaidų ar trūkumų, taip pat valstybių narių apskaitoje padarytos nustatytų mokesčių įrašų klaidos ar praleidimai. Audito Rūmų atliekamas operacijų, kurios atsispindi finansinėse ataskaitose, auditas negali aprėpti nedeklaruoto ar muitinės kontrolės išvengusio importo. |
| --- | --- |

4.3.

Pagrindinę tradicinių nuosavų išteklių surinkimo riziką sudaro: mokesčių mokėtojų vengimas mokėti mokesčius klaidinant ar tiesiog gabenant kontrabandą, neteisingas mokesčio apskaičiavimas ar negalėjimas jo nustatyti dėl neaptiktų muitinės sisteminių klaidų ar trūkumų, taip pat valstybių narių apskaitoje padarytos nustatytų mokesčių įrašų klaidos ar praleidimai. Audito Rūmų atliekamas operacijų, kurios atsispindi finansinėse ataskaitose, auditas negali aprėpti nedeklaruoto ar muitinės kontrolės išvengusio importo.

4.4.

| 4.4. | Audito Rūmai patikrino operacijų pavyzdžių imtį, sudarytą iš valstybių narių Komisijai pateiktų deklaracijų, ir įvertino Komisijos ir valstybių narių priežiūros ir kontrolės sistemas. |
| --- | --- |

Audito Rūmai patikrino operacijų pavyzdžių imtį, sudarytą iš valstybių narių Komisijai pateiktų deklaracijų, ir įvertino Komisijos ir valstybių narių priežiūros ir kontrolės sistemas.

4.5.

| 4.5. | Tuo tikslu šešiose valstybėse narėse (4) buvo patikrinta, kaip organizuotos muitinės priežiūra ir nacionalinės tradicinių nuosavų išteklių apskaitos sistemos bei įvertintas bendrų komitetų (ACOR (5) ir Muitinės kodekso komiteto (6)) vykdomos priežiūros vaidmuo. |
| --- | --- |

Tuo tikslu šešiose valstybėse narėse (4) buvo patikrinta, kaip organizuotos muitinės priežiūra ir nacionalinės tradicinių nuosavų išteklių apskaitos sistemos bei įvertintas bendrų komitetų (ACOR (5) ir Muitinės kodekso komiteto (6)) vykdomos priežiūros vaidmuo.

PVM ir BNPj nuosavi ištekliai

| 4.6. | Didžiausia su šiomis dvejomis išteklių rūšimis susijusi rizika atsiranda surenkant nacionalinėse sąskaitose naudojamus duomenis, taip pat naudojant sąmatas tais atvejais, kai statistinių duomenų nėra, bei dėl teisinės sistemos sudėtingumo. |
| --- | --- |

4.6.

Didžiausia su šiomis dvejomis išteklių rūšimis susijusi rizika atsiranda surenkant nacionalinėse sąskaitose naudojamus duomenis, taip pat naudojant sąmatas tais atvejais, kai statistinių duomenų nėra, bei dėl teisinės sistemos sudėtingumo.

4.7.

| 4.7. | PVM ir BNPj nuosavi ištekliai atspindi makroekonomikos statistiką, o ją sudarančių duomenų negalima audituoti tiesiogiai. Dėl šios priežasties PVM ir BNPj nuosavų išteklių auditas buvo atliekamas remiantis valstybių narių parengtais ir Komisijai pateiktais makroekonominiais suvestiniais rodikliais (prognozėmis arba galutiniais skaičiais) bei bandant įvertinti Komisijos naudojamą duomenų tvarkymo sistemą anksčiau, nei šie duomenys bus galutinai įtraukti į galutines finansines ataskaitas. Tokiu būdu auditas apėmė metinio biudžeto sudarymą bei jo vykdymą valstybių narių įmokų lygmenyje. Auditas taip pat apėmė Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemas, – leidžiančias gauti patikinimą, jog ES pajamos yra teisingai sudarytos ir surinktos, – bei ACOR (7) ir BNPj (8) komitetų priežiūros vaidmenį. |
| --- | --- |

PVM ir BNPj nuosavi ištekliai atspindi makroekonomikos statistiką, o ją sudarančių duomenų negalima audituoti tiesiogiai. Dėl šios priežasties PVM ir BNPj nuosavų išteklių auditas buvo atliekamas remiantis valstybių narių parengtais ir Komisijai pateiktais makroekonominiais suvestiniais rodikliais (prognozėmis arba galutiniais skaičiais) bei bandant įvertinti Komisijos naudojamą duomenų tvarkymo sistemą anksčiau, nei šie duomenys bus galutinai įtraukti į galutines finansines ataskaitas. Tokiu būdu auditas apėmė metinio biudžeto sudarymą bei jo vykdymą valstybių narių įmokų lygmenyje. Auditas taip pat apėmė Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemas, – leidžiančias gauti patikinimą, jog ES pajamos yra teisingai sudarytos ir surinktos, – bei ACOR (7) ir BNPj (8) komitetų priežiūros vaidmenį.

Laikino biudžeto kompensavimas ir grynųjų pinigų srauto priemonė naujosioms valstybėms narėms

| 4.8. | Be to, Audito Rūmai patikrino, kaip yra įgyvendinamos tos susitarimų nuostatos, kurių paskirtis – kompensuoti naujosioms valstybėms narėms jų biudžetų disbalansus (9), remiantis ES-10 valstybių narių stojimo sąlygas nustatančio Akto 29 ir 30 straipsniais (10). Šios nuostatos buvo parengtos kaip laikino biudžeto kompensacijos Čekijai, Kiprui, Maltai ir Slovėnijai, taip pat kaip grynųjų pinigų srauto priemonė visoms 10 stojančiųjų valstybių bei sudarė 3 386 milijonus eurų sumą 1999 metų kainomis, kuri turėjo būti išmokėta per 2004–2006 metų laikotarpį pagal Europos Bendrijų bendrojo biudžeto išlaidų straipsnį. |
| --- | --- |

4.8.

Be to, Audito Rūmai patikrino, kaip yra įgyvendinamos tos susitarimų nuostatos, kurių paskirtis – kompensuoti naujosioms valstybėms narėms jų biudžetų disbalansus (9), remiantis ES-10 valstybių narių stojimo sąlygas nustatančio Akto 29 ir 30 straipsniais (10). Šios nuostatos buvo parengtos kaip laikino biudžeto kompensacijos Čekijai, Kiprui, Maltai ir Slovėnijai, taip pat kaip grynųjų pinigų srauto priemonė visoms 10 stojančiųjų valstybių bei sudarė 3 386 milijonus eurų sumą 1999 metų kainomis, kuri turėjo būti išmokėta per 2004–2006 metų laikotarpį pagal Europos Bendrijų bendrojo biudžeto išlaidų straipsnį.

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Tradiciniai nuosavi ištekliai

| 4.9. | Tradicinius nuosavus išteklius surenka valstybės narės ir įrašo į atskirą apskaitos sistemą („A sąskaitos“), kurią palaiko nacionalinių finansų ministerijų iždo skyriai, ir kuri padaro išteklius prieinamus Bendrijoms. Tais atvejais, kai muitai ar rinkliavos buvo nesumokėti ir kai nebuvo pateikta jokių garantijų, arba kai garantijos buvo pateiktos, tačiau jie buvo užginčyti, valstybės narės gali sustabdyti šių išteklių prieinamumą ir įrašyti juos į atskirą sąskaitą („B sąskaitą“ (11)). |
| --- | --- |

4.9.

Tradicinius nuosavus išteklius surenka valstybės narės ir įrašo į atskirą apskaitos sistemą („A sąskaitos“), kurią palaiko nacionalinių finansų ministerijų iždo skyriai, ir kuri padaro išteklius prieinamus Bendrijoms. Tais atvejais, kai muitai ar rinkliavos buvo nesumokėti ir kai nebuvo pateikta jokių garantijų, arba kai garantijos buvo pateiktos, tačiau jie buvo užginčyti, valstybės narės gali sustabdyti šių išteklių prieinamumą ir įrašyti juos į atskirą sąskaitą („B sąskaitą“ (11)).

4.10.

| 4.10. | Audito Rūmai nustatė, kad iš esmės jų patikrintos operacijos buvo teisėtos ir tvarkingos. Tačiau taip pat buvo aptikta klaidų ir trūkumų. |
| --- | --- |

Audito Rūmai nustatė, kad iš esmės jų patikrintos operacijos buvo teisėtos ir tvarkingos. Tačiau taip pat buvo aptikta klaidų ir trūkumų.

4.11.

| 4.11. | Kaip ir ankstesniais metais Audito Rūmų audito ir Komisijos atliktų patikrų metu buvo išaiškinta besikartojančių sąskaitybos problemų, veikiančių B sąskaitas. Kai kuriose valstybėse narėse (12) buvo aptikta pavėluotų ar netikslių įrašų, spragų ir klaidingų panaikinimų. Dviejose iš jų (13) neužginčytos ir garantija padengtos muitinės skolos buvo sistemingai įrašomos į B sąskaitas, nors garantijomis padengtos jų dalys turėjo būti padarytos prieinamos Komisijai. Be to, iki šiol tarp Komisijos ir Vokietijos vyksta ginčas dėl pastarosios nesumokėto 22,7 milijono eurų likučio (14). |
| --- | --- |

Kaip ir ankstesniais metais Audito Rūmų audito ir Komisijos atliktų patikrų metu buvo išaiškinta besikartojančių sąskaitybos problemų, veikiančių B sąskaitas. Kai kuriose valstybėse narėse (12) buvo aptikta pavėluotų ar netikslių įrašų, spragų ir klaidingų panaikinimų. Dviejose iš jų (13) neužginčytos ir garantija padengtos muitinės skolos buvo sistemingai įrašomos į B sąskaitas, nors garantijomis padengtos jų dalys turėjo būti padarytos prieinamos Komisijai. Be to, iki šiol tarp Komisijos ir Vokietijos vyksta ginčas dėl pastarosios nesumokėto 22,7 milijono eurų likučio (14).

| 4.11. | Komisija ėmėsi veiksmų šiems klausimams išspręsti. Europos Teisingumo Teismui paskelbus sprendimą (15) pagal Komisijos ieškinį dėl pažeidimo, Belgija iš dalies keičia nacionalines procedūras, kad garantija padengtos sumos nebūtų įrašomos į sąskaitas. Be to, Komisija tęsia garantija padengtų sumų neteisingo tvarkymo, kurį ji nustatė patikrinimo Jungtinėje Karalystėje metu, tyrimą. Neseniai Vokietijoje atlikto patikrinimo metu Vokietija Komisijai pateikė daugiau informacijos, kuria patenkinamai paaiškinami beveik visi Vokietijos atlikti B sąskaitos apskaitos taisymai. Komisija tikisi, kad netrukus bus išspręsti visi likę klausimai. |
| --- | --- |

4.11.

Komisija ėmėsi veiksmų šiems klausimams išspręsti. Europos Teisingumo Teismui paskelbus sprendimą (15) pagal Komisijos ieškinį dėl pažeidimo, Belgija iš dalies keičia nacionalines procedūras, kad garantija padengtos sumos nebūtų įrašomos į sąskaitas. Be to, Komisija tęsia garantija padengtų sumų neteisingo tvarkymo, kurį ji nustatė patikrinimo Jungtinėje Karalystėje metu, tyrimą. Neseniai Vokietijoje atlikto patikrinimo metu Vokietija Komisijai pateikė daugiau informacijos, kuria patenkinamai paaiškinami beveik visi Vokietijos atlikti B sąskaitos apskaitos taisymai. Komisija tikisi, kad netrukus bus išspręsti visi likę klausimai.

| 4.12. | Valstybės narės taip pat turi kasmet pateikti Komisijai sąmatas tų sumų, dėl kurių susigrąžinimo kyla abejonių (16). Keturiose aplankytose valstybėse narėse (17) nėra rašytinių nurodymų, kaip tos sąmatos turi būti sudaromos, o tai gali paveikti jų kokybę ir metai iš metų naudojamų metodų nuoseklumą. |
| --- | --- |

4.12.

Valstybės narės taip pat turi kasmet pateikti Komisijai sąmatas tų sumų, dėl kurių susigrąžinimo kyla abejonių (16). Keturiose aplankytose valstybėse narėse (17) nėra rašytinių nurodymų, kaip tos sąmatos turi būti sudaromos, o tai gali paveikti jų kokybę ir metai iš metų naudojamų metodų nuoseklumą.

| 4.12. | Komisija perduos Audito Rūmų pastebėjimus atitinkamoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

4.12.

Komisija perduos Audito Rūmų pastebėjimus atitinkamoms valstybėms narėms.

| 4.13. | Šiuo metu tos garantijos, kurios yra sudaromos su tarifinių kvotų sistema susijusiam ir per importo ar eksporto licenciją valdomam žemės ūkio importui ir eksportui, yra nusavinamos ir tampa atitinkamos valstybės narės ištekliais. Audito Rūmų nuomone šios garantijos turėtų (18) tapti Bendrijos nuosavų išteklių dalimi, o jas sudarančios sumos turėtų būti atiduotos naudoti Komisijai. Audito Rūmai ragina Komisiją išsiaiškinti šį klausimą. Be to, Audito Rūmai nuo 2006 m. gruodžio mėn. kelis kartus prašė Komisijos juos informuoti apie minėtas sumas; Komisija nesugebėjo pateikti patikimų duomenų (19). |
| --- | --- |

4.13.

Šiuo metu tos garantijos, kurios yra sudaromos su tarifinių kvotų sistema susijusiam ir per importo ar eksporto licenciją valdomam žemės ūkio importui ir eksportui, yra nusavinamos ir tampa atitinkamos valstybės narės ištekliais. Audito Rūmų nuomone šios garantijos turėtų (18) tapti Bendrijos nuosavų išteklių dalimi, o jas sudarančios sumos turėtų būti atiduotos naudoti Komisijai. Audito Rūmai ragina Komisiją išsiaiškinti šį klausimą. Be to, Audito Rūmai nuo 2006 m. gruodžio mėn. kelis kartus prašė Komisijos juos informuoti apie minėtas sumas; Komisija nesugebėjo pateikti patikimų duomenų (19).

| 4.13. | Siekdama išaiškinti šį klausimą, Komisija Audito Rūmų išvadas pateiks svarstyti atitinkamai instancijai. |
| --- | --- |

4.13.

Siekdama išaiškinti šį klausimą, Komisija Audito Rūmų išvadas pateiks svarstyti atitinkamai instancijai.

Remiantis valstybėms narėms pateiktu prašymu, 2005–2006 biudžetiniais metais preliminari dalinė nusavintų garantijų už importo, kuriam taikomos tarifinės kvotos, licencijas suma yra 1,05 mln. eurų. Šios sumos dydį valstybės narės dar gali koreguoti. Audito Rūmams bus pranešta, kai tik bus turimi naujausi duomenys.

PVM ir BNPj nuosavi ištekliai

| 4.14. | Audito Rūmai nustatė, kad valstybių narių įmokos buvo paskaičiuotos ir sumokėtos teisėtai ir tvarkingai. Tačiau Audito Rūmai atkreipia dėmesį į 4.24–4.26 dalyse suformuluotas pastabas. |
| --- | --- |

4.14.

Audito Rūmai nustatė, kad valstybių narių įmokos buvo paskaičiuotos ir sumokėtos teisėtai ir tvarkingai. Tačiau Audito Rūmai atkreipia dėmesį į 4.24–4.26 dalyse suformuluotas pastabas.

Laikino biudžeto kompensavimas ir grynųjų pinigų srauto priemonė naujosioms valstybėms narėms

| 4.15. | Auditas nenustatė jokių klaidų skaičiuojant ir sumokant su 4.8 dalyje minimomis kompensacijomis susijusias sumas. |
| --- | --- |

4.15.

Auditas nenustatė jokių klaidų skaičiuojant ir sumokant su 4.8 dalyje minimomis kompensacijomis susijusias sumas.

Priežiūros ir kontrolės sistemos

Tradiciniai nuosavi ištekliai

| 4.16. | Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos įgyvendintas kontrolės priemones (20) ir atsižvelgė į jų rezultatus. Kaip ir ankstesniais metais, buvo konstatuota, kad Komisija taikė griežtą metodiką ir kad jos dokumentacija buvo tvarkinga. Patikros patvirtino, kad nuosavų išteklių surinkimo sistemos iš esmės buvo patenkinamos, tačiau buvo nustatyta trūkumų, veikiančių tranzito procedūrą ir B sąskaitų tvarkymą. |
| --- | --- |

4.16.

Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos įgyvendintas kontrolės priemones (20) ir atsižvelgė į jų rezultatus. Kaip ir ankstesniais metais, buvo konstatuota, kad Komisija taikė griežtą metodiką ir kad jos dokumentacija buvo tvarkinga. Patikros patvirtino, kad nuosavų išteklių surinkimo sistemos iš esmės buvo patenkinamos, tačiau buvo nustatyta trūkumų, veikiančių tranzito procedūrą ir B sąskaitų tvarkymą.

4.17.

| 4.17. | Audito Rūmų atlikti auditai vietose patvirtino, kad visos šešiose aplankytose valstybėse narėse (21) patikrintos muitinių priežiūros ir kontrolės sistemos bei tradicinių nuosavų išteklių apskaitos sistemos veikia gerai. Tačiau taip pat buvo aptikta kai kurių trūkumų. |
| --- | --- |

Audito Rūmų atlikti auditai vietose patvirtino, kad visos šešiose aplankytose valstybėse narėse (21) patikrintos muitinių priežiūros ir kontrolės sistemos bei tradicinių nuosavų išteklių apskaitos sistemos veikia gerai. Tačiau taip pat buvo aptikta kai kurių trūkumų.

4.18.

| 4.18. | Paprastai Bendrijos teisės aktuose nėra rekomenduojami konkretūs metodai ir nėra nustatomas privalomas muitinių kontrolės lygis. Kita vertus, valstybės narės privalo įgyvendinti pakankamas kontrolės priemones, kad būtų apsaugoti finansiniai Bendrijų interesai (22). Tačiau auditų metu buvo nustatyta trūkumų valstybių narių atliktų patikrų srityje. Pavyzdžiui, vienoje valstybėje narėje (23), dažnis, kuriuo IT sistema pareikalaudavo importuojamų prekių fizinių patikrų, buvo labai mažas palyginus su kitomis valstybėmis narėmis (24) – tik maždaug 1 atveju iš 7 000 (0,014 %). Kitoje valstybėje narėje (25), ekonominių subjektų, turinčių teisę į supaprastintas procedūras (26), ex post patikros buvo atliekamos rečiau kaip kas treji metai, nors tradiciniams nuosaviems ištekliams jų išvengimo atveju nustatyta trejų metų ieškininė senatis. |
| --- | --- |

Paprastai Bendrijos teisės aktuose nėra rekomenduojami konkretūs metodai ir nėra nustatomas privalomas muitinių kontrolės lygis. Kita vertus, valstybės narės privalo įgyvendinti pakankamas kontrolės priemones, kad būtų apsaugoti finansiniai Bendrijų interesai (22). Tačiau auditų metu buvo nustatyta trūkumų valstybių narių atliktų patikrų srityje. Pavyzdžiui, vienoje valstybėje narėje (23), dažnis, kuriuo IT sistema pareikalaudavo importuojamų prekių fizinių patikrų, buvo labai mažas palyginus su kitomis valstybėmis narėmis (24) – tik maždaug 1 atveju iš 7 000 (0,014 %). Kitoje valstybėje narėje (25), ekonominių subjektų, turinčių teisę į supaprastintas procedūras (26), ex post patikros buvo atliekamos rečiau kaip kas treji metai, nors tradiciniams nuosaviems ištekliams jų išvengimo atveju nustatyta trejų metų ieškininė senatis.

| 4.18. | Valstybėse narėse išankstinio išleidimo patikrinimų ir vėlesnių auditu grindžiamų patikrinimų, kuriais grindžiamos valstybių narių muitinės kontrolės sistemos, santykis skiriasi. Dėl to neįmanoma susidaryti viso vaizdo vien tik lyginant atskirų muitinės kontrolės sistemos elementų taikymo dažnumą. Nors bendros rizikos valdymo sistemos vykdant muitinį tikrinimą reikalavimas (27) daugiausia skirtas užtikrintumui ir saugumui padidinti, jis turėtų teigiamai paveikti Bendrijos finansinių interesų apsaugą. Komisija aptars Audito Rūmų išvadas su atitinkamomis valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

4.18.

Valstybėse narėse išankstinio išleidimo patikrinimų ir vėlesnių auditu grindžiamų patikrinimų, kuriais grindžiamos valstybių narių muitinės kontrolės sistemos, santykis skiriasi. Dėl to neįmanoma susidaryti viso vaizdo vien tik lyginant atskirų muitinės kontrolės sistemos elementų taikymo dažnumą. Nors bendros rizikos valdymo sistemos vykdant muitinį tikrinimą reikalavimas (27) daugiausia skirtas užtikrintumui ir saugumui padidinti, jis turėtų teigiamai paveikti Bendrijos finansinių interesų apsaugą. Komisija aptars Audito Rūmų išvadas su atitinkamomis valstybėmis narėmis.

PVM nuosavi ištekliai

| 4.19. | Komisija išlaikė tinkamą savo 2006 metais atliktų patikrų vietose dažnį ir kokybę. |
| --- | --- |

4.19.

Komisija išlaikė tinkamą savo 2006 metais atliktų patikrų vietose dažnį ir kokybę.

4.20.

| 4.20. | Išlygomis Komisija naudojasi kaip priemone, leidžiančia ištaisyti abejones keliančius duomenis valstybių narių teikiamose PVM apyskaitose pasibaigus Bendrijos teisės aktais nustatyto ketverių metų terminui. Išlygų skaičius iki šiol išlieka didelis: viena jų buvo suformuluota dar 1989 metais (žr.
  4.2 lentelę
  ). 2006 metų pabaigoje 82 % visų galiojančių išlygų buvo suformuluotos nuo 2002 metų ir jų galiojimo vidurkis buvo 3,4 metų. 2006 metais atlikus darbą susijusį su išlygomis, dėl ES-25 PVM apmokestinimo bazės pokyčio teko padaryti maždaug 14 milijonų eurų neigiamą visų PVM išteklių korekciją. |
| --- | --- |

Išlygomis Komisija naudojasi kaip priemone, leidžiančia ištaisyti abejones keliančius duomenis valstybių narių teikiamose PVM apyskaitose pasibaigus Bendrijos teisės aktais nustatyto ketverių metų terminui. Išlygų skaičius iki šiol išlieka didelis: viena jų buvo suformuluota dar 1989 metais (žr.
  4.2 lentelę
  ). 2006 metų pabaigoje 82 % visų galiojančių išlygų buvo suformuluotos nuo 2002 metų ir jų galiojimo vidurkis buvo 3,4 metų. 2006 metais atlikus darbą susijusį su išlygomis, dėl ES-25 PVM apmokestinimo bazės pokyčio teko padaryti maždaug 14 milijonų eurų neigiamą visų PVM išteklių korekciją.

| 4.20. | Komisija tikisi netolimoje ateityje panaikinti dvi senesnes, dar 1989 m. ir 1993 m. suformuluotas išlygas. Dar trys išlygos buvo suformuluotos 1995 m. Daugelis išlygų panaikinama atliekant kitą patikrą po tos, kurios metu ji buvo suformuluota. |
| --- | --- |

4.20.

Komisija tikisi netolimoje ateityje panaikinti dvi senesnes, dar 1989 m. ir 1993 m. suformuluotas išlygas. Dar trys išlygos buvo suformuluotos 1995 m. Daugelis išlygų panaikinama atliekant kitą patikrą po tos, kurios metu ji buvo suformuluota.

4.2 lentelė – PVM išlygos 2006 m. gruodžio 31 d.

| Valstybės narės | Nepanaikintų išlygų skaičius 2005 m. gruodžio 31 d. | 2006 m. pateiktos išlygos | 2006 m. panaikintos išlygos | Nepanaikintų išlygų skaičius 2006 m. gruodžio 31 d. | Seniausi metai, kuriems taikomos išlygos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 6 | 2 | 0 | 8 | 1989 |
| Danija | 1 | 1 | 1 | 1 | 1991 |
| Vokietija | 17 | 6 | 6 | 17 | 1999 |
| Airija | 10 | 4 | 2 | 12 | 1998 |
| Graikija | 13 | 4 | 1 | 16 | 1997 |
| Ispanija | 6 | 0 | 1 | 5 | 1999 |
| Prancūzija | 7 | 0 | 4 | 3 | 1993 |
| Italija | 11 | 3 | 1 | 13 | 1995 |
| Liuksemburgas | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Nyderlandai | 1 | 1 | 1 | 1 | 2002 |
| Austrija | 8 | 0 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugalija | 5 | 8 | 3 | 10 | 1996 |
| Slovakija | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Suomija | 7 | 2 | 3 | 6 | 1995 |
| Švedija | 11 | 1 | 1 | 11 | 1998 |
| Jungtinė Karalystė | 7 | 2 | 5 | 4 | 1995 |
| Iš viso | 111 | 37 | 29 | 119 | |

Valstybės narės

Nepanaikintų išlygų skaičius 2005 m. gruodžio 31 d.

2006 m. pateiktos išlygos

2006 m. panaikintos išlygos

Nepanaikintų išlygų skaičius 2006 m. gruodžio 31 d.

Seniausi metai, kuriems taikomos išlygos

Belgija

6

2

0

8

1989

Danija

1

1

1

1

1991

Vokietija

17

6

6

17

1999

Airija

10

4

2

12

1998

Graikija

13

4

1

16

1997

Ispanija

6

0

1

5

1999

Prancūzija

7

0

4

3

1993

Italija

11

3

1

13

1995

Liuksemburgas

1

0

0

1

1997

Nyderlandai

1

1

1

1

2002

Austrija

8

0

0

8

1995

Portugalija

5

8

3

10

1996

Slovakija

0

3

0

3

2004

Suomija

7

2

3

6

1995

Švedija

11

1

1

11

1998

Jungtinė Karalystė

7

2

5

4

1995

Iš viso

111

37

29

119

BNPj nuosavi ištekliai

| 4.21. | 2006 m. pradžioje buvo 63 nepanaikintos su 1995–2001 metų laikotarpiu susijusios specialios BNPj išlygos (28). Per tuos metus buvo panaikinta 20 išlygų, metų pabaigoje paliekant 43 nepanaikintų išlygų likutį (žr.
  4.3 lentelę
  ). 2006 metais, laukiant, kol bus atlikta atnaujintų inventorių analizė, buvo pateiktos bendros išlygos už 2002, 2003 ir 2004 metus visų ES-15 valstybių narių atžvilgiu (29). Komisija tikisi pakeisti bendras išlygas specialiomis išlygomis 2007 arba 2008 metais, priklausomai nuo to, kaip sparčiai bus atliekama inventorių analizė, kuri bus pradėta 2007 metais. Dėl pokyčių, padarytų ES-15 valstybių narių BNP/BNPj (išskyrus Graikiją), po to kai buvo atliktas darbas su išlygomis už 1995–2001 metų laikotarpį, per visą laikotarpį teko padaryti maždaug 500 milijonų eurų neigiamą visų BNPj išteklių korekciją. Į šia sumą buvo atsižvelgta išmokant valstybių narių PVM/BNPj likučius 2004, 2005 ir 2006 metais. |
| --- | --- |

4.21.

2006 m. pradžioje buvo 63 nepanaikintos su 1995–2001 metų laikotarpiu susijusios specialios BNPj išlygos (28). Per tuos metus buvo panaikinta 20 išlygų, metų pabaigoje paliekant 43 nepanaikintų išlygų likutį (žr.
  4.3 lentelę
  ). 2006 metais, laukiant, kol bus atlikta atnaujintų inventorių analizė, buvo pateiktos bendros išlygos už 2002, 2003 ir 2004 metus visų ES-15 valstybių narių atžvilgiu (29). Komisija tikisi pakeisti bendras išlygas specialiomis išlygomis 2007 arba 2008 metais, priklausomai nuo to, kaip sparčiai bus atliekama inventorių analizė, kuri bus pradėta 2007 metais. Dėl pokyčių, padarytų ES-15 valstybių narių BNP/BNPj (išskyrus Graikiją), po to kai buvo atliktas darbas su išlygomis už 1995–2001 metų laikotarpį, per visą laikotarpį teko padaryti maždaug 500 milijonų eurų neigiamą visų BNPj išteklių korekciją. Į šia sumą buvo atsižvelgta išmokant valstybių narių PVM/BNPj likučius 2004, 2005 ir 2006 metais.

4.3 lentelė – BNPj specialios išlygos 2006 m. gruodžio 31 d.

| Valstybės narės | Nepanaikintų išlygų skaičius 2005 m. gruodžio 31 d. | 2006 m. pateiktos išlygos | 2006 m. panaikintos išlygos | Nepanaikintų išlygų skaičius 2006 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Danija | 5 | 0 | 2 | 3 |
| Vokietija | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Airija | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Graikija | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Ispanija | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Prancūzija | 8 | 0 | 5 | 3 |
| Italija | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Liuksemburgas | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Nyderlandai | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Austrija | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Portugalija | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Suomija | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Švedija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jungtinė Karalystė | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Iš viso | 63 | 0 | 20 | 43 |

Valstybės narės

Nepanaikintų išlygų skaičius 2005 m. gruodžio 31 d.

2006 m. pateiktos išlygos

2006 m. panaikintos išlygos

Nepanaikintų išlygų skaičius 2006 m. gruodžio 31 d.

Belgija

3

0

3

0

Danija

5

0

2

3

Vokietija

3

0

3

0

Airija

4

0

0

4

Graikija

7

0

0

7

Ispanija

5

0

0

5

Prancūzija

8

0

5

3

Italija

4

0

0

4

Liuksemburgas

8

0

0

8

Nyderlandai

2

0

2

0

Austrija

1

0

1

0

Portugalija

4

0

4

0

Suomija

3

0

0

3

Švedija

0

0

0

0

Jungtinė Karalystė

6

0

0

6

Iš viso

63

0

20

43

| 4.22. | Kiekvienais metais iki rugsėjo 22 dienos valstybės narės privalo perduoti Komisijai (Eurostatui) agreguotų BNPj duomenų bei jų sudėtinių dalių (BNPj klausimyno) skaitinius duomenis, apimančius pernykščius metus bei visus galimus ankstesniųjų metų skaičių pakeitimus. Kartu su šiais skaičiais valstybės narės privalo pateikti ataskaitą apie BNPj duomenų kokybę (BNPj kokybės ataskaita). Joje pateikta informacija parodo, kaip buvo vykdomas agregavimas ir ypač – kokie padaryti reikšmingi pakeitimai procedūrose ir pagrindiniuose naudotuose statistiniuose duomenyse, taip pat – kaip buvo keičiami anksčiau pateikti duomenys (30). |
| --- | --- |

4.22.

Kiekvienais metais iki rugsėjo 22 dienos valstybės narės privalo perduoti Komisijai (Eurostatui) agreguotų BNPj duomenų bei jų sudėtinių dalių (BNPj klausimyno) skaitinius duomenis, apimančius pernykščius metus bei visus galimus ankstesniųjų metų skaičių pakeitimus. Kartu su šiais skaičiais valstybės narės privalo pateikti ataskaitą apie BNPj duomenų kokybę (BNPj kokybės ataskaita). Joje pateikta informacija parodo, kaip buvo vykdomas agregavimas ir ypač – kokie padaryti reikšmingi pakeitimai procedūrose ir pagrindiniuose naudotuose statistiniuose duomenyse, taip pat – kaip buvo keičiami anksčiau pateikti duomenys (30).

4.23.

| 4.23. | Gautų BNPj duomenų pagrindu, BNPj komitetas (31) pateikia nuomonę dėl valstybių narių BNPj duomenų tinkamumo nuosavų išteklių tikslams (32). Dėl valstybių narių pateiktų BNPj duomenų gali tekti koreguoti paskaičiuotus ankstesnių metų BNPj likučius. |
| --- | --- |

Gautų BNPj duomenų pagrindu, BNPj komitetas (31) pateikia nuomonę dėl valstybių narių BNPj duomenų tinkamumo nuosavų išteklių tikslams (32). Dėl valstybių narių pateiktų BNPj duomenų gali tekti koreguoti paskaičiuotus ankstesnių metų BNPj likučius.

4.24.

| 4.24. | 2006 m. rugsėjo 22 d. Graikija perdavė Komisijai BNPj klausimyną, apimantį 1995–2005 finansinius metus. Į klausimyną įtraukti peržiūrėti Graikijos BNP/PNPj (33) duomenys rodė padidėjimus nuo 13 % iki 26 %. Kadangi nėra teisinės prievolės to daryti, nei Komisija, nei BNPj komitetas negavo jokio išankstinio pranešimo apie šiuos padidėjimus. |
| --- | --- |

2006 m. rugsėjo 22 d. Graikija perdavė Komisijai BNPj klausimyną, apimantį 1995–2005 finansinius metus. Į klausimyną įtraukti peržiūrėti Graikijos BNP/PNPj (33) duomenys rodė padidėjimus nuo 13 % iki 26 %. Kadangi nėra teisinės prievolės to daryti, nei Komisija, nei BNPj komitetas negavo jokio išankstinio pranešimo apie šiuos padidėjimus.

4.25.

| 4.25. | Komisijai paskelbus specialias išlygas dėl 1995–2001 metų laikotarpio, Graikija patvirtino 2000 metus kaip naujus atskaitos metus BNPj skaičiams peržiūrėti; ankstesni tokie atskaitos metai buvo 1988-ieji. Pagal įprastinę praktiką, kad atsižvelgtų į duomenų šaltinių ir metodikos patobulinimus, nacionalinės statistikos institucijos maždaug kas 5 metus atlieka pagrindines nacionalinių sąskaitų duomenų peržiūras, apimančias ir atskaitos sąmatų atnaujinimą. |
| --- | --- |

Komisijai paskelbus specialias išlygas dėl 1995–2001 metų laikotarpio, Graikija patvirtino 2000 metus kaip naujus atskaitos metus BNPj skaičiams peržiūrėti; ankstesni tokie atskaitos metai buvo 1988-ieji. Pagal įprastinę praktiką, kad atsižvelgtų į duomenų šaltinių ir metodikos patobulinimus, nacionalinės statistikos institucijos maždaug kas 5 metus atlieka pagrindines nacionalinių sąskaitų duomenų peržiūras, apimančias ir atskaitos sąmatų atnaujinimą.

4.26.

| 4.26. | Kadangi buvo padaryti tokios didelės apimties pakeitimai ir kadangi Graikijos 2006 m. kokybės ataskaitoje trūko informacijos apie peržiūrėtus skaičius, BNPj komitetas savo 2006 m. spalio 25–26 d. išreiškė nuomonę, kad neperžiūrėti Graikijos BNP/BNPj duomenys turėtų būti naudojami nuosavų išteklių tikslams tol, kol Komisija nebus patikrinusi naujų duomenų, remdamasi atnaujintu BNPj inventoriumi (34). Bet koks konkrečios valstybės narės BNPj sumažinimas – net jei jis nepaveikia visos BNPj nuosavų išteklių sumos – reiškia, kad iki tol, kol problema yra nustatoma ir išsprendžiama, padidėja kitų valstybių narių įmokos. Kitas tokio sumažinimo poveikis gali būti nepateisinamos maksimalios PVM apmokestinimo bazės ribos (35) nustatymas, dėl ko kitos valstybės bus priverstos dar daugiau permokėti. Ši padėtis bus ištaisyta tik tuomet, kai BNPj komitetas priims Graikijos BNPj skaičius. Tuomet Komisija turės paskaičiuoti likučius ir likučių korekcijas remdamasi šiais skaičiais. |
| --- | --- |

Kadangi buvo padaryti tokios didelės apimties pakeitimai ir kadangi Graikijos 2006 m. kokybės ataskaitoje trūko informacijos apie peržiūrėtus skaičius, BNPj komitetas savo 2006 m. spalio 25–26 d. išreiškė nuomonę, kad neperžiūrėti Graikijos BNP/BNPj duomenys turėtų būti naudojami nuosavų išteklių tikslams tol, kol Komisija nebus patikrinusi naujų duomenų, remdamasi atnaujintu BNPj inventoriumi (34). Bet koks konkrečios valstybės narės BNPj sumažinimas – net jei jis nepaveikia visos BNPj nuosavų išteklių sumos – reiškia, kad iki tol, kol problema yra nustatoma ir išsprendžiama, padidėja kitų valstybių narių įmokos. Kitas tokio sumažinimo poveikis gali būti nepateisinamos maksimalios PVM apmokestinimo bazės ribos (35) nustatymas, dėl ko kitos valstybės bus priverstos dar daugiau permokėti. Ši padėtis bus ištaisyta tik tuomet, kai BNPj komitetas priims Graikijos BNPj skaičius. Tuomet Komisija turės paskaičiuoti likučius ir likučių korekcijas remdamasi šiais skaičiais.

4.27.

| 4.27. | Valstybės narės turėjo pristatyti savo atnaujintus ar naujus BNPj inventorius Komisijai iki 2006 m. gruodžio 31 d. Po pirminio dokumentų patikrinimo Komisija nuo 2007 metų pradžios turėjo atlikti patikras vietose. 2007 metų birželio mėn. pabaigoje šešios valstybės narės (36) nebuvo perdavusios savo išsamių, naujų ar atnaujintų BNPj inventorių. |
| --- | --- |

Valstybės narės turėjo pristatyti savo atnaujintus ar naujus BNPj inventorius Komisijai iki 2006 m. gruodžio 31 d. Po pirminio dokumentų patikrinimo Komisija nuo 2007 metų pradžios turėjo atlikti patikras vietose. 2007 metų birželio mėn. pabaigoje šešios valstybės narės (36) nebuvo perdavusios savo išsamių, naujų ar atnaujintų BNPj inventorių.

| 4.27. | 2006 m. Komisija nuolat primindavo valstybėms narėms apie būtinybę laikytis termino, o netrukus po 2006 m. gruodžio 31 d. pateikė dar vieną priminimą; priminimai taip pat buvo pateikti valstybių narių nacionalinių sąskaitų direktorių susitikimo 2007 m. sausio 31 d. ir BNPj komiteto susitikimo 2007 m. balandžio 26 d. metu. Šio BNPj komiteto susitikime valstybių narių, kurios dar nebuvo išsiuntusios BNPj inventorių, delegatams buvo nurodyta, kad šie inventoriai turi būti išsiųsti ne vėliau kaip iki 2007 m. birželio mėn. pabaigos. Komisija svarsto galimus tolesnius veiksmus. |
| --- | --- |

4.27.

2006 m. Komisija nuolat primindavo valstybėms narėms apie būtinybę laikytis termino, o netrukus po 2006 m. gruodžio 31 d. pateikė dar vieną priminimą; priminimai taip pat buvo pateikti valstybių narių nacionalinių sąskaitų direktorių susitikimo 2007 m. sausio 31 d. ir BNPj komiteto susitikimo 2007 m. balandžio 26 d. metu. Šio BNPj komiteto susitikime valstybių narių, kurios dar nebuvo išsiuntusios BNPj inventorių, delegatams buvo nurodyta, kad šie inventoriai turi būti išsiųsti ne vėliau kaip iki 2007 m. birželio mėn. pabaigos. Komisija svarsto galimus tolesnius veiksmus.

Atsižvelgiant į darbo, reikalingo šiems inventoriams išanalizuoti ir BNPj patikroms 25 valstybėse narėse atlikti, apimtį, šios patikros bus vykdomos trejų metų laikotarpiu – nuo 2007 m. iki 2009 m.

Išvados ir rekomendacijos

| 4.28. | Nuosavų išteklių srityje Audito Rūmai, atsižvelgdami į atlikto audito apimtį (žr. 4.3, 4.4 ir 4.7 dalis), nustatė, kad iš esmės audituotose atspindimose operacijose nebuvo reikšmingų klaidų ir kad audituotos priežiūros ir kontrolės sistemos iš esmės veikia gerai, išskyrus 4.18 dalyje aprašytus per mažo patikrų lygio atvejus ir 4.11 dalyje minimas B sąskaitas veikiančias problemas. |
| --- | --- |

4.28.

Nuosavų išteklių srityje Audito Rūmai, atsižvelgdami į atlikto audito apimtį (žr. 4.3, 4.4 ir 4.7 dalis), nustatė, kad iš esmės audituotose atspindimose operacijose nebuvo reikšmingų klaidų ir kad audituotos priežiūros ir kontrolės sistemos iš esmės veikia gerai, išskyrus 4.18 dalyje aprašytus per mažo patikrų lygio atvejus ir 4.11 dalyje minimas B sąskaitas veikiančias problemas.

| 4.28. | Komisija užtikrins, kad būtų išnagrinėtos atitinkamų valstybių narių atžvilgiu Audito Rūmų pareikštos nepatenkinamos išvados. |
| --- | --- |

4.28.

Komisija užtikrins, kad būtų išnagrinėtos atitinkamų valstybių narių atžvilgiu Audito Rūmų pareikštos nepatenkinamos išvados.

| 4.29. | Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai užtikrinti, kad valstybių narių atliekamų muitinės patikrų lygis būtų toks, kad apsaugotų Bendrijos finansinius interesus (žr. 4.18 dalį). |
| --- | --- |

4.29.

Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai užtikrinti, kad valstybių narių atliekamų muitinės patikrų lygis būtų toks, kad apsaugotų Bendrijos finansinius interesus (žr. 4.18 dalį).

| 4.29. | Komisija reguliariai tikrina valstybių narių muitinės kontrolės sistemų tinkamumą, kad biudžeto valdymo institucijai galėtų pateikti patikinimą, jog jos atitinka Bendrijos teisinius reikalavimus ir saugo Bendrijos finansinius interesus. |
| --- | --- |

4.29.

Komisija reguliariai tikrina valstybių narių muitinės kontrolės sistemų tinkamumą, kad biudžeto valdymo institucijai galėtų pateikti patikinimą, jog jos atitinka Bendrijos teisinius reikalavimus ir saugo Bendrijos finansinius interesus.

| 4.30. | Audito Rūmai mano, kad 4.13 dalyje minimos nusavintos garantijos turėtų būti perduotos naudoti Komisijai ir ragina ją išsiaiškinti šį klausimą. |
| --- | --- |

4.30.

Audito Rūmai mano, kad 4.13 dalyje minimos nusavintos garantijos turėtų būti perduotos naudoti Komisijai ir ragina ją išsiaiškinti šį klausimą.

| 4.30. | Siekdama išaiškinti šį klausimą, Komisija Audito Rūmų išvadas perduos svarstyti atitinkamai instancijai. |
| --- | --- |

4.30.

Siekdama išaiškinti šį klausimą, Komisija Audito Rūmų išvadas perduos svarstyti atitinkamai instancijai.

| 4.31. | Kadangi Komisija neturi veiksmingų priemonių, užtikrinančių, kad valstybės narės teikia tinkamą ir savalaikę informaciją, leidžiančią jai panaikinti su PVM nuosavų išteklių skaičiavimu susijusias nepanaikintas išlygas, ji turėtų išnagrinėti, kokių kitų priemonių ji galėtų imtis, kad sudarytų spaudimą toms valstybėms narėms, kurių atžvilgiu jau ilgą laiką kaupiasi nepanaikintos išlygos, ir išspręstų šį klausimą (žr. 4.20 dalį). |
| --- | --- |

4.31.

Kadangi Komisija neturi veiksmingų priemonių, užtikrinančių, kad valstybės narės teikia tinkamą ir savalaikę informaciją, leidžiančią jai panaikinti su PVM nuosavų išteklių skaičiavimu susijusias nepanaikintas išlygas, ji turėtų išnagrinėti, kokių kitų priemonių ji galėtų imtis, kad sudarytų spaudimą toms valstybėms narėms, kurių atžvilgiu jau ilgą laiką kaupiasi nepanaikintos išlygos, ir išspręstų šį klausimą (žr. 4.20 dalį).

| 4.31. | Nors Komisija primygtinai reikalauja, kad atskiros valstybės narės nedelsdamos pateiktų reikiamą informaciją, Nuosavų išteklių patariamajame komitete ji jau pradėjo kolektyvines diskusijas su valstybėmis narėmis dėl galimų mechanizmų šiam tikslui pasiekti. Komisija teigiamai vertina Audito Rūmų nuolatinį primygtinumą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

4.31.

Nors Komisija primygtinai reikalauja, kad atskiros valstybės narės nedelsdamos pateiktų reikiamą informaciją, Nuosavų išteklių patariamajame komitete ji jau pradėjo kolektyvines diskusijas su valstybėmis narėmis dėl galimų mechanizmų šiam tikslui pasiekti. Komisija teigiamai vertina Audito Rūmų nuolatinį primygtinumą šiuo klausimu.

| 4.32. | Dėl kontrolės priemonių, kurias Komisija naudoja BNPj duomenų ir jų rinkimo sistemų srityje, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai: |
| --- | --- |

4.32.

Dėl kontrolės priemonių, kurias Komisija naudoja BNPj duomenų ir jų rinkimo sistemų srityje, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai:

| 4.32. | |
| --- | --- |

4.32.

| a) | parengti informavimo apie BNPj duomenų peržiūras taisykles, kurios leistų Komisijai ir BNPj komitetui iš anksto susipažinti su pagrindinėmis peržiūromis (žr. 4.24 dalį); |
| --- | --- |

a)

parengti informavimo apie BNPj duomenų peržiūras taisykles, kurios leistų Komisijai ir BNPj komitetui iš anksto susipažinti su pagrindinėmis peržiūromis (žr. 4.24 dalį);

| a) | Kadangi ypač svarbu tinkamai informuoti apie valstybių narių nacionalinių sąskaitų peržiūros politiką ir ją glaudžiai koordinuoti, šį klausimą Komisija įvairiomis progomis aptarė su valstybėmis narėmis (37). Komisija ėmėsi kelių veiksmų šiuo klausimu ir toliau glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas geresnis informavimas ir koordinavimas. |
| --- | --- |

a)

Kadangi ypač svarbu tinkamai informuoti apie valstybių narių nacionalinių sąskaitų peržiūros politiką ir ją glaudžiai koordinuoti, šį klausimą Komisija įvairiomis progomis aptarė su valstybėmis narėmis (37). Komisija ėmėsi kelių veiksmų šiuo klausimu ir toliau glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas geresnis informavimas ir koordinavimas.

| b) | įgyvendinti suderintą nacionalinių sąskaitų duomenų peržiūrėjimo politiką, užtikrinant reguliarią lyginamąją analizę (žr. 4.25 dalį); |
| --- | --- |

b)

įgyvendinti suderintą nacionalinių sąskaitų duomenų peržiūrėjimo politiką, užtikrinant reguliarią lyginamąją analizę (žr. 4.25 dalį);

| b) | 2007 m. balandžio 26 d. Komisija su BNPj komitetu vėl aptarė nacionalinių sąskaitų peržiūros klausimą. Daugelis valstybių narių remia geresnio esminių peržiūrų koordinavimo ir informavimo, įskaitant reguliarią bendrą lyginamąją analizę, pvz., kas penkerius metus, principą. Daug valstybių narių pranešė, kad yra didelių praktinių sunkumų dėl valstybėse narėse naudojamų skirtingų statistinių sistemų, duomenų šaltinių ir tyrimų bei skirtingo jų periodiškumo. Komisija tęs diskusijas šiais klausimais su valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

b)

2007 m. balandžio 26 d. Komisija su BNPj komitetu vėl aptarė nacionalinių sąskaitų peržiūros klausimą. Daugelis valstybių narių remia geresnio esminių peržiūrų koordinavimo ir informavimo, įskaitant reguliarią bendrą lyginamąją analizę, pvz., kas penkerius metus, principą. Daug valstybių narių pranešė, kad yra didelių praktinių sunkumų dėl valstybėse narėse naudojamų skirtingų statistinių sistemų, duomenų šaltinių ir tyrimų bei skirtingo jų periodiškumo. Komisija tęs diskusijas šiais klausimais su valstybėmis narėmis.

| c) | užtikrinti, kad Graikijos inventoriaus patikros išvados būtų padarytos pakankamai anksti, kad leistų įtraukti ištaisytus duomenis į 2007 finansinių metų ataskaitas (žr. 4.26 dalį). |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad Graikijos inventoriaus patikros išvados būtų padarytos pakankamai anksti, kad leistų įtraukti ištaisytus duomenis į 2007 finansinių metų ataskaitas (žr. 4.26 dalį).

| c) | Komisija baigė 2007 m. vasario mėn. Eurostatui išsiųsto atnaujinto Graikijos BNPj inventoriaus dokumentų nagrinėjimą ir 2007 m. birželio 20–26 d. atliko BNPj patikrą Graikijoje. Remdamasis šios patikros rezultatais, Eurostatas tęs diskusijas su Graikijos statistikos institucijomis. Komisija tikisi prieiti išvadą dėl Graikijos BNPj duomenų tinkamumo iki 2007 m. rugsėjo 22 d., kada turi būti pateiktas oficialus BNPj pranešimas, kuris naudojamas 2007 m. biudžeto procedūrose. |
| --- | --- |

c)

Komisija baigė 2007 m. vasario mėn. Eurostatui išsiųsto atnaujinto Graikijos BNPj inventoriaus dokumentų nagrinėjimą ir 2007 m. birželio 20–26 d. atliko BNPj patikrą Graikijoje. Remdamasis šios patikros rezultatais, Eurostatas tęs diskusijas su Graikijos statistikos institucijomis. Komisija tikisi prieiti išvadą dėl Graikijos BNPj duomenų tinkamumo iki 2007 m. rugsėjo 22 d., kada turi būti pateiktas oficialus BNPj pranešimas, kuris naudojamas 2007 m. biudžeto procedūrose.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNES PASTABAS

| 4.33. | Atsižvelgimo į Audito Rūmų pastarųjų metų metinėse ataskaitose pareikštas pastabas rezultatai pateikti
  4.1 priede
  . |
| --- | --- |

4.33.

Atsižvelgimo į Audito Rūmų pastarųjų metų metinėse ataskaitose pareikštas pastabas rezultatai pateikti
  4.1 priede
  .

SPECIALIOSIOS ATASKAITOS, PASKELBTOS PO PASKUTINĖS METINĖS ATASKAITOS

| 4.34. | Specialioji ataskaita Nr. 11/2006 apie Bendrijos tranzito sistemą (OL C 44, 2007 2 27, p. 1). |
| --- | --- |

4.34.

Specialioji ataskaita Nr. 11/2006 apie Bendrijos tranzito sistemą (OL C 44, 2007 2 27, p. 1).

(1)  Apima praėjusių finansinių metų perteklių ir įvairias pajamas.

---

Šaltinis: 2006 metų Europos Bendrijų metinės finansinės ataskaitos.

(2)  Europos Sąjungos tradicinius nuosavus išteklius surenka valstybės narės, kurios surinkimo sąnaudoms padengti pasilieka 25 % nuo bendros jų sumos.

(3)  PVM ir BNPj nuosavi ištekliai – tai lėšos, gaunamos taikant vienodus mokesčio tarifus visų valstybių narių suderintoms PVM apmokestinimo bazėms arba valstybių narių bendrosioms nacionalinėms pajamoms, apskaičiuotoms pagal Bendrijos nustatytas taisykles.

(4)  Belgija, Prancūzija, Italija, Vengrija, Slovakija, Jungtinė Karalystė; be to, buvo išnagrinėta Suomijos tradicinių nuosavų išteklių apskaitos sistema.

(5)  Nuosavų išteklių patariamasis komitetas, minimas Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (OL L 130, 2000 5 31, p. 1), iš dalies pakeisto Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004 (OL L 352, 2004 11 27, p. 1), 20 straipsnyje. Komitetas, kurį sudaro valstybių narių ir Komisijos atstovai, užtikrina ryšį tarp Komisijos ir valstybių narių nuosavų išteklių klausimais. Jis nagrinėja klausimus, susijusius su nuosavų išteklių sistemos įdiegimu ir nuosavų išteklių įvertinimu.

(6)  Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (OL L 302, 1992 10 19, p. 1) 247–249 straipsniai.

(7)  Žr. 4 išnašą.

(8)  BNPj komitetas minimas Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (OL L 181, 2003 7 19, p. 1) 4 straipsnyje. Komitetą sudaro Komisijos ir valstybių narių atstovai. Kiekvienais metais komitetas išnagrinėja valstybių narių perduotus BNPj duomenis ir paskelbia nuomonę dėl šių duomenų tinkamumo nuosavų išteklių tikslams patikimumo palyginamumo ir išsamumo požiūriais. Komisija konsultuojasi su komitetu teikdama pasiūlymus, kaip patobulinti BNPj apskaičiavimo metodiką. Komitetas taip pat nagrinėja klausimus, susijusius su BNPj apskaičiavimo būdais, BNPj duomenų peržiūromis ir BNPj išsamumo problema.

(9)  1984 m. birželio 25–26 d. Fontenblo Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad „bet kuri valstybė narė, kuriai priskirta pernelyg sunki, lyginant su jos santykine gerove, biudžeto našta, turi teisę atitinkamu laiku pasinaudoti korekcija“. Ji taip pat nurodė, kad „išlaidų politika galiausiai yra pagrindinė priemonė biudžeto disbalanso klausimams išspręsti“.

(10)  Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis įkurta Sąjunga, pritaikomosios pataisos (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).

(11)  2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantis Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijos nuosavų išteklių sistemos.

(12)  Belgija, Prancūzija, Italija, Vengrija, Slovakija, Suomija ir Jungtinė Karalystė.

(13)  Belgija ir Jungtinė Karalystė.

(14)  Žr. 4.1 priedą – Atsižvelgimas į ankstesnes Audito Rūmų pastabas.

(15)  2006 m. spalio 5 d. sprendimas byloje C-377/03.

(16)  Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004 6 straipsnio 4 dalies b punktas.

(17)  Belgija, Slovakija, Suomija ir Jungtinė Karalystė.

(18)  Remiantis dabartinio Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas dėl nuosavų išteklių 2 straipsnio 1 dalies a punktu, (OL L 253, 2000 10 7, p. 42).

(19)  Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2220/85 31 straipsnį su pakeitimais (OL L 205, 1985 8 3, p. 5), valstybės narės praneša Komisijai per praėjusių metų laikotarpį nusavintų užstatų bendrą skaičių ir sumą.

(20)  Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004, 18 straipsnis.

(21)  Belgija, Prancūzija, Italija, Vengrija, Slovakija, Jungtinė Karalystė.

(22)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1) 2 straipsnio 1 dalis ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004 17 ir 18 straipsniai.

(23)  Jungtinė Karalystė.

(24)  Kitose valstybėse narėse Audito Rūmų auditas nustatė mažiausiai 0,3 % fizinių patikrų lygį.

(25)  Prancūzija.

(26)  Nustatytos Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 76 straipsnyje; dėl to, kad formalumai ir procedūros yra supaprastinti, tokios procedūros yra didelės rizikos.

(27)  2005 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 648/2005, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 117, 2005 5 4, p. 13), ypač jo įgyvendinimo nuostatos.

(28)  Išlygos, pateiktos dėl BNPj išteklių, yra susijusios su valstybių narių nacionalinių sąskaitų agregatams skaičiuoti naudojamais šaltiniais ir metodais; jos leidžia pakoreguoti BNPj agreguotus duomenis praėjus Bendrijos teisės aktais nustatytam ketverių metų terminui. Bendra išlyga apima valstybės narės duomenų visumą, o speciali išlyga – atskirus šaltinius ir metodus.

(29)  Iki šiol nebuvo pateikta jokių išlygų ES-10 valstybių narių atžvilgiu, kadangi šių valstybių 2004 metų BNPj duomenis galima bus peržiūrėti iki 2008 metų rugsėjo mėn.

(30)  Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 2 straipsnio 2 ir 3 dalys.

(31)  Žr. 7 išnašą.

(32)  Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 5 straipsnis.

(33)  BNP buvo naudojamas iki 2001 m. BNPj naudojamos nuo 2002 m.

(34)  Tai valstybių narių Komisijai teikiamas dokumentas, kuriame aprašytos procedūros ir pagrindiniai statistiniai duomenys, naudojami BNPj ir jų sudėtinių dalių skaičiavimui pagal ESS 95.

(35)  Pagal Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies c punktą PVM apmokestinimo bazė, į kurią reikia atsižvelgti skaičiuojant valstybių narių PVM įmokas, turi sudaryti ne daugiau kaip 50 % kiekvienos valstybės narės BNP/BNPj.

(36)  Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Liuksemburgas ir Jungtinė Karalystė.

(37)  Pavyzdžiui, Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetas pasiūlė gaires, kaip geriau informuoti apie esmines nacionalinių sąskaitų peržiūras. Šiose gairėse siūloma iš anksto pranešti apie peržiūras, jei įmanoma, nurodant jų galimą poveikį ir pateikiant tinkamus priežastis peržiūrai atlikti pagrindžiančius dokumentus, taip pat nurodant poveikį pagrindiniams agregatams bei tolesnių peržiūrų tvarkaraštį. Siūlomose gairėse taip pat numatomi informavimo apie esmines peržiūras dėl sąvokų, apibrėžčių ar klasifikacijos Europos Sąjungoje pakeitimų ir koordinavimo mechanizmai. Šias gaires 2007 m. gegužės 24 d. toliau aptarė Statistikos programų komitetas.

4.1 PRIEDAS.

Atsižvelgimas į ankstesnes Audito Rūmų pastabas

| Audito Rūmų pastabos | Padėtis 2006 metais | Būtini papildomi veiksmai | Komisijos atsakymai |
| --- | --- | --- | --- |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai: Žemės ūkio tarifinės kvotos |
| 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 3.16 dalyje nurodyta, kad kai kurios kvotos leidžia dideliam importuotojų skaičiui, kurių visi susiję su pagrindiniu operatoriumi, pateikti savo atskiras paraiškas licencijai gauti siekiant užsitikrinti maksimalias kvotas. | Audito Rūmų audito metu buvo atskleista, kad 2006 metais keliems su vienu pagrindiniu operatoriumi susijusiems importuotojams pavyko pateikti savo atskiras paraiškas licencijai gauti.
  Tokie veiksmai iškraipo konkurenciją ir nepaprastai padidina valdymo tarnybų darbo krūvį tiek Komisijoje tiek valstybėje narėje. | Siekdama pagerinti procedūrinę tvarką Komisija ėmėsi veiksmų ir priėmė Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, (įsigalioja nuo 2007 m. sausio 1 d.), tačiau tai problemos galutinai neišsprendė. Audito Rūmai mano, kad Komisija turėtų įgyvendinti papildomas priemones, kurios neleistų su vienu operatoriumi susijusiems keliems importuotojams teikti daugiau kaip vieną paraišką tuo pačiu laikotarpiu. | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1301/2006, nustatančiu žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles, buvo sustiprintos ir suderintos licencijų taikymo nuostatos, be kita ko siekiant, kad paraiškų negalėtų pateikti operatoriai, nevykdantys išorės prekybos atitinkamame sektoriuje. Remiantis reglamento 5 straipsniu, operatorius turi pateikti tokios prekybos su trečiosiomis šalimis atitinkamame sektoriuje įrodymą. Šios nuostatos taip pat taikomos pavaldžiosioms įmonėms, jei jos atitinka pirmiau minėtus reikalavimus.


  Tuo pačiu Komisijos tarnybos tęsė veiksmus, siekdamos racionalizuoti ir suderinti reglamentuose nustatytas nuostatas dėl importo tarifinių kvotų atidarymo skirtingose rinkos organizavimo sistemose. Jų poveikis bus įvertintas ateinančiais mėnesiais. Prireikus, bus apsvarstytos tolesnės priemonės šiuo klausimu. |
| Komisija ir Vokietija nesutaria dėl galimų mokesčių |
| 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 3.23 dalyje Audito Rūmai pažymėjo, kad 2003 m. Vokietija iš savo B sąskaitos išbraukė kelis įrašus, sudarančius 40,1 milijono eurų, ir nepateikė aiškaus šio sumažinimo pateisinimo.
  2005 metais Audito Rūmai pažymėjo, kad Komisija ir Vokietija nesutaria dėl 22,7 milijono eurų galimų mokesčių. | Ir 2006 metais nebuvo sutarta dėl 22,7 milijono eurų likučio. | Vokietija turėtų pateikti reikalingus įrodymus, kad Komisija galėtų užbaigti šią bylą. | Vokietija Komisijai pateikė daugiau paaiškinimų ir parodymų, kuriais tinkamai išsprendžiami beveik visi atlikti taisymai. Likusieji taisymai toliau tikrinami. |
| PVM nuosavi ištekliai: nepanaikintų išlygų finansinis poveikis |
| 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 4.14 dalyje Audito Rūmai pažymėjo, kad nepanaikintų išlygų finansinis poveikis nėra tiksliai įvertintas ir rekomendavo, kad Komisija turėtų stengtis, kiek tai įmanoma, įvertinti šių išlygų poveikį. | Kadangi tik retais atvejais išlygų finansinį poveikį galima įvertinti nesunkiai, 2006 metų audito metu Audito Rūmai rekomendavo, kad į finansinę atskaitomybę būtų įtrauktas išlygų mechanizmą paaiškinantis raštas, tam, kad skaitytojas žinotų, su kokiu neapibrėžtumu yra sietina PVM išteklių suma. Šią rekomendaciją Komisija priėmė ir į 2006 metų metines finansines ataskaitas įtraukė atitinkamą raštą. | Nėra. | Siekdama sumažinti išlygų, kurių finansinis poveikis nežymus, Komisija primins valstybėms narėms, kad jos gali prašyti leidimo arba neatsižvelgti į tam tikras operacijas, arba taikyti apytikslius skaičiavimus, kai dėl tikslaus skaičiavimo greičiausiai atsirastų nepagrįstai didelė administracinė našta, palyginti su poveikiu PVM apmokestinimo bazei. |
| BNPj nuosavi ištekliai: kokybės ataskaitos |
| 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 4.17 dalyje Audito Rūmai pažymėjo, kad valstybės narės 2005 metų kokybės ataskaitose dar neinformavo apie savo BNPj ir jų sudėtinių dalių tyrimų rezultatus. | 2006 metais pateiktų kokybės ataskaitų analizė parodė, kad po 2006 m. liepos 3 d. BNPj posėdyje įvykusio aptarimo, valstybės narės, su dviem išimtimis, atsižvelgė į šį klausimą. | Komisija turėtų užtikrinti, kad visos be išimties valstybės narės pateiktų prašomą informaciją. | Komisija toliau dės pastangas siekdama užtikrinti, kad visos valstybės narės atitiktų šios nuostatos reikalavimus dėl BNPj kokybės ataskaitų. |
| BNPj nuosavi ištekliai: tiesioginis tikrinimas |
| 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 3.35 dalyje, taip pat 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 4.16 dalyje Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, kad Komisija vis dar nepakankamai tikrina BNPj duomenis (1). | BNPj komitetas aptarė šį klausimą 2006 m. liepos mėn. ir Komisija padarė išvadą, kad ji turėtų nustatyti sritis, kuriose reikėtų atidžiau tiesiogiai tikrinti atitinkamas nacionalines sąskaitas, kurių pagrindu parengiami BNPj klausimynuose (2) teikiami skaičiai. Tačiau 2006 metais toks metodas nebuvo įdiegtas ir Komisija savo atsakyme į 4.16 dalį nurodė, kad ji vėl atnaujins savo patikras valstybėse narėse tik po to, kai 2008 metais bus parengti ir išanalizuoti naujieji inventoriai. | 2007 metais Komisija turėtų atlikti atidesnes tiesiogines patikras BNPj inventorių ir klausimynų srityje. | Atlikus visas patikras pagal 2001 m. inventorius, valstybių narių buvo paprašyta iki 2006 m. pabaigos pateikti naujus inventorius, kuriuose būtų atsižvelgta į paskutines esmines nacionalinių sąskaitų peržiūras. Daugelis inventorių pateikti 2006 m. gruodžio mėn., kai kurie bus gauti 2007 m. Dėl to 2006 m. negalėjo būti vykdomos šių inventorių patikros.


  Išanalizavusi naujus inventorius, 2007 m. Komisija vėl pradės patikras valstybėse narėse ir, remdamasi Audito Rūmų pastabomis, vykdys tiesioginį tikrinimą nustatytose srityse, atsižvelgdama į ribotus tiek Komisijos, tiek valstybių narių išteklius. Kaip ir anksčiau, Komisija informuos Audito Rūmus apie savo veiksmus šioje srityje. |
| BNPj nuosavi ištekliai: nepanaikintų išlygų finansinis poveikis |
| Specialiosios ataskaitos Nr. 17/2000 91 dalyje Audito Rūmai nurodė, kad Komisija besąlygiškai privalo kiekybiškai įvertinti išlygų, paskelbtų BNPj atžvilgiu, poveikį. | Kadangi tik retais atvejais išlygų finansinį poveikį galima įvertinti nesunkiai, 2006 metų audito metu Audito Rūmai rekomendavo, kad į finansinę atskaitomybę būtų įtrauktas išlygų mechanizmą paaiškinantis raštas, tam, kad skaitytojas žinotų, su kokiu neapibrėžtumu yra sietina PVM išteklių suma. Šią rekomendaciją Komisija priėmė ir į 2006 metų metines finansines ataskaitas įtraukė atitinkamą raštą. | Nėra. | |

Audito Rūmų pastabos

Padėtis 2006 metais

Būtini papildomi veiksmai

Komisijos atsakymai

Tradiciniai nuosavi ištekliai: Žemės ūkio tarifinės kvotos

2003 finansinių metų metinės ataskaitos 3.16 dalyje nurodyta, kad kai kurios kvotos leidžia dideliam importuotojų skaičiui, kurių visi susiję su pagrindiniu operatoriumi, pateikti savo atskiras paraiškas licencijai gauti siekiant užsitikrinti maksimalias kvotas.

Audito Rūmų audito metu buvo atskleista, kad 2006 metais keliems su vienu pagrindiniu operatoriumi susijusiems importuotojams pavyko pateikti savo atskiras paraiškas licencijai gauti.

Tokie veiksmai iškraipo konkurenciją ir nepaprastai padidina valdymo tarnybų darbo krūvį tiek Komisijoje tiek valstybėje narėje.

Siekdama pagerinti procedūrinę tvarką Komisija ėmėsi veiksmų ir priėmė Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, (įsigalioja nuo 2007 m. sausio 1 d.), tačiau tai problemos galutinai neišsprendė. Audito Rūmai mano, kad Komisija turėtų įgyvendinti papildomas priemones, kurios neleistų su vienu operatoriumi susijusiems keliems importuotojams teikti daugiau kaip vieną paraišką tuo pačiu laikotarpiu.

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1301/2006, nustatančiu žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles, buvo sustiprintos ir suderintos licencijų taikymo nuostatos, be kita ko siekiant, kad paraiškų negalėtų pateikti operatoriai, nevykdantys išorės prekybos atitinkamame sektoriuje. Remiantis reglamento 5 straipsniu, operatorius turi pateikti tokios prekybos su trečiosiomis šalimis atitinkamame sektoriuje įrodymą. Šios nuostatos taip pat taikomos pavaldžiosioms įmonėms, jei jos atitinka pirmiau minėtus reikalavimus.

Tuo pačiu Komisijos tarnybos tęsė veiksmus, siekdamos racionalizuoti ir suderinti reglamentuose nustatytas nuostatas dėl importo tarifinių kvotų atidarymo skirtingose rinkos organizavimo sistemose. Jų poveikis bus įvertintas ateinančiais mėnesiais. Prireikus, bus apsvarstytos tolesnės priemonės šiuo klausimu.

Komisija ir Vokietija nesutaria dėl galimų mokesčių

2004 finansinių metų metinės ataskaitos 3.23 dalyje Audito Rūmai pažymėjo, kad 2003 m. Vokietija iš savo B sąskaitos išbraukė kelis įrašus, sudarančius 40,1 milijono eurų, ir nepateikė aiškaus šio sumažinimo pateisinimo.

2005 metais Audito Rūmai pažymėjo, kad Komisija ir Vokietija nesutaria dėl 22,7 milijono eurų galimų mokesčių.

Ir 2006 metais nebuvo sutarta dėl 22,7 milijono eurų likučio.

Vokietija turėtų pateikti reikalingus įrodymus, kad Komisija galėtų užbaigti šią bylą.

Vokietija Komisijai pateikė daugiau paaiškinimų ir parodymų, kuriais tinkamai išsprendžiami beveik visi atlikti taisymai. Likusieji taisymai toliau tikrinami.

PVM nuosavi ištekliai: nepanaikintų išlygų finansinis poveikis

2005 finansinių metų metinės ataskaitos 4.14 dalyje Audito Rūmai pažymėjo, kad nepanaikintų išlygų finansinis poveikis nėra tiksliai įvertintas ir rekomendavo, kad Komisija turėtų stengtis, kiek tai įmanoma, įvertinti šių išlygų poveikį.

Kadangi tik retais atvejais išlygų finansinį poveikį galima įvertinti nesunkiai, 2006 metų audito metu Audito Rūmai rekomendavo, kad į finansinę atskaitomybę būtų įtrauktas išlygų mechanizmą paaiškinantis raštas, tam, kad skaitytojas žinotų, su kokiu neapibrėžtumu yra sietina PVM išteklių suma. Šią rekomendaciją Komisija priėmė ir į 2006 metų metines finansines ataskaitas įtraukė atitinkamą raštą.

Nėra.

Siekdama sumažinti išlygų, kurių finansinis poveikis nežymus, Komisija primins valstybėms narėms, kad jos gali prašyti leidimo arba neatsižvelgti į tam tikras operacijas, arba taikyti apytikslius skaičiavimus, kai dėl tikslaus skaičiavimo greičiausiai atsirastų nepagrįstai didelė administracinė našta, palyginti su poveikiu PVM apmokestinimo bazei.

BNPj nuosavi ištekliai: kokybės ataskaitos

2005 finansinių metų metinės ataskaitos 4.17 dalyje Audito Rūmai pažymėjo, kad valstybės narės 2005 metų kokybės ataskaitose dar neinformavo apie savo BNPj ir jų sudėtinių dalių tyrimų rezultatus.

2006 metais pateiktų kokybės ataskaitų analizė parodė, kad po 2006 m. liepos 3 d. BNPj posėdyje įvykusio aptarimo, valstybės narės, su dviem išimtimis, atsižvelgė į šį klausimą.

Komisija turėtų užtikrinti, kad visos be išimties valstybės narės pateiktų prašomą informaciją.

Komisija toliau dės pastangas siekdama užtikrinti, kad visos valstybės narės atitiktų šios nuostatos reikalavimus dėl BNPj kokybės ataskaitų.

BNPj nuosavi ištekliai: tiesioginis tikrinimas

2004 finansinių metų metinės ataskaitos 3.35 dalyje, taip pat 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 4.16 dalyje Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, kad Komisija vis dar nepakankamai tikrina BNPj duomenis (1).

BNPj komitetas aptarė šį klausimą 2006 m. liepos mėn. ir Komisija padarė išvadą, kad ji turėtų nustatyti sritis, kuriose reikėtų atidžiau tiesiogiai tikrinti atitinkamas nacionalines sąskaitas, kurių pagrindu parengiami BNPj klausimynuose (2) teikiami skaičiai. Tačiau 2006 metais toks metodas nebuvo įdiegtas ir Komisija savo atsakyme į 4.16 dalį nurodė, kad ji vėl atnaujins savo patikras valstybėse narėse tik po to, kai 2008 metais bus parengti ir išanalizuoti naujieji inventoriai.

2007 metais Komisija turėtų atlikti atidesnes tiesiogines patikras BNPj inventorių ir klausimynų srityje.

Atlikus visas patikras pagal 2001 m. inventorius, valstybių narių buvo paprašyta iki 2006 m. pabaigos pateikti naujus inventorius, kuriuose būtų atsižvelgta į paskutines esmines nacionalinių sąskaitų peržiūras. Daugelis inventorių pateikti 2006 m. gruodžio mėn., kai kurie bus gauti 2007 m. Dėl to 2006 m. negalėjo būti vykdomos šių inventorių patikros.

Išanalizavusi naujus inventorius, 2007 m. Komisija vėl pradės patikras valstybėse narėse ir, remdamasi Audito Rūmų pastabomis, vykdys tiesioginį tikrinimą nustatytose srityse, atsižvelgdama į ribotus tiek Komisijos, tiek valstybių narių išteklius. Kaip ir anksčiau, Komisija informuos Audito Rūmus apie savo veiksmus šioje srityje.

BNPj nuosavi ištekliai: nepanaikintų išlygų finansinis poveikis

Specialiosios ataskaitos Nr. 17/2000 91 dalyje Audito Rūmai nurodė, kad Komisija besąlygiškai privalo kiekybiškai įvertinti išlygų, paskelbtų BNPj atžvilgiu, poveikį.

Kadangi tik retais atvejais išlygų finansinį poveikį galima įvertinti nesunkiai, 2006 metų audito metu Audito Rūmai rekomendavo, kad į finansinę atskaitomybę būtų įtrauktas išlygų mechanizmą paaiškinantis raštas, tam, kad skaitytojas žinotų, su kokiu neapibrėžtumu yra sietina PVM išteklių suma. Šią rekomendaciją Komisija priėmė ir į 2006 metų metines finansines ataskaitas įtraukė atitinkamą raštą.

Nėra.

---

(1)  Pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 5 straipsnį, Komisija patikrina valstybių narių šaltinius ir metodus, kuriuos jos taiko apskaičiuodamos BNPj, ypač jų palyginamumo, patikimumo ir išsamumo požiūriais.

(2)  Kiekviena valstybė narė parengia BNPj klausimyną, kuriame pateikia BNPj agregatą ir jo sudėtines dalis sudarančius skaičius.

5 SKYRIUS

Bendra žemės ūkio politika

TURINYS

| 5.1–5.5 | Įvadas |
| --- | --- |

5.1–5.5

| 5.6–5.78 | Specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste |
| --- | --- |

5.6–5.78

| 5.6–5.41 | Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) |
| --- | --- |

5.6–5.41

| 5.11–5.14 | Padėtis Graikijoje |
| --- | --- |

5.11–5.14

| 5.15–5.38 | Bendrosios išmokos schema (BIS) |
| --- | --- |

5.15–5.38

| 5.39–5.41 | Bendroji išmokų už plotą schema (BIPS) |
| --- | --- |

5.39–5.41

| 5.42–5.47 | Kaimo plėtra |
| --- | --- |

5.42–5.47

| 5.42–5.45 | Garantijų išlaidos |
| --- | --- |

5.42–5.45

| 5.46–5.47 | Laikinasis kaimo plėtros instrumentas (LKPI) |
| --- | --- |

5.46–5.47

| 5.48–5.53 | Ex post mokėjimų prekybininkams ir perdirbėjams analitinė patikra |
| --- | --- |

5.48–5.53

| 5.54–5.55 | Eksporto grąžinamosios sumos |
| --- | --- |

5.54–5.55

| 5.56–5.64 | Komisijos sąskaitų patvirtinimas |
| --- | --- |

5.56–5.64

| 5.65–5.78 | Išvados ir rekomendacijos |
| --- | --- |

5.65–5.78

| 5.79–5.84 | Atsižvelgimas į ankstesnes pastabas |
| --- | --- |

5.79–5.84

| 5.79–5.81 | Neteisėtų mokėjimų išieškojimas |
| --- | --- |

5.79–5.81

| 5.82–5.84 | Alyvuogių aliejus |
| --- | --- |

5.82–5.84

| 5.85 | Specialiosios ataskaitos |
| --- | --- |

5.85

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | KOMISIJOS ATSAKYMAI |
| --- | --- |
| ĮVADAS |
| 5.1. | Šiame skyriuje kalbama apie Audito Rūmų atliktą Garantijų fondo žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidų, kurios 2006 m. sudarė 49 799 milijonus eurų (2005 m. – 48 466 milijonus eurų (1)), auditą (
  5.1 diagramoje
  pateikta išsamesnė informacija). Pagal Sutartį visa atsakomybė už ES biudžeto įgyvendinimą tenka Europos Komisijai. Beveik visos žemės ūkio išlaidos yra vykdomos taikant pasidalijamąjį valdymą. Tai reiškia, kad mokėjimus galutiniams naudos gavėjams (ūkininkams, privačioms įmonėms, prekybininkams, asociacijoms arba viešiesiems subjektams) atlieka valstybių narių patvirtintos mokėjimo agentūros. Komisija tiesiogiai valdo mažiau nei 1 % išlaidų. |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS

5.1.

Šiame skyriuje kalbama apie Audito Rūmų atliktą Garantijų fondo žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidų, kurios 2006 m. sudarė 49 799 milijonus eurų (2005 m. – 48 466 milijonus eurų (1)), auditą (
  5.1 diagramoje
  pateikta išsamesnė informacija). Pagal Sutartį visa atsakomybė už ES biudžeto įgyvendinimą tenka Europos Komisijai. Beveik visos žemės ūkio išlaidos yra vykdomos taikant pasidalijamąjį valdymą. Tai reiškia, kad mokėjimus galutiniams naudos gavėjams (ūkininkams, privačioms įmonėms, prekybininkams, asociacijoms arba viešiesiems subjektams) atlieka valstybių narių patvirtintos mokėjimo agentūros. Komisija tiesiogiai valdo mažiau nei 1 % išlaidų.

Image

| 5.2. | Valstybių narių deklaruojamos išlaidos tikrinamos pasitelkiant kelias kontrolės sistemas: |
| --- | --- |

5.2.

Valstybių narių deklaruojamos išlaidos tikrinamos pasitelkiant kelias kontrolės sistemas:

| a) | Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) (3), naudojama ūkininkų pateiktų paraiškų teisingumui tikrinti; |
| --- | --- |

a)

Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) (3), naudojama ūkininkų pateiktų paraiškų teisingumui tikrinti;

| b) | atskirų sektorių specifinės kontrolės sistemos, pvz., alyvuogių aliejaus ir kaimo plėtros; |
| --- | --- |

b)

atskirų sektorių specifinės kontrolės sistemos, pvz., alyvuogių aliejaus ir kaimo plėtros;

| c) | žemės ūkio produktų subsidijuojamo eksporto fizinės patikros (4); |
| --- | --- |

c)

žemės ūkio produktų subsidijuojamo eksporto fizinės patikros (4);

| d) | analitinė komercinių dokumentų patikra po mokėjimų žemės ūkio produktų perdirbėjų ir prekybininkų patalpose (5); |
| --- | --- |

d)

analitinė komercinių dokumentų patikra po mokėjimų žemės ūkio produktų perdirbėjų ir prekybininkų patalpose (5);

| e) | visoms deklaruotoms išlaidoms taikoma sąskaitų patvirtinimo procedūra, kuria tikrinamas metinių finansinių ataskaitų išsamumas ir tikslumas (finansinis sprendimas) bei daugiamečiu pagrindu – išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas (atitikties sprendimai). |
| --- | --- |

e)

visoms deklaruotoms išlaidoms taikoma sąskaitų patvirtinimo procedūra, kuria tikrinamas metinių finansinių ataskaitų išsamumas ir tikslumas (finansinis sprendimas) bei daugiamečiu pagrindu – išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas (atitikties sprendimai).

5.3.

| 5.3. | Audito Rūmai, siekdami gauti patikinimą, kad Bendrijos finansinėse ataskaitose atspindėtos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, atliko šių priežiūros ir kontrolės sistemų auditus bei testavo atsitiktinę mokėjimų imtį, pasirinktą iš 30 mokėjimo agentūrų išlaidų (šių agentūrų išlaidos sudarė 68 % BŽŪP išlaidų) (žr.
  5.1 lentelę
  ). |
| --- | --- |

Audito Rūmai, siekdami gauti patikinimą, kad Bendrijos finansinėse ataskaitose atspindėtos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, atliko šių priežiūros ir kontrolės sistemų auditus bei testavo atsitiktinę mokėjimų imtį, pasirinktą iš 30 mokėjimo agentūrų išlaidų (šių agentūrų išlaidos sudarė 68 % BŽŪP išlaidų) (žr.
  5.1 lentelę
  ).

5.1 lentelė – Mokėjimo agentūros pagal 2006 m. deklaruotas išlaidas

| Nr. | Valstybė narė | Mokėjimo agentūra | Deklaruotos sumos milijonais eurų (6) | Procentinė dalis nuo visos sumos | Riboti sertifikatai (7) | Išbrauktos sąskaitos (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prancūzija | ONIC | 4 263,0 | 8,5 | × | |
| 2 | Italija | AGEA | 3 307,3 | 6,6 | × | × |
| 3 | Graikija | OPEKEPE | 3 083,2 | 6,2 | | |
| 4 | Jungtinė Karalystė | RPA | 2 925,2 | 5,8 | | |
| 5 | Lenkija | ARiMR | 1 964,8 | 3,9 | × | |
| 6 | Ispanija | Andalucía | 1 806,0 | 3,6 | | |
| 7 | Airija | DAF | 1 723,3 | 3,4 | | |
| 8 | Prancūzija | OFIVAL | 1 646,2 | 3,3 | | |
| 9 | Vokietija | Bayern, Landwirtschaft | 1 260,4 | 2,5 | | |
| 10 | Danija | DFFE | 1 163,3 | 2,3 | | |
| 11 | Prancūzija | CNASEA | 1 025,3 | 2,0 | | |
| 12 | Ispanija | Castilla – La Mancha | 912,9 | 1,8 | | |
| 13 | Vokietija | Niedersachsen | 905,8 | 1,8 | | |
| 14 | Vengrija | MVH | 890,2 | 1,8 | | |
| 15 | Portugalija | INGA | 879,8 | 1,8 | × | |
| 16 | Suomija | MMM | 824,4 | 1,6 | | |
| 17 | Jungtinė Karalystė | SERAD | 679,5 | 1,4 | | |
| 18 | Ispanija | Aragón | 560,2 | 1,1 | | |
| 19 | Vokietija | Nordrhein-Westfalen LWK | 527,7 | 1,1 | | |
| 20 | Italija | AVEPA | 498,4 | 1,0 | × | |
| 21 | Italija | AGREA | 426,8 | 0,9 | × | |
| 22 | Ispanija | Cataluña | 396,8 | 0,8 | | |
| 23 | Belgija | BIRB | 393,5 | 0,8 | | |
| 24 | Vokietija | Schleswig-Holstein | 371,3 | 0,7 | | |
| 25 | Vokietija | Hamburg-Jonas | 313,5 | 0,6 | | |
| 26 | Lietuva | NMA | 308,0 | 0,6 | × | × (9) |
| 27 | Vokietija | Thüringen | 293,8 | 0,6 | × | |
| 28 | Belgija | Région Wallonne | 272,7 | 0,5 | × | |
| 29 | Vokietija | Rheinland-Pfalz | 215,1 | 0,4 | | |
| 30 | Ispanija | Galicia | 175,4 | 0,4 | | |
| Į 2006 m. DAS įtrauktos MA | Tarpinė suma | 34 013,8 | 68,0 | | |
| 31 | Austrija | AMA | 1 234,6 | 2,5 | | |
| 32 | Prancūzija | ONIEP | 1 077,2 | 2,2 | | |
| 33 | Ispanija | Castilla – Léon | 966,4 | 1,9 | | |
| 34 | Prancūzija | ONIOL | 930,7 | 1,9 | × | |
| 35 | Švedija | SJV | 918,3 | 1,8 | | |
| 36 | Ispanija | Extremadura | 686,9 | 1,4 | | |
| 37 | Italija | Region Lombardie | 543,4 | 1,1 | × | |
| 38 | Vokietija | Baden-Württemberg | 514,5 | 1,0 | | × |
| 39 | Čekijos Respublika | SAIF | 497,5 | 1,0 | | |
| 40 | Vokietija | Mecklenburg-Vorpommern | 447,8 | 0,9 | × | |
| 41 | Nyderlandai | PZ | 447,4 | 0,9 | | |
| 42 | Prancūzija | VINIFHLOR | 446,6 | 0,9 | × | |
| 43 | Vokietija | Brandenburg | 443,7 | 0,9 | | |
| 44 | Vokietija | Sachsen-Anhalt | 411,2 | 0,8 | | |
| 45 | Italija | FINPIEMONTE | 381,5 | 0,8 | × | |
| 46 | Nyderlandai | Dienst Regelingen | 365,3 | 0,7 | | |
| 47 | Vokietija | Sachsen | 355,3 | 0,7 | × | |
| 48 | Jungtinė Karalystė | DARD | 350,3 | 0,7 | | |
| 49 | Ispanija | FEGA | 333,8 | 0,7 | | |
| 50 | Jungtinė Karalystė | NAW | 333,5 | 0,7 | | |
| 51 | Belgija | ALV | 277,2 | 0,6 | | |
| 52 | Slovakija | APA | 266,1 | 0,5 | × | × |
| 53 | Vokietija | Hessen | 249,7 | 0,5 | | |
| 54 | Nyderlandai | HPA | 233,5 | 0,5 | | |
| 55 | Italija | ARTEA | 232,8 | 0,5 | × | |
| 56 | Prancūzija | AUP | 208,1 | 0,4 | × | |
| 57 | Vokietija | BLE | 178,0 | 0,4 | | |
| 58 | Lenkija | ARR | 175,3 | 0,4 | | |
| 59 | Ispanija | Valencia | 174,6 | 0,3 | | |
| 60 | Slovėnija | AAMRD | 159,1 | 0,3 | | |
| 61 | Prancūzija | FIRS | 153,9 | 0,3 | | |
| 62 | Ispanija | Navarra | 137,1 | 0,3 | | |
| 63 | Latvija | RSS | 136,6 | 0,3 | | |
| 64 | Ispanija | Murcia | 125,5 | 0,3 | | |
| 65 | Italija | ARBEA | 124,3 | 0,2 | × | × |
| 66 | Prancūzija | ONIGC | 113,6 | 0,2 | × | |
| 67 | Prancūzija | ONIVINS | 108,6 | 0,2 | | |
| 68 | Ispanija | Canarias | 99,0 | 0,2 | | |
| 69 | Italija | SAISA | 91,4 | 0,2 | | |
| 70 | Ispanija | Asturias | 85,2 | 0,2 | × | |
| 71 | Ispanija | País Vasco | 75,9 | 0,2 | | |
| 72 | Estija | PRIA | 75,3 | 0,2 | | |
| 73 | Prancūzija | ODEADOM | 74,8 | 0,1 | | |
| 74 | Nyderlandai | PT | 72,4 | 0,1 | | |
| 75 | Prancūzija | ONIFLHOR | 68,6 | 0,1 | × | |
| 76 | Portugalija | IFADAP | 68,4 | 0,1 | × | × |
| 77 | Ispanija | Madrid | 58,4 | 0,1 | | |
| 78 | Nyderlandai | PVE | 54,3 | 0,1 | | |
| 79 | Prancūzija | ONILAIT | 52,1 | 0,1 | | |
| 80 | Kipras | CAPO | 48,5 | 0,1 | | |
| 81 | Liuksemburgas | Min. Agric. | 46,9 | 0,1 | | |
| 82 | Ispanija | La Rioja | 45,9 | 0,1 | | |
| 83 | Ispanija | Cantabria | 44,2 | 0,1 | | |
| 84 | Nyderlandai | DLG | 44,0 | 0,1 | | |
| 85 | Austrija | ZA Salzburg | 37,6 | 0,1 | | |
| 86 | Ispanija | Baleares | 34,4 | 0,1 | | |
| 87 | Vokietija | Saarland | 23,1 | 0,0 | | |
| 88 | Jungtinė Karalystė | FC | 18,5 | 0,0 | | |
| 89 | Vokietija | Bayern, Umwelt | 16,6 | 0,0 | × | × |
| 90 | Italija | ENR | 15,6 | 0,0 | | |
| 91 | Malta | MRAE | 9,3 | 0,0 | | |
| 92 | Prancūzija | OFIMER | 8,9 | 0,0 | | |
| 93 | Vokietija | Hamburg | 7,2 | 0,0 | | |
| 94 | Jungtinė Karalystė | CCW | 5,3 | 0,0 | | |
| 95 | Vokietija | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 5,1 | 0,0 | | |
| 96 | Vokietija | Bremen | 3,6 | 0,0 | | |
| 97 | Ispanija | FROM | 2,4 | 0,0 | | |
| 98 | Airija | DCMNR | 0,6 | 0,0 | | |
| | | Tarpinė suma | 16 033,4 | 32,0 | | |
| Iš viso | 50 047,2 | 100,0 | | |
| Šaltinis: Komisijos suvestinė ataskaita apie EŽŪOGF Garantijų skyriaus 2006 m. sąskaitų finansinį patvirtinimą. |

Nr.

Valstybė narė

Mokėjimo agentūra

Deklaruotos sumos milijonais eurų (6)

Procentinė dalis nuo visos sumos

Riboti sertifikatai (7)

Išbrauktos sąskaitos (8)

1

Prancūzija

ONIC

4 263,0

8,5

×

2

Italija

AGEA

3 307,3

6,6

×

×

3

Graikija

OPEKEPE

3 083,2

6,2

4

Jungtinė Karalystė

RPA

2 925,2

5,8

5

Lenkija

ARiMR

1 964,8

3,9

×

6

Ispanija

Andalucía

1 806,0

3,6

7

Airija

DAF

1 723,3

3,4

8

Prancūzija

OFIVAL

1 646,2

3,3

9

Vokietija

Bayern, Landwirtschaft

1 260,4

2,5

10

Danija

DFFE

1 163,3

2,3

11

Prancūzija

CNASEA

1 025,3

2,0

12

Ispanija

Castilla – La Mancha

912,9

1,8

13

Vokietija

Niedersachsen

905,8

1,8

14

Vengrija

MVH

890,2

1,8

15

Portugalija

INGA

879,8

1,8

×

16

Suomija

MMM

824,4

1,6

17

Jungtinė Karalystė

SERAD

679,5

1,4

18

Ispanija

Aragón

560,2

1,1

19

Vokietija

Nordrhein-Westfalen LWK

527,7

1,1

20

Italija

AVEPA

498,4

1,0

×

21

Italija

AGREA

426,8

0,9

×

22

Ispanija

Cataluña

396,8

0,8

23

Belgija

BIRB

393,5

0,8

24

Vokietija

Schleswig-Holstein

371,3

0,7

25

Vokietija

Hamburg-Jonas

313,5

0,6

26

Lietuva

NMA

308,0

0,6

×

× (9)

27

Vokietija

Thüringen

293,8

0,6

×

28

Belgija

Région Wallonne

272,7

0,5

×

29

Vokietija

Rheinland-Pfalz

215,1

0,4

30

Ispanija

Galicia

175,4

0,4

Į 2006 m. DAS įtrauktos MA

Tarpinė suma

34 013,8

68,0

31

Austrija

AMA

1 234,6

2,5

32

Prancūzija

ONIEP

1 077,2

2,2

33

Ispanija

Castilla – Léon

966,4

1,9

34

Prancūzija

ONIOL

930,7

1,9

×

35

Švedija

SJV

918,3

1,8

36

Ispanija

Extremadura

686,9

1,4

37

Italija

Region Lombardie

543,4

1,1

×

38

Vokietija

Baden-Württemberg

514,5

1,0

×

39

Čekijos Respublika

SAIF

497,5

1,0

40

Vokietija

Mecklenburg-Vorpommern

447,8

0,9

×

41

Nyderlandai

PZ

447,4

0,9

42

Prancūzija

VINIFHLOR

446,6

0,9

×

43

Vokietija

Brandenburg

443,7

0,9

44

Vokietija

Sachsen-Anhalt

411,2

0,8

45

Italija

FINPIEMONTE

381,5

0,8

×

46

Nyderlandai

Dienst Regelingen

365,3

0,7

47

Vokietija

Sachsen

355,3

0,7

×

48

Jungtinė Karalystė

DARD

350,3

0,7

49

Ispanija

FEGA

333,8

0,7

50

Jungtinė Karalystė

NAW

333,5

0,7

51

Belgija

ALV

277,2

0,6

52

Slovakija

APA

266,1

0,5

×

×

53

Vokietija

Hessen

249,7

0,5

54

Nyderlandai

HPA

233,5

0,5

55

Italija

ARTEA

232,8

0,5

×

56

Prancūzija

AUP

208,1

0,4

×

57

Vokietija

BLE

178,0

0,4

58

Lenkija

ARR

175,3

0,4

59

Ispanija

Valencia

174,6

0,3

60

Slovėnija

AAMRD

159,1

0,3

61

Prancūzija

FIRS

153,9

0,3

62

Ispanija

Navarra

137,1

0,3

63

Latvija

RSS

136,6

0,3

64

Ispanija

Murcia

125,5

0,3

65

Italija

ARBEA

124,3

0,2

×

×

66

Prancūzija

ONIGC

113,6

0,2

×

67

Prancūzija

ONIVINS

108,6

0,2

68

Ispanija

Canarias

99,0

0,2

69

Italija

SAISA

91,4

0,2

70

Ispanija

Asturias

85,2

0,2

×

71

Ispanija

País Vasco

75,9

0,2

72

Estija

PRIA

75,3

0,2

73

Prancūzija

ODEADOM

74,8

0,1

74

Nyderlandai

PT

72,4

0,1

75

Prancūzija

ONIFLHOR

68,6

0,1

×

76

Portugalija

IFADAP

68,4

0,1

×

×

77

Ispanija

Madrid

58,4

0,1

78

Nyderlandai

PVE

54,3

0,1

79

Prancūzija

ONILAIT

52,1

0,1

80

Kipras

CAPO

48,5

0,1

81

Liuksemburgas

Min. Agric.

46,9

0,1

82

Ispanija

La Rioja

45,9

0,1

83

Ispanija

Cantabria

44,2

0,1

84

Nyderlandai

DLG

44,0

0,1

85

Austrija

ZA Salzburg

37,6

0,1

86

Ispanija

Baleares

34,4

0,1

87

Vokietija

Saarland

23,1

0,0

88

Jungtinė Karalystė

FC

18,5

0,0

89

Vokietija

Bayern, Umwelt

16,6

0,0

×

×

90

Italija

ENR

15,6

0,0

91

Malta

MRAE

9,3

0,0

92

Prancūzija

OFIMER

8,9

0,0

93

Vokietija

Hamburg

7,2

0,0

94

Jungtinė Karalystė

CCW

5,3

0,0

95

Vokietija

Nordrhein-Westfalen LfEJ

5,1

0,0

96

Vokietija

Bremen

3,6

0,0

97

Ispanija

FROM

2,4

0,0

98

Airija

DCMNR

0,6

0,0

Tarpinė suma

16 033,4

32,0

Iš viso

50 047,2

100,0

Šaltinis: Komisijos suvestinė ataskaita apie EŽŪOGF Garantijų skyriaus 2006 m. sąskaitų finansinį patvirtinimą.

| 5.4. | Audito Rūmai taip pat nagrinėjo bendrosios išmokos schemą (žr. 5.15 dalį), pagal kurią 2006 m. naudos gavėjams buvo sumokėti apie 14 200 milijonų eurų, įgyvendinančias sistemas (10). Jie neatliko jokio bendros išmokų už plotą sistemos (BIPS) sistemų audito (žr. 5.40 dalį), nes tikėtis pagerėjimo anksčiau audituotose valstybėse narėse dar buvo anksti. Nepaisant to, Audito Rūmai šias valstybes nares įtraukė į savo tiesioginius operacijų testus. |
| --- | --- |

5.4.

Audito Rūmai taip pat nagrinėjo bendrosios išmokos schemą (žr. 5.15 dalį), pagal kurią 2006 m. naudos gavėjams buvo sumokėti apie 14 200 milijonų eurų, įgyvendinančias sistemas (10). Jie neatliko jokio bendros išmokų už plotą sistemos (BIPS) sistemų audito (žr. 5.40 dalį), nes tikėtis pagerėjimo anksčiau audituotose valstybėse narėse dar buvo anksti. Nepaisant to, Audito Rūmai šias valstybes nares įtraukė į savo tiesioginius operacijų testus.

5.5.

| 5.5. | Atsižvelgiant į susirūpinimą dėl mokėjimų, susijusių su tiesiogiai IAKS neapimtomis schemomis, teisėtumo ir tvarkingumo, Audito Rūmai atliko specialiuosius pagalbos alyvuogių aliejaus gamybai auditus (taip pat GIS patikimumo požiūriu) (žr. 5.82 dalį) ir džiovintų vynuogių pagalbos (žr. 5.12 dalį) auditus. |
| --- | --- |

Atsižvelgiant į susirūpinimą dėl mokėjimų, susijusių su tiesiogiai IAKS neapimtomis schemomis, teisėtumo ir tvarkingumo, Audito Rūmai atliko specialiuosius pagalbos alyvuogių aliejaus gamybai auditus (taip pat GIS patikimumo požiūriu) (žr. 5.82 dalį) ir džiovintų vynuogių pagalbos (žr. 5.12 dalį) auditus.

SPECIALUSIS VERTINIMAS PATIKINIMO PAREIŠKIMO KONTEKSTE

Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS)

| 5.6. | IAKS yra pagrindinė bendrosios išmokos schemos (BIS) (žr. 5.15 dalį), bendrosios išmokų už plotą schemos (BIPS) (žr. 5.39 dalį) ir visų pagalbos už plotą ir išmokų už gyvulius schemų valdymo ir kontrolės priemonė. Ji apima beveik 70 % Garantijų fondo biudžeto. |
| --- | --- |

5.6.

IAKS yra pagrindinė bendrosios išmokos schemos (BIS) (žr. 5.15 dalį), bendrosios išmokų už plotą schemos (BIPS) (žr. 5.39 dalį) ir visų pagalbos už plotą ir išmokų už gyvulius schemų valdymo ir kontrolės priemonė. Ji apima beveik 70 % Garantijų fondo biudžeto.

5.7.

| 5.7. | Kiekvienoje valstybėje narėje IAKS sudaro valdų ir paraiškų duomenų bazė, žemės ūkio paskirties sklypų atpažinimo ir gyvulių registravimo sistemos, o BIS įgyvendinančiose valstybėse narėse – dar ir teisių į išmokas registras. Sistema apima keletą reikalavimų atitikimo kontrolės priemonių: visų paraiškų administracinę patikrą, kryžminę patikrą naudojant duomenų bazes, siekiant išvengti atvejų, kai paraiška dėl to paties žemės ploto ar gyvulio teikiama du kartus, ir mažiausiai 5 % ūkių patikras vietoje. |
| --- | --- |

Kiekvienoje valstybėje narėje IAKS sudaro valdų ir paraiškų duomenų bazė, žemės ūkio paskirties sklypų atpažinimo ir gyvulių registravimo sistemos, o BIS įgyvendinančiose valstybėse narėse – dar ir teisių į išmokas registras. Sistema apima keletą reikalavimų atitikimo kontrolės priemonių: visų paraiškų administracinę patikrą, kryžminę patikrą naudojant duomenų bazes, siekiant išvengti atvejų, kai paraiška dėl to paties žemės ploto ar gyvulio teikiama du kartus, ir mažiausiai 5 % ūkių patikras vietoje.

5.8.

| 5.8. | IAKS patikrų rezultatai, kuriuos mokėjimo agentūros pateikė Komisijai, apima mokėjimų ūkininkams teisėtumą ir tvarkingumą, tačiau Audito Rūmai mano, kad juos turi patikrinti ir patvirtinti nepriklausoma įstaiga. Klaidos, padarytos skaičiuojant teises į išmokas, nėra įtrauktos į IAKS patikrų rezultatus, tačiau jos daro poveikį įvykdytų mokėjimų teisėtumui ir tvarkingumui. Vis dėlto mokėjimo agentūrų patikrų metu aptiktos klaidos yra ištaisomos prieš mokėjimą. |
| --- | --- |

IAKS patikrų rezultatai, kuriuos mokėjimo agentūros pateikė Komisijai, apima mokėjimų ūkininkams teisėtumą ir tvarkingumą, tačiau Audito Rūmai mano, kad juos turi patikrinti ir patvirtinti nepriklausoma įstaiga. Klaidos, padarytos skaičiuojant teises į išmokas, nėra įtrauktos į IAKS patikrų rezultatus, tačiau jos daro poveikį įvykdytų mokėjimų teisėtumui ir tvarkingumui. Vis dėlto mokėjimo agentūrų patikrų metu aptiktos klaidos yra ištaisomos prieš mokėjimą.

| 5.8. | Siekdama dar didesnio kontrolės sistemų veiksmingumo patikinimo, kurį galima gauti remiantis IAKS patikrų rezultatais, Komisija pritaikė Audito Rūmų rekomendacijas, kad sertifikuojančios įstaigos turėtų atlikti didesnį darbą tikrindamos ir tvirtindamos patikrų statistiką ir po mokėjimų atliekamas patikras. Nuo 2007 finansinių metų pagal Komisijos gaires sertifikuojančios įstaigos privalės analizuoti patikrų vietoje rezultatus bei kontrolės statistiką ir pateikti šių patikrų vietoje rezultatų bei kontrolės statistikos ataskaitas. |
| --- | --- |

5.8.

Siekdama dar didesnio kontrolės sistemų veiksmingumo patikinimo, kurį galima gauti remiantis IAKS patikrų rezultatais, Komisija pritaikė Audito Rūmų rekomendacijas, kad sertifikuojančios įstaigos turėtų atlikti didesnį darbą tikrindamos ir tvirtindamos patikrų statistiką ir po mokėjimų atliekamas patikras. Nuo 2007 finansinių metų pagal Komisijos gaires sertifikuojančios įstaigos privalės analizuoti patikrų vietoje rezultatus bei kontrolės statistiką ir pateikti šių patikrų vietoje rezultatų bei kontrolės statistikos ataskaitas.

| 5.9. | Remiantis statistika (žr.
  5.2 lentelę
  ir
  5.2 diagramą
  ), 28,9 % (40 % – praėjusiais metais) visų valstybių narių pagalbos už plotą paraiškų, patikrintų 2005 m. ir sudarančių galimybę gauti išmoką 2006 finansiniais metais, buvo su klaidomis. Tos klaidos prilygsta 1,4 % mokėjimo agentūrų patikrinto žemės ploto. Ši procentinė dalis ES-15 sumažėjo nuo 2,0 % 2004 m. iki 1,2 % 2005 m. Klaidų kiekio sumažėjimas yra susijęs su BIS įdiegimu dešimtyje ES 15 priklausančių valstybių narių (11), kuriose klaidų kiekis sumažėjo iki 0,7 %; kitose penkiose valstybėse narėse klaidų kiekis išlieka 1,8 % ir yra toks pats kaip naujose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

5.9.

Remiantis statistika (žr.
  5.2 lentelę
  ir
  5.2 diagramą
  ), 28,9 % (40 % – praėjusiais metais) visų valstybių narių pagalbos už plotą paraiškų, patikrintų 2005 m. ir sudarančių galimybę gauti išmoką 2006 finansiniais metais, buvo su klaidomis. Tos klaidos prilygsta 1,4 % mokėjimo agentūrų patikrinto žemės ploto. Ši procentinė dalis ES-15 sumažėjo nuo 2,0 % 2004 m. iki 1,2 % 2005 m. Klaidų kiekio sumažėjimas yra susijęs su BIS įdiegimu dešimtyje ES 15 priklausančių valstybių narių (11), kuriose klaidų kiekis sumažėjo iki 0,7 %; kitose penkiose valstybėse narėse klaidų kiekis išlieka 1,8 % ir yra toks pats kaip naujose valstybėse narėse.

| 5.10. | Dešimtyje valstybių narių, kuriose dalis ar visos išmokos už gyvulius buvo atsietos nuo gyvulių skaičiaus, tikrintinų gyvulių skaičius, atsižvelgiant į pagalbos schemą, sumažėjo 35 %–67 %, o klaidų kiekis pastebimai smuktelėjo. Valstybės narės nustatė, kad didžiausioje karvių žindenių išmokų schemoje (žr.
  5.3 lentelę
  ir
  5.3 diagramą
  ) 0,7 % deklaruotų gyvulių trūko arba neatitiko reikalavimų (2004 m. – 1,56 %); specialios jaučių išmokos atveju šis rodiklis buvo 1,23 % (2004 m. – 2,53 %), o avių ir ožkų išmokos atveju jis sumažėjo nuo 6,3 % 2004 m. iki 3,6 %. |
| --- | --- |

5.10.

Dešimtyje valstybių narių, kuriose dalis ar visos išmokos už gyvulius buvo atsietos nuo gyvulių skaičiaus, tikrintinų gyvulių skaičius, atsižvelgiant į pagalbos schemą, sumažėjo 35 %–67 %, o klaidų kiekis pastebimai smuktelėjo. Valstybės narės nustatė, kad didžiausioje karvių žindenių išmokų schemoje (žr.
  5.3 lentelę
  ir
  5.3 diagramą
  ) 0,7 % deklaruotų gyvulių trūko arba neatitiko reikalavimų (2004 m. – 1,56 %); specialios jaučių išmokos atveju šis rodiklis buvo 1,23 % (2004 m. – 2,53 %), o avių ir ožkų išmokos atveju jis sumažėjo nuo 6,3 % 2004 m. iki 3,6 %.

| 5.9–5.10. | Komisija norėtų atkreipti dėmesį į šią teigiamą klaidų skaičiaus paraiškose mažėjimo ir per didelio gyvulių skaičiaus bei ploto deklaravimo atvejų mažėjimo tendenciją ir mano, kad tai yra labai svarbus teigiamas naujausių BŽŪP reformų poveikis. |
| --- | --- |

5.9–5.10.

Komisija norėtų atkreipti dėmesį į šią teigiamą klaidų skaičiaus paraiškose mažėjimo ir per didelio gyvulių skaičiaus bei ploto deklaravimo atvejų mažėjimo tendenciją ir mano, kad tai yra labai svarbus teigiamas naujausių BŽŪP reformų poveikis.

5.2 lentelė – Pagalba už plotą, pašarinių ir kitų kultūrų plotus – 2005 m. vietoje tikrintos paraiškos (2006 mokėjimo metai)

| Valstybės narės | Pateiktos paraiškos | Patikrintos paraiškos | Paraiškos su pažeidimais | Atsitiktinai atrinktos patikros | Atsitiktinai atrinktos patikros su pažeidimais |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skaičius | Plotas (ha) | Vidutinis plotas (ha) | Skaičius | % | Plotas (ha) | % | Vidutinis plotas (ha) | Skaičius | % | Plotas (ha) | % | Skaičius | % | Plotas (ha) | % | Skaičius | % | Plotas (ha) | % |
| Belgija | 43 430 | 1 057 350,81 | 24 | 2 930 | 6,7 | 119 400,66 | 11,3 | 41 | 609 | 20,8 | 541,54 | 0,5 | 687 | 23,4 | 14 490,60 | 12,1 | 107 | 15,6 | 75,39 | 0,5 |
| Danija | 69 474 | 2 733 746,86 | 39 | 4 150 | 6,0 | 173 452,08 | 6,3 | 42 | 1 273 | 30,7 | 1 217,04 | 0,7 | 889 | 21,4 | 30 148,98 | 17,4 | 291 | 32,7 | 230,86 | 0,8 |
| Vokietija | 386 237 | 16 825 485,63 | 44 | 21 968 | 5,7 | 1 223 309,75 | 7,3 | 56 | 10 088 | 45,9 | 7 021,09 | 0,6 | 4 949 | 22,5 | 232 854,01 | 19,0 | 2 386 | 48,2 | 1 980,38 | 0,9 |
| Airija | 129 187 | 4 830 161,00 | 37 | 7 695 | 6,0 | 349 026,00 | 7,2 | 45 | 1 863 | 24,2 | 2 227,00 | 0,6 | 1 422 | 18,5 | 54 115,09 | 15,5 | 400 | 28,1 | 514,48 | 1,0 |
| Italija | 662 539 | 8 412 971,00 | 13 | 38 760 | 5,9 | 949 459,22 | 11,3 | 24 | 4 087 | 10,5 | 9 176,00 | 1,0 | 9 631 | 24,8 | 116 336,77 | 12,3 | 1 074 | 11,2 | 1 761,90 | 1,5 |
| Liuksemburgas | 2 006 | 122 846,14 | 61 | 130 | 6,5 | 8 056,70 | 6,6 | 62 | 123 | 94,6 | 138,15 | 1,7 | 27 | 20,8 | 1 838,72 | 22,8 | 25 | 92,6 | 30,23 | 1,6 |
| Austrija | 132 244 | 2 348 035,15 | 18 | 8 131 | 6,1 | 187 720,67 | 8,0 | 23 | 1 681 | 20,7 | 1 303,90 | 0,7 | 2 558 | 31,5 | 67 513,45 | 36,0 | 450 | 17,6 | 332,11 | 0,5 |
| Portugalija | 138 883 | 2 445 810,32 | 18 | 7 864 | 5,7 | 558 980,18 | 22,9 | 71 | 2 699 | 34,3 | 6 972,42 | 1,2 | 5 257 | 66,8 | 335 304,79 | 60,0 | 849 | 16,1 | 4 355,35 | 1,3 |
| Švedija | 84 454 | 3 171 490,67 | 38 | 5 247 | 6,2 | 201 003,62 | 6,3 | 38 | 2 472 | 47,1 | 2 832,65 | 1,4 | 1 871 | 35,7 | 77 435,86 | 38,5 | 833 | 44,5 | 687,06 | 0,9 |
| Jungtinė Karalystė | 198 078 | 15 300 055,19 | 77 | 10 357 | 5,2 | 1 675 942,00 | 11,0 | 162 | 5 675 | 54,8 | 9 258,00 | 0,6 | 2 157 | 20,8 | 181 028,19 | 10,8 | 1 366 | 63,3 | 1 474,95 | 0,8 |
| Iš viso 2005 ES 10
   (12) | 1 846 532 | 57 247 952,77 | 31 | 107 232 | 5,8 | 5 446 350,87 | 9,5 | 51 | 30 570 | 28,5 | 40 687,79 | 0,7 | 29 448 | 27,5 | 1 111 066,46 | 20,4 | 7 781 | 26,4 | 11 442,71 | 1,0 |
| Iš viso 2004 ES 10 | 1 576 525 | 50 678 823,20 | 32 | 102 780 | 6,5 | 4 389 417,33 | 8,7 | 43 | 49 863 | 48,5 | 102 017,33 | 2,3 | 20 114 | 19,6 | 806 796,95 | 18,4 | 8 320 | 41,4 | 9 209,88 | 1,1 |
| Graikija | 318 768 | 4 111 168,74 | 13 | 38 503 | 12,1 | 1 239 442,18 | 30,1 | 32 | 12 003 | 31,2 | 29 577,44 | 2,4 | 7 318 | 19,0 | 78 555,17 | 6,3 | 1 425 | 19,5 | 2 080,74 | 2,6 |
| Ispanija | 451 929 | 16 441 131,63 | 36 | 42 912 | 9,5 | 1 873 231,00 | 11,4 | 44 | 17 002 | 39,6 | 44 205,00 | 2,4 | 8 788 | 20,5 | 339 989,80 | 18,1 | 3 189 | 36,3 | 4 297,20 | 1,3 |
| Prancūzija | 391 787 | 25 481 183,83 | 65 | 22 425 | 5,7 | 1 791 403,51 | 7,0 | 80 | 10 467 | 46,7 | 12 305,08 | 0,7 | 5 152 | 23,0 | 376 748,88 | 21,0 | 518 | 10,1 | 603,88 | 0,2 |
| Nyderlandai | 52 358 | 828 546,15 | 16 | 6 522 | 12,5 | 137 551,00 | 16,6 | 21 | 2 598 | 39,8 | 3 150,89 | 2,3 | 841 | 12,9 | 13 881,92 | 10,1 | 340 | 40,4 | 501,79 | 3,6 |
| Suomija | 65 219 | 2 102 180,12 | 32 | 4 151 | 6,4 | 140 872,40 | 6,7 | 34 | 2 329 | 56,1 | 1 630,23 | 1,2 | 1 022 | 24,6 | 29 836,58 | 21,2 | 513 | 50,2 | 171,33 | 0,6 |
| Malta | 3 961 | 4 417,15 | 1 | 372 | 9,4 | 1 061,77 | 24,0 | 3 | 301 | 80,9 | 217,86 | 20,5 | 55 | 14,8 | 77,57 | 7,3 | 35 | 63,6 | 14,79 | 19,1 |
| Slovėnija | 61 169 | 388 952,48 | 6 | 5 149 | 8,4 | 46 779,93 | 12,0 | 9 | 747 | 14,5 | 314,56 | 0,7 | 946 | 18,4 | 5 095,79 | 10,9 | 146 | 15,4 | 49,56 | 1,0 |
| Iš viso 2005 ES 7
   (12) | 1 345 191 | 49 357 580,10 | 37 | 120 034 | 8,9 | 5 230 341,79 | 10,6 | 44 | 45 447 | 37,9 | 91 401,06 | 1,7 | 24 122 | 20,1 | 844 185,71 | 16,1 | 6 166 | 25,6 | 7 719,29 | 0,9 |
| Iš viso 2005 ES 17 | 3 191 723 | 106 605 532,87 | 33 | 227 266 | 7,1 | 10 676 692,66 | 10,0 | 47 | 76 017 | 33,4 | 132 088,85 | 1,2 | 53 570 | 23,6 | 1 955 252,17 | 18,3 | 13 947 | 26,0 | 19 162,00 | 1,0 |
| Iš viso 2004 ES 15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 480 | 42,3 | 187 358,00 | 2,0 | 33 644 | 15,2 | 1 386 255,27 | 14,8 | 11 268 | 33,5 | 19 893,13 | 1,4 |
| Iš viso 2003 ES 15
   (13) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 | 58 241 | 25,3 | 1 928 924,38 | 17,1 | 20 766 | 35,7 | 29 445,65 | 1,5 |
| Iš viso 2002 ES 15 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 | 58 313 | 23,5 | 2 361 830,00 | 20,3 | 26 408 | 45,3 | 41 312,03 | 1,7 |
| Čekijos Respublika | 20 251 | 3 490 297,79 | 172 | 1 455 | 7,2 | 172 348,94 | 4,9 | 118 | 750 | 51,5 | 2 491,00 | 1,4 | 285 | 19,6 | 33 305,74 | 19,3 | 141 | 49,5 | 470,3 | 1,4 |
| Estija | 19 136 | 846 403,60 | 44 | 1 353 | 7,1 | 176 583,74 | 20,9 | 131 | 927 | 68,5 | 5 685,48 | 3,2 | 227 | 16,8 | 5 824,79 | 3,3 | 152 | 67,0 | 337,3 | 5,8 |
| Kipras | 41 470 | 164 780,51 | 4 | 3 138 | 7,6 | 49 274,20 | 29,9 | 16 | 2 812 | 89,6 | 7 380,83 | 15,0 | 300 | 9,6 | 2 917,62 | 5,9 | 273 | 91,0 | 521,5 | 17,9 |
| Latvija | 78 781 | 1 498 451,19 | 19 | 6 124 | 7,8 | 382 704,18 | 25,5 | 62 | 3 233 | 52,8 | 11 084,54 | 2,9 | 911 | 14,9 | 12 425,20 | 3,2 | 471 | 51,7 | 539,5 | 4,3 |
| Lietuva | 225 402 | 2 568 705,71 | 11 | 12 337 | 5,5 | 278 460,87 | 10,8 | 23 | 4 622 | 37,5 | 7 927,10 | 2,8 | 3 044 | 24,7 | 35 505,47 | 12,8 | 1 236 | 40,6 | 1 426,3 | 4,0 |
| Vengrija | 205 293 | 5 048 877,59 | 25 | 14 536 | 7,1 | 304 023,96 | 6,0 | 21 | 3 983 | 27,4 | 6 159,56 | 2,0 | 3 537 | 24,3 | 102 525,46 | 33,7 | 1 346 | 38,1 | 2 157,2 | 2,1 |
| Lenkija | 1 484 624 | 14 253 733,11 | 10 | 93 323 | 6,3 | 1 162 866,47 | 8,2 | 12 | 11 236 | 12,0 | 4 271,06 | 0,4 | 17 486 | 18,7 | 125 238,06 | 10,8 | 1 817 | 10,4 | 668,9 | 0,5 |
| Slovakija | 13 531 | 1 825 195,37 | 135 | 1 575 | 11,6 | 484 524,83 | 26,5 | 308 | 790 | 50,2 | 9 796,42 | 2,0 | 334 | 21,2 | 45 787,05 | 9,4 | 67 | 20,1 | 343,0 | 0,7 |
| Iš viso 2005 ES 8 | 2 088 488 | 29 696 444,87 | 14 | 133 841 | 6,4 | 3 010 787 | 10,1 | 22 | 28 353 | 21,2 | 54 796 | 1,8 | 26 124 | 19,5 | 363 529,39 | 12,1 | 5 503 | 21,1 | 6 464,00 | 1,8 |
| Iš viso 2004 ES 10
   (14) | 2 077 233 | 29 371 245,00 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 834 258,00 | 13,1 | 31 | 40 351 | 32,4 | 67 945,00 | 1,8 | 25 945 | 20,8 | 385 051,43 | 10,0 | 9 064 | 34,9 | 9 764,10 | 2,5 |
| Iš viso 2005 ES 25 | 5 280 211 | 136 301 978 | 26 | 361 107 | 6,8 | 13 687 480 | 10,0 | 38 | 104 370 | 28,9 | 186 885 | 1,4 | 79 694 | 22,1 | 2 318 782 | 16,9 | 19 450 | 24,4 | 25 626 | 1,1 |
| Iš viso 2004 ES 25 | 4 906 614 | 128 223 747 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 216 903 | 10,3 | 38 | 133 831 | 38,7 | 255 302,00 | 1,9 | 59 589 | 17,2 | 1 771 306,70 | 13,4 | 20 332 | 34,1 | 29 657,23 | 1,7 |
| NB 1: IAKS paraiškas tikrinant nuotoliniu būdu naudojamos palydovinės ar iš oro daromos nuotraukos.

  NB 2: N metais atlikti testai yra susiję su mokėjimais, atliekamais N + 1 metais.

  Šaltiniai: IAKS statistika, kurią valstybės narės pateikė DG AGRI.
  2006 m. metinės veiklos ataskaita – DG AGRI. |

Valstybės narės

Pateiktos paraiškos

Patikrintos paraiškos

Paraiškos su pažeidimais

Atsitiktinai atrinktos patikros

Atsitiktinai atrinktos patikros su pažeidimais

Skaičius

Plotas (ha)

Vidutinis plotas (ha)

Skaičius

%

Plotas (ha)

%

Vidutinis plotas (ha)

Skaičius

%

Plotas (ha)

%

Skaičius

%

Plotas (ha)

%

Skaičius

%

Plotas (ha)

%

Belgija

43 430

1 057 350,81

24

2 930

6,7

119 400,66

11,3

41

609

20,8

541,54

0,5

687

23,4

14 490,60

12,1

107

15,6

75,39

0,5

Danija

69 474

2 733 746,86

39

4 150

6,0

173 452,08

6,3

42

1 273

30,7

1 217,04

0,7

889

21,4

30 148,98

17,4

291

32,7

230,86

0,8

Vokietija

386 237

16 825 485,63

44

21 968

5,7

1 223 309,75

7,3

56

10 088

45,9

7 021,09

0,6

4 949

22,5

232 854,01

19,0

2 386

48,2

1 980,38

0,9

Airija

129 187

4 830 161,00

37

7 695

6,0

349 026,00

7,2

45

1 863

24,2

2 227,00

0,6

1 422

18,5

54 115,09

15,5

400

28,1

514,48

1,0

Italija

662 539

8 412 971,00

13

38 760

5,9

949 459,22

11,3

24

4 087

10,5

9 176,00

1,0

9 631

24,8

116 336,77

12,3

1 074

11,2

1 761,90

1,5

Liuksemburgas

2 006

122 846,14

61

130

6,5

8 056,70

6,6

62

123

94,6

138,15

1,7

27

20,8

1 838,72

22,8

25

92,6

30,23

1,6

Austrija

132 244

2 348 035,15

18

8 131

6,1

187 720,67

8,0

23

1 681

20,7

1 303,90

0,7

2 558

31,5

67 513,45

36,0

450

17,6

332,11

0,5

Portugalija

138 883

2 445 810,32

18

7 864

5,7

558 980,18

22,9

71

2 699

34,3

6 972,42

1,2

5 257

66,8

335 304,79

60,0

849

16,1

4 355,35

1,3

Švedija

84 454

3 171 490,67

38

5 247

6,2

201 003,62

6,3

38

2 472

47,1

2 832,65

1,4

1 871

35,7

77 435,86

38,5

833

44,5

687,06

0,9

Jungtinė Karalystė

198 078

15 300 055,19

77

10 357

5,2

1 675 942,00

11,0

162

5 675

54,8

9 258,00

0,6

2 157

20,8

181 028,19

10,8

1 366

63,3

1 474,95

0,8

Iš viso 2005 ES 10
   (12)

1 846 532

57 247 952,77

31

107 232

5,8

5 446 350,87

9,5

51

30 570

28,5

40 687,79

0,7

29 448

27,5

1 111 066,46

20,4

7 781

26,4

11 442,71

1,0

Iš viso 2004 ES 10

1 576 525

50 678 823,20

32

102 780

6,5

4 389 417,33

8,7

43

49 863

48,5

102 017,33

2,3

20 114

19,6

806 796,95

18,4

8 320

41,4

9 209,88

1,1

Graikija

318 768

4 111 168,74

13

38 503

12,1

1 239 442,18

30,1

32

12 003

31,2

29 577,44

2,4

7 318

19,0

78 555,17

6,3

1 425

19,5

2 080,74

2,6

Ispanija

451 929

16 441 131,63

36

42 912

9,5

1 873 231,00

11,4

44

17 002

39,6

44 205,00

2,4

8 788

20,5

339 989,80

18,1

3 189

36,3

4 297,20

1,3

Prancūzija

391 787

25 481 183,83

65

22 425

5,7

1 791 403,51

7,0

80

10 467

46,7

12 305,08

0,7

5 152

23,0

376 748,88

21,0

518

10,1

603,88

0,2

Nyderlandai

52 358

828 546,15

16

6 522

12,5

137 551,00

16,6

21

2 598

39,8

3 150,89

2,3

841

12,9

13 881,92

10,1

340

40,4

501,79

3,6

Suomija

65 219

2 102 180,12

32

4 151

6,4

140 872,40

6,7

34

2 329

56,1

1 630,23

1,2

1 022

24,6

29 836,58

21,2

513

50,2

171,33

0,6

Malta

3 961

4 417,15

1

372

9,4

1 061,77

24,0

3

301

80,9

217,86

20,5

55

14,8

77,57

7,3

35

63,6

14,79

19,1

Slovėnija

61 169

388 952,48

6

5 149

8,4

46 779,93

12,0

9

747

14,5

314,56

0,7

946

18,4

5 095,79

10,9

146

15,4

49,56

1,0

Iš viso 2005 ES 7
   (12)

1 345 191

49 357 580,10

37

120 034

8,9

5 230 341,79

10,6

44

45 447

37,9

91 401,06

1,7

24 122

20,1

844 185,71

16,1

6 166

25,6

7 719,29

0,9

Iš viso 2005 ES 17

3 191 723

106 605 532,87

33

227 266

7,1

10 676 692,66

10,0

47

76 017

33,4

132 088,85

1,2

53 570

23,6

1 955 252,17

18,3

13 947

26,0

19 162,00

1,0

Iš viso 2004 ES 15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 480

42,3

187 358,00

2,0

33 644

15,2

1 386 255,27

14,8

11 268

33,5

19 893,13

1,4

Iš viso 2003 ES 15
   (13)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

58 241

25,3

1 928 924,38

17,1

20 766

35,7

29 445,65

1,5

Iš viso 2002 ES 15

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

58 313

23,5

2 361 830,00

20,3

26 408

45,3

41 312,03

1,7

Čekijos Respublika

20 251

3 490 297,79

172

1 455

7,2

172 348,94

4,9

118

750

51,5

2 491,00

1,4

285

19,6

33 305,74

19,3

141

49,5

470,3

1,4

Estija

19 136

846 403,60

44

1 353

7,1

176 583,74

20,9

131

927

68,5

5 685,48

3,2

227

16,8

5 824,79

3,3

152

67,0

337,3

5,8

Kipras

41 470

164 780,51

4

3 138

7,6

49 274,20

29,9

16

2 812

89,6

7 380,83

15,0

300

9,6

2 917,62

5,9

273

91,0

521,5

17,9

Latvija

78 781

1 498 451,19

19

6 124

7,8

382 704,18

25,5

62

3 233

52,8

11 084,54

2,9

911

14,9

12 425,20

3,2

471

51,7

539,5

4,3

Lietuva

225 402

2 568 705,71

11

12 337

5,5

278 460,87

10,8

23

4 622

37,5

7 927,10

2,8

3 044

24,7

35 505,47

12,8

1 236

40,6

1 426,3

4,0

Vengrija

205 293

5 048 877,59

25

14 536

7,1

304 023,96

6,0

21

3 983

27,4

6 159,56

2,0

3 537

24,3

102 525,46

33,7

1 346

38,1

2 157,2

2,1

Lenkija

1 484 624

14 253 733,11

10

93 323

6,3

1 162 866,47

8,2

12

11 236

12,0

4 271,06

0,4

17 486

18,7

125 238,06

10,8

1 817

10,4

668,9

0,5

Slovakija

13 531

1 825 195,37

135

1 575

11,6

484 524,83

26,5

308

790

50,2

9 796,42

2,0

334

21,2

45 787,05

9,4

67

20,1

343,0

0,7

Iš viso 2005 ES 8

2 088 488

29 696 444,87

14

133 841

6,4

3 010 787

10,1

22

28 353

21,2

54 796

1,8

26 124

19,5

363 529,39

12,1

5 503

21,1

6 464,00

1,8

Iš viso 2004 ES 10
   (14)

2 077 233

29 371 245,00

14

124 668

6,0

3 834 258,00

13,1

31

40 351

32,4

67 945,00

1,8

25 945

20,8

385 051,43

10,0

9 064

34,9

9 764,10

2,5

Iš viso 2005 ES 25

5 280 211

136 301 978

26

361 107

6,8

13 687 480

10,0

38

104 370

28,9

186 885

1,4

79 694

22,1

2 318 782

16,9

19 450

24,4

25 626

1,1

Iš viso 2004 ES 25

4 906 614

128 223 747

26

345 696

7,0

13 216 903

10,3

38

133 831

38,7

255 302,00

1,9

59 589

17,2

1 771 306,70

13,4

20 332

34,1

29 657,23

1,7

NB 1: IAKS paraiškas tikrinant nuotoliniu būdu naudojamos palydovinės ar iš oro daromos nuotraukos.

NB 2: N metais atlikti testai yra susiję su mokėjimais, atliekamais N + 1 metais.

Šaltiniai: IAKS statistika, kurią valstybės narės pateikė DG AGRI.

2006 m. metinės veiklos ataskaita – DG AGRI.

Image

5.3 lentelė – Išmokų už karves žindenes IAKS patikros – 2005 m. patikrų vietoje rezultatai (2006 mokėjimo metai)

| Valstybės narės | Bendras gyvulių skaičius | Patikrinti iš dalies atmesti gyvuliai | Patikrinti atmesti gyvuliai | Patikrinti gyvuliai
  (atsitiktinė atranka) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nurodyta paraiškose | Patikrinta | % | Skaičius | % visų paraiškose nurodytų | Skaičius | % visų paraiškose nurodytų | Skaičius | % visų patikrintų | % visų paraiškose nurodytų | Iš dalies atmesta | % iš dalies atmesta | Atmesta | % atmesta |
| Belgija | 397 513 | 35 506 | 8,9 | 126 | 0,4 | 317 | 0,9 | 5 071 | 14,3 | 1,3 | 35 | 0,7 | 36 | 0,7 |
| Graikija | 210 982 | 92 332 | 43,8 | 557 | 0,6 | 688 | 0,7 | 4 080 | 4,4 | 1,9 | 27 | 0,7 | 29 | 0,7 |
| Ispanija | 1 775 937 | 302 457 | 17,0 | 471 | 0,2 | 1 825 | 0,6 | 45 712 | 15,1 | 2,6 | 70 | 0,2 | 90 | 0,2 |
| Prancūzija | 4 232 508 | 445 155 | 10,5 | 665 | 0,1 | 1 565 | 0,4 | 73 247 | 16,5 | 1,7 | 84 | 0,1 | 280 | 0,4 |
| Nyderlandai | 72 344 | 12 047 | 16,7 | 17 | 0,1 | 358 | 3,0 | 2 310 | 19,2 | 3,2 | 3 | 0,1 | 43 | 1,9 |
| Austrija | 550 638 | 56 238 | 10,2 | 336 | 0,6 | 517 | 0,9 | 8 462 | 15,0 | 1,5 | 32 | 0,4 | 35 | 0,4 |
| Portugalija | 422 430 | 86 825 | 20,6 | 442 | 0,5 | 1 201 | 1,4 | 11 003 | 12,7 | 2,6 | 83 | 0,8 | 83 | 0,8 |
| Suomija | 46 311 | 7 072 | 36,0 | 36 | 0,5 | 97 | 1,4 | 1 454 | 20,6 | 3,1 | 6 | 0,4 | 6 | 0,4 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovėnija | 88 781 | 13 009 | 14,7 | 662 | 5,1 | 692 | 5,3 | 2 337 | 18,0 | 2,6 | 121 | 5,2 | 121 | 5,2 |
| ES-10 | 7 797 444 | 1 050 641 | 13,5 | 3 312 | 0,3 | 7 260 | 0,7 | 153 676 | 14,6 | 2,0 | 461 | 0,3 | 723 | 0,5 |
| Šaltiniai: IAKS statistika, kurią valstybės narės pateikė DG AGRI.
  Metinės veiklos ataskaita – DG AGRI. |

Valstybės narės

Bendras gyvulių skaičius

Patikrinti iš dalies atmesti gyvuliai

Patikrinti atmesti gyvuliai

Patikrinti gyvuliai

(atsitiktinė atranka)

Nurodyta paraiškose

Patikrinta

%

Skaičius

% visų paraiškose nurodytų

Skaičius

% visų paraiškose nurodytų

Skaičius

% visų patikrintų

% visų paraiškose nurodytų

Iš dalies atmesta

% iš dalies atmesta

Atmesta

% atmesta

Belgija

397 513

35 506

8,9

126

0,4

317

0,9

5 071

14,3

1,3

35

0,7

36

0,7

Graikija

210 982

92 332

43,8

557

0,6

688

0,7

4 080

4,4

1,9

27

0,7

29

0,7

Ispanija

1 775 937

302 457

17,0

471

0,2

1 825

0,6

45 712

15,1

2,6

70

0,2

90

0,2

Prancūzija

4 232 508

445 155

10,5

665

0,1

1 565

0,4

73 247

16,5

1,7

84

0,1

280

0,4

Nyderlandai

72 344

12 047

16,7

17

0,1

358

3,0

2 310

19,2

3,2

3

0,1

43

1,9

Austrija

550 638

56 238

10,2

336

0,6

517

0,9

8 462

15,0

1,5

32

0,4

35

0,4

Portugalija

422 430

86 825

20,6

442

0,5

1 201

1,4

11 003

12,7

2,6

83

0,8

83

0,8

Suomija

46 311

7 072

36,0

36

0,5

97

1,4

1 454

20,6

3,1

6

0,4

6

0,4

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0,0

0

0,0

0

0,0

Slovėnija

88 781

13 009

14,7

662

5,1

692

5,3

2 337

18,0

2,6

121

5,2

121

5,2

ES-10

7 797 444

1 050 641

13,5

3 312

0,3

7 260

0,7

153 676

14,6

2,0

461

0,3

723

0,5

Šaltiniai: IAKS statistika, kurią valstybės narės pateikė DG AGRI.

Metinės veiklos ataskaita – DG AGRI.

Image

Padėtis Graikijoje

| 5.11. | Penktus metus iš eilės generalinio direktoriaus deklaracijoje pareiškiama išlyga, susijusi su nepakankamu IAKS įgyvendinimu Graikijoje. Audito Rūmai patvirtino, kad 2006 m. vis dar nesisekė įgyvendinti pagrindinių kontrolės priemonių, kaip antai paraiškų tvarkymo, patikrų procedūrų, gyvulių duomenų bazės vientisumo ir žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos. Esant tokioms nepatenkinamoms kontrolės sąlygoms, per metus ūkininkams yra išmokama apie 850 milijonų eurų. Komisija atliko su 1996–2005 m. laikotarpiu susijusius pataisymus, kurių bendra vertė buvo 479 milijonai eurų, kas sudaro maždaug 6 % deklaruotų išlaidų. Taip pat buvo atlikti pataisymai džiovintų vynuogių atveju. |
| --- | --- |

5.11.

Penktus metus iš eilės generalinio direktoriaus deklaracijoje pareiškiama išlyga, susijusi su nepakankamu IAKS įgyvendinimu Graikijoje. Audito Rūmai patvirtino, kad 2006 m. vis dar nesisekė įgyvendinti pagrindinių kontrolės priemonių, kaip antai paraiškų tvarkymo, patikrų procedūrų, gyvulių duomenų bazės vientisumo ir žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos. Esant tokioms nepatenkinamoms kontrolės sąlygoms, per metus ūkininkams yra išmokama apie 850 milijonų eurų. Komisija atliko su 1996–2005 m. laikotarpiu susijusius pataisymus, kurių bendra vertė buvo 479 milijonai eurų, kas sudaro maždaug 6 % deklaruotų išlaidų. Taip pat buvo atlikti pataisymai džiovintų vynuogių atveju.

| 5.11. | Kalbant apie 2006 finansinius metus (2005 paraiškų teikimo metai), auditas patvirtina, kad vis dar esama svarbių pagrindinių IAKS elementų veikimo Graikijoje trūkumų, pavyzdžiui, paraiškų procedūros, patikrų vietoje kokybės, gyvulių duomenų bazių kokybės ir ypač Žemės sklypų identifikavimo sistemos trūkumų. |
| --- | --- |

5.11.

Kalbant apie 2006 finansinius metus (2005 paraiškų teikimo metai), auditas patvirtina, kad vis dar esama svarbių pagrindinių IAKS elementų veikimo Graikijoje trūkumų, pavyzdžiui, paraiškų procedūros, patikrų vietoje kokybės, gyvulių duomenų bazių kokybės ir ypač Žemės sklypų identifikavimo sistemos trūkumų.

Siekdama apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, Komisija tęsia intensyvią audito programą ir prireikus Graikijai taikys finansinių klaidų ištaisymą.

Be to, Komisija atidžiai stebi ir prižiūri Graikijos veiksmų planą, kurį, Komisijai pateikus detalų prašymą ir glaudžiai bendradarbiaujant, parengė Graikijos valdžios institucijos siekdamos ištaisyti pirmiau paminėtus trūkumus. Veiksmų plane numatyti griežti terminai, per kuriuos turi būti imtasi įvairių priemonių, turinčių duoti pirmuosius rezultatus 2007 finansiniais metais (2006 paraiškų teikimo metais).

| 5.12. | Pagal džiovintų vynuogių pagalbos schemą augintojai privalo pagaminti minimalų džiovintų vynuogių kiekį, tenkantį vienam hektarui (t. y. jie turi pasiekti minimalų derlingumą). Beveik visos pagalbos išmokos (apie 115 milijonų eurų kasmet) yra mokamos Graikijoje. |
| --- | --- |

5.12.

Pagal džiovintų vynuogių pagalbos schemą augintojai privalo pagaminti minimalų džiovintų vynuogių kiekį, tenkantį vienam hektarui (t. y. jie turi pasiekti minimalų derlingumą). Beveik visos pagalbos išmokos (apie 115 milijonų eurų kasmet) yra mokamos Graikijoje.

5.13.

| 5.13. | Pastaraisiais metais Audito Rūmų DAS auditų metu, o taip pat – 2006 m. specialiojo audito metu buvo nustatyta, kad nuo 1999 m. Graikijos nacionalinės valdžios institucijos netinkamai taikė minimalaus derlingumo reikalavimų mažinimą Sultana ir Korinto veislės razinoms, kurios apima didžiąją dalį džiovintoms vynuogėms tenkančio ploto. Tik 2002–2003 derliaus metais, kai blogas oras paveikė didelę Graikijos dalį, šis sumažinimas buvo paremtas draudimo bendrovių atliktu nuostolių įvertinimu ir buvo atliktas pagal taisykles. Kitais metais nacionalinės valdžios institucijos sprendimus dėl daugumos sumažinimų priėmė nurodydamos su stichinėmis nelaimėmis (15) nesusijusias priežastis. Dėl šios priežasties buvo atliekami mokėjimai minimalaus derlingumo reikalavimų neatitinkantiems augintojams (ypač Sultana veislės razinų atveju – apie 50 % visos produkcijos), nepatyrusiems stichinės nelaimės poveikio. |
| --- | --- |

Pastaraisiais metais Audito Rūmų DAS auditų metu, o taip pat – 2006 m. specialiojo audito metu buvo nustatyta, kad nuo 1999 m. Graikijos nacionalinės valdžios institucijos netinkamai taikė minimalaus derlingumo reikalavimų mažinimą Sultana ir Korinto veislės razinoms, kurios apima didžiąją dalį džiovintoms vynuogėms tenkančio ploto. Tik 2002–2003 derliaus metais, kai blogas oras paveikė didelę Graikijos dalį, šis sumažinimas buvo paremtas draudimo bendrovių atliktu nuostolių įvertinimu ir buvo atliktas pagal taisykles. Kitais metais nacionalinės valdžios institucijos sprendimus dėl daugumos sumažinimų priėmė nurodydamos su stichinėmis nelaimėmis (15) nesusijusias priežastis. Dėl šios priežasties buvo atliekami mokėjimai minimalaus derlingumo reikalavimų neatitinkantiems augintojams (ypač Sultana veislės razinų atveju – apie 50 % visos produkcijos), nepatyrusiems stichinės nelaimės poveikio.

| 5.13. | Pastaraisiais metais Komisija atliko kelis džiovintų vynuogių schemos Graikijoje patikrinimus ir žino aprašytą padėtį. Paskutiniais metais Graikijos valdžios institucijos suteikė bendrąsias nukrypti leidžiančias nuostatas ir pritaikė visai Graikijai vienodus privalomų produkcijos kiekių sumažinimus, kuriuos pagrįsdamos nurodė nacionalinio masto stichines nelaimes ir, kiek mažiau, kitas priežastis. |
| --- | --- |

5.13.

Pastaraisiais metais Komisija atliko kelis džiovintų vynuogių schemos Graikijoje patikrinimus ir žino aprašytą padėtį. Paskutiniais metais Graikijos valdžios institucijos suteikė bendrąsias nukrypti leidžiančias nuostatas ir pritaikė visai Graikijai vienodus privalomų produkcijos kiekių sumažinimus, kuriuos pagrįsdamos nurodė nacionalinio masto stichines nelaimes ir, kiek mažiau, kitas priežastis.

Komisija mano, kad tai neatitinka Bendrijos teisės aktų, todėl atlikusi patikras vietoje vykdo atitikties vertinimo procedūras.

| 5.14. | Komisija atliko nustatyto dydžio normos finansinius pataisymus dėl pagrindinių kontrolės priemonių neveikimo 1997–2002 m. (40 milijonų eurų). Vėlesnių metų pataisymai dar nebuvo pasiūlyti ir Komisija dar nenustatė netinkamų mokėjimų masto, kuris Sultana veislės razinų atveju gali būti reikšmingas. |
| --- | --- |

5.14.

Komisija atliko nustatyto dydžio normos finansinius pataisymus dėl pagrindinių kontrolės priemonių neveikimo 1997–2002 m. (40 milijonų eurų). Vėlesnių metų pataisymai dar nebuvo pasiūlyti ir Komisija dar nenustatė netinkamų mokėjimų masto, kuris Sultana veislės razinų atveju gali būti reikšmingas.

| 5.14. | Atitikties vertinimo procedūros dėl likusių metų vykdomos, o atsižvelgdama į tai, kad nuo 2008 m. tai bus įtraukta į bendrosios išmokos schemą (BIS), Komisija ketina pasiūlyti du finansinių klaidų ištaisymo priemonių paketus – vienas bus taikomas metams, kuriems dar netaikytas ištaisymas (t. y. 2003–2005), o antrasis prireikus bus taikomas likusiam laikotarpiui, ypač atsižvelgiant į tai, kad nuo minimalaus derlingumo reikalavimų nukrypti leidžiančios nuostatos buvo suteiktos nesilaikant paskutiniųjų metų Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

5.14.

Atitikties vertinimo procedūros dėl likusių metų vykdomos, o atsižvelgdama į tai, kad nuo 2008 m. tai bus įtraukta į bendrosios išmokos schemą (BIS), Komisija ketina pasiūlyti du finansinių klaidų ištaisymo priemonių paketus – vienas bus taikomas metams, kuriems dar netaikytas ištaisymas (t. y. 2003–2005), o antrasis prireikus bus taikomas likusiam laikotarpiui, ypač atsižvelgiant į tai, kad nuo minimalaus derlingumo reikalavimų nukrypti leidžiančios nuostatos buvo suteiktos nesilaikant paskutiniųjų metų Bendrijos teisės aktų.

Bendrosios išmokos schema (BIS)

Kas ji ir kaip ji veikia?

| 5.15. | BIS išmokos ūkininkams nėra mokamos atsižvelgiant į tai, ką jie pagamina ar kiek turi gyvulių (16). Vietoj to, siekiant gauti visą pagalbos sumą, turi būti imamasi tokių veiksmų: |
| --- | --- |

5.15.

BIS išmokos ūkininkams nėra mokamos atsižvelgiant į tai, ką jie pagamina ar kiek turi gyvulių (16). Vietoj to, siekiant gauti visą pagalbos sumą, turi būti imamasi tokių veiksmų:

| a) | pirmaisiais metais pateikti paraišką dėl teisių į išmokas suteikimo (taip pat tais pačiais metais pateikti mokėjimo paraišką (bendrąją paraišką) kartu su reikalavimus atitinkančių hektarų deklaracija); |
| --- | --- |

a)

pirmaisiais metais pateikti paraišką dėl teisių į išmokas suteikimo (taip pat tais pačiais metais pateikti mokėjimo paraišką (bendrąją paraišką) kartu su reikalavimus atitinkančių hektarų deklaracija);

| b) | kai nustatomos teisės į išmokas, pateikti bendrąją paraišką (kiekvienais metais), kurioje deklaruojami visi hektarai, o pirmiausia BIS reikalavimus atitinkantys hektarai; |
| --- | --- |

b)

kai nustatomos teisės į išmokas, pateikti bendrąją paraišką (kiekvienais metais), kurioje deklaruojami visi hektarai, o pirmiausia BIS reikalavimus atitinkantys hektarai;

| c) | ūkininkas savo sklypą privalo išlaikyti gerose agrarinėse ir aplinkosauginėse sąlygose (GAAB) bei įvykdyti tam tikrus specifinius aplinkosauginius reikalavimus (kryžminio atitikimo reikalavimus). |
| --- | --- |

c)

ūkininkas savo sklypą privalo išlaikyti gerose agrarinėse ir aplinkosauginėse sąlygose (GAAB) bei įvykdyti tam tikrus specifinius aplinkosauginius reikalavimus (kryžminio atitikimo reikalavimus).

5.16.

| 5.16. | Kad būtų pripažinti tinkamais pagal BIS, ūkininkai pirmiausiai privalo gauti teises į išmokas (17). Nacionalinės valdžios institucijos pasirenka vieną iš ES teisės aktuose nustatytų modelių (žr.
  5.4 lentelę
  ) ir suskaičiuoja kiekvieno ūkininko teisių į išmokas skaičių ir vertę. Taikant istorinį modelį, kiekvienas ūkininkas gauna teises į išmokas, kurios įvertinamos atsižvelgiant į 2000–2002 metų ataskaitiniu laikotarpiu gautą vidutinę pagalbos sumą ir dirbtą žemės plotą. Taikant regioninį modelį, visų teisių į išmokas vertė yra lygi nustatyto dydžio sumai, o ūkininkui suteikiama teisė į išmoką už kiekvieną reikalavimus atitinkantį hektarą, kuris deklaruojamas pirmais paraiškos metais. Mišrusis modelis sujungia istorinį ir nustatyto dydžio sumos elementus, o jo dinaminiame variante istorinis elementas kasmet mažėja, kol modelis beveik supanašėja su nustatyto dydžio sumos sistema. |
| --- | --- |

Kad būtų pripažinti tinkamais pagal BIS, ūkininkai pirmiausiai privalo gauti teises į išmokas (17). Nacionalinės valdžios institucijos pasirenka vieną iš ES teisės aktuose nustatytų modelių (žr.
  5.4 lentelę
  ) ir suskaičiuoja kiekvieno ūkininko teisių į išmokas skaičių ir vertę. Taikant istorinį modelį, kiekvienas ūkininkas gauna teises į išmokas, kurios įvertinamos atsižvelgiant į 2000–2002 metų ataskaitiniu laikotarpiu gautą vidutinę pagalbos sumą ir dirbtą žemės plotą. Taikant regioninį modelį, visų teisių į išmokas vertė yra lygi nustatyto dydžio sumai, o ūkininkui suteikiama teisė į išmoką už kiekvieną reikalavimus atitinkantį hektarą, kuris deklaruojamas pirmais paraiškos metais. Mišrusis modelis sujungia istorinį ir nustatyto dydžio sumos elementus, o jo dinaminiame variante istorinis elementas kasmet mažėja, kol modelis beveik supanašėja su nustatyto dydžio sumos sistema.

| 5.16. | Pagal BIS taisykles valstybės narės turi didelę veiksmų laisvę savo nuožiūra nustatyti sistemą pagal savo specifinius poreikius ir ketinimus. Jos gali savo nuožiūra pasirinkti pagrindinį modelį ir specialias pasirinkto modelio įgyvendinimo taisykles, o regioninis modelis buvo nustatytas kaip galimybė nukrypti nuo istorinio modelio. |
| --- | --- |

5.16.

Pagal BIS taisykles valstybės narės turi didelę veiksmų laisvę savo nuožiūra nustatyti sistemą pagal savo specifinius poreikius ir ketinimus. Jos gali savo nuožiūra pasirinkti pagrindinį modelį ir specialias pasirinkto modelio įgyvendinimo taisykles, o regioninis modelis buvo nustatytas kaip galimybė nukrypti nuo istorinio modelio.

5.4 lentelė – BIS modeliai, pritaikyti audituotose valstybėse narėse

| Valstybė narė | Taikytas modelis | ES tiesioginių išmokų gavėjai pagal 2004 m. paraiškas (18) | BIS paraiškos, pateiktos 2005 m (19). | 2005 m. palyginimas su 2004 m., % (suapvalinta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skaičius | Plotas
  (1 000 ha) | Skaičius (20) | Plotas
  (1 000 ha) (21) | Skaičius
  (%) | Plotas (%) |
| Danija | Mišrusis dinaminis | 52 420 | 2 329,00 | 69 474 | 2 734,00 | 132,53 | 117,00 |
| Vokietija | Mišrusis dinaminis | 330 640 | 14 050,00 | 386 237 | 16 825,00 | 116,81 | 119,00 |
| Liuksemburgas | Mišrusis statinis | 1 970 | 122,00 | 2 006 | 123,00 | 101,83 | 101,00 |
| Švedija | Mišrusis statinis | 59 440 | 2 763,00 | 84 454 | 3 171,00 | 142,08 | 115,00 |
| Jungtinė Karalystė |
| JK – Anglija | Mišrusis dinaminis | 70 031 | 7 425,00 | 116 500 | 8 248,00 | 166,00 | 111,00 |
| JK – Škotija | Istorinis | 19 596 | 4 358,00 | 21 669 | 4 606,00 | 111,00 | 106,00 |
| JK – Velsas | Istorinis | 16 821 | 1 301,00 | 18 364 | 1 439,00 | 109,00 | 111,00 |
| JK – Š. Airija | Mišrusis statinis | 24 962 | 1 017,00 | 41 545 | 1 007,00 | 166,00 | 99,00 |
| Iš viso | 575 880 | 33 365,00 | 740 249 | 38 153,00 | 129,00 | 114,00 |

Valstybė narė

Taikytas modelis

ES tiesioginių išmokų gavėjai pagal 2004 m. paraiškas (18)

BIS paraiškos, pateiktos 2005 m (19).

2005 m. palyginimas su 2004 m., % (suapvalinta)

Skaičius

Plotas

(1 000 ha)

Skaičius (20)

Plotas

(1 000 ha) (21)

Skaičius

(%)

Plotas (%)

Danija

Mišrusis dinaminis

52 420

2 329,00

69 474

2 734,00

132,53

117,00

Vokietija

Mišrusis dinaminis

330 640

14 050,00

386 237

16 825,00

116,81

119,00

Liuksemburgas

Mišrusis statinis

1 970

122,00

2 006

123,00

101,83

101,00

Švedija

Mišrusis statinis

59 440

2 763,00

84 454

3 171,00

142,08

115,00

Jungtinė Karalystė

JK – Anglija

Mišrusis dinaminis

70 031

7 425,00

116 500

8 248,00

166,00

111,00

JK – Škotija

Istorinis

19 596

4 358,00

21 669

4 606,00

111,00

106,00

JK – Velsas

Istorinis

16 821

1 301,00

18 364

1 439,00

109,00

111,00

JK – Š. Airija

Mišrusis statinis

24 962

1 017,00

41 545

1 007,00

166,00

99,00

Iš viso

575 880

33 365,00

740 249

38 153,00

129,00

114,00

| 5.17. | Valstybės narės turi sukurti nacionalinį rezervą (22), iš kurio jos skirstytų teises į išmokas pradedantiems ūkininkams, ypatingoje padėtyje atsidūrusiems ar restruktūrizavimo arba vystymo programų paveiktiems ūkininkams. |
| --- | --- |

5.17.

Valstybės narės turi sukurti nacionalinį rezervą (22), iš kurio jos skirstytų teises į išmokas pradedantiems ūkininkams, ypatingoje padėtyje atsidūrusiems ar restruktūrizavimo arba vystymo programų paveiktiems ūkininkams.

Audito tikslai

| 5.18. | Audito Rūmai auditavo teisių į išmokas suteikimo sistemas dešimtyje valstybių narių (23), kurios 2005 m. pradėjo taikyti BIS (mokėjimai – 2006 m., biudžeto viršutinė riba – 15 088 milijonai eurų (24), 27 % visų žemės ūkio išlaidų) (25). |
| --- | --- |

5.18.

Audito Rūmai auditavo teisių į išmokas suteikimo sistemas dešimtyje valstybių narių (23), kurios 2005 m. pradėjo taikyti BIS (mokėjimai – 2006 m., biudžeto viršutinė riba – 15 088 milijonai eurų (24), 27 % visų žemės ūkio išlaidų) (25).

Audito tikslai buvo įvertinti, ar:

| a) | valstybėse narėse priimtos nacionalinės nuostatos atitinka ES teisės aktus ir teisių į išmokas vertė buvo teisingai apskaičiuota; |
| --- | --- |

a)

valstybėse narėse priimtos nacionalinės nuostatos atitinka ES teisės aktus ir teisių į išmokas vertė buvo teisingai apskaičiuota;

| b) | valstybės narės įdiegė adekvačias administracines procedūras ir patikimą vidinę kontrolę, kad teisės į išmokas būtų teisingai, išsamiai ir tiksliai nustatomos ir valdomos; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės įdiegė adekvačias administracines procedūras ir patikimą vidinę kontrolę, kad teisės į išmokas būtų teisingai, išsamiai ir tiksliai nustatomos ir valdomos;

| c) | valstybės narės įgyvendino patikimą BIS paraiškų valdymo ir kontrolės sistemą (26). |
| --- | --- |

c)

valstybės narės įgyvendino patikimą BIS paraiškų valdymo ir kontrolės sistemą (26).

Teisių į išmokas vertės apskaičiavimas ir jų suteikimas

| 5.19. | Teisingas teisių į išmokas vertės apskaičiavimas ir suteikimas yra būtina teisingų BIS išmokų sąlyga. Neteisingai nustatytos teisės į išmokas lemia per dideles ar per mažas išmokas pirmaisiais metais ir, jei klaida neaptinkama, – visais vėlesniais metais. |
| --- | --- |

5.19.

Teisingas teisių į išmokas vertės apskaičiavimas ir suteikimas yra būtina teisingų BIS išmokų sąlyga. Neteisingai nustatytos teisės į išmokas lemia per dideles ar per mažas išmokas pirmaisiais metais ir, jei klaida neaptinkama, – visais vėlesniais metais.

Taisyklių nesilaikymas

Dešimties mėnesių taisyklė

| 5.20. | Bendrijos teisės aktuose nustatyta, kad pareiškėjas privalo pagal BIS deklaruota žeme kasmet disponuoti ne trumpiau kaip 10 mėnesių. Priešingai šiai nuostatai, Jungtinėje Karalystėje pagal BIS buvo suteiktos teisės į išmokas ir pagalbos išmoka buvo sumokėta neūkininkaujantiems žemės savininkams, kurie didžiąją metų dalį žemę buvo išnuomoję ir todėl neatitiko reikalavimų. Pavyzdžiui, Šiaurės Airijoje tokiems žemės savininkams buvo suteikta daugiau kaip 176 000 teisių į išmokas (kurių vertė –13,8 milijono eurų) (27). |
| --- | --- |

5.20.

Bendrijos teisės aktuose nustatyta, kad pareiškėjas privalo pagal BIS deklaruota žeme kasmet disponuoti ne trumpiau kaip 10 mėnesių. Priešingai šiai nuostatai, Jungtinėje Karalystėje pagal BIS buvo suteiktos teisės į išmokas ir pagalbos išmoka buvo sumokėta neūkininkaujantiems žemės savininkams, kurie didžiąją metų dalį žemę buvo išnuomoję ir todėl neatitiko reikalavimų. Pavyzdžiui, Šiaurės Airijoje tokiems žemės savininkams buvo suteikta daugiau kaip 176 000 teisių į išmokas (kurių vertė –13,8 milijono eurų) (27).

| 5.20. | Reikėtų atsižvelgti į bendrą atsiejimo koncepciją. |
| --- | --- |

5.20.

Reikėtų atsižvelgti į bendrą atsiejimo koncepciją.

Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 33 straipsnyje nustatyta, kad bendrosios išmokos schema gali naudotis tik ūkininkai, kaip apibrėžta to reglamento 2 straipsnio a dalyje.

Taikant regioninį modelį, kuris priimtas kelių valstybių narių prašymu kaip galimybė nukrypti nuo istorinio modelio, išmokas leidžiama mokėti remiantis bendru pirmaisiais schemos taikymo metais deklaruotu žemės ūkio paskirties plotu; į modelį daugiausia įtrauktos pievos, taip pat vaisių ir daržovių auginimui skirta žemė. Iš tiesų taikant šį modelį paramą gali gauti nauji naudos gavėjai, kurie anksčiau negavo tiesioginės paramos, jeigu jie, inter alia, disponuoja žeme, jeigu žemei taikomi GAAB reikalavimai ir jeigu jie žemėje vykdo žemės ūkio veiklą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 2 straipsnyje pateiktą apibrėžtį. Tai gali būti taikoma žemės savininkams, tačiau tik tokiu atveju, jeigu jie vykdo žemės ūkio veiklą.

Iš tiesų pareiškėjas privalo disponuoti deklaruota žeme ne trumpiau kaip 10 mėnesių. Jeigu Audito Rūmų aprašytais atvejais savininkas žeme disponavo trumpiau kaip 10 mėnesių, ji neatitinka reikalavimų. Komisija imsis priemonių vykdydama atitikties vertinimo procedūras.

| 5.21. | Priešingai ES teisės nuostatoms, Jungtinės Karalystės valdžios institucijos mano, kad atsižvelgiant į nuomos sutarties sąlygas žemės savininkams gali būti suteiktos teisės gauti BIS ir (arba) kaimo plėtros pagalbos išmoką už nuomininkui išnuomotą ir jo dirbamą žemę. Tačiau pagal ES teisę tik ūkininkas, t. y. asmuo disponuojantis žeme ir žemėje vykdantis žemės ūkio veiklą, turi teisę į BIS mokėjimus ir kaimo plėtros pagalbą. |
| --- | --- |

5.21.

Priešingai ES teisės nuostatoms, Jungtinės Karalystės valdžios institucijos mano, kad atsižvelgiant į nuomos sutarties sąlygas žemės savininkams gali būti suteiktos teisės gauti BIS ir (arba) kaimo plėtros pagalbos išmoką už nuomininkui išnuomotą ir jo dirbamą žemę. Tačiau pagal ES teisę tik ūkininkas, t. y. asmuo disponuojantis žeme ir žemėje vykdantis žemės ūkio veiklą, turi teisę į BIS mokėjimus ir kaimo plėtros pagalbą.

| 5.21. | Komisija pritaria Audito Rūmų pateiktam atitinkamų ES teisės aktų aiškinimui. |
| --- | --- |

5.21.

Komisija pritaria Audito Rūmų pateiktam atitinkamų ES teisės aktų aiškinimui.

Viena iš reikalavimų atitikimo sąlygų – vykdyti žemės ūkio veiklą.

Valstybės narės privalo nustatyti, kurie asmenys turi būti laikomi ūkininkaujančiais ūkininkais (turinčiais teisę į išmokas). Jeigu žemės savininkas prisiima ekonominę ūkininkavimo veiklos riziką, neatmetama, kad jis galėtų būti laikomas „vykdančiu žemės ūkio veiklą“.

Teisių į išmokas konsolidavimas

| 5.22. | ES teisės aktuose numatyta nustatyti referencines sumas ūkininkams tose teritorijose, kuriose atliekamas restruktūrizavimas ir (arba) su viešąja intervencija susijusios vystymo programos, kad būtų išvengta žemės apleidimo ir (arba) ūkininkams būtų kompensuota už konkrečias nepalankesnes sąlygas šiose teritorijose. Kai ūkininkas tokiu būdu praranda žemę ir negali panaudoti visų savo teisių į išmokas, jos gali būti konsoliduojamos, t. y. keičiamos į mažesnį didesnę vertę turinčių teisių skaičių. |
| --- | --- |

5.22.

ES teisės aktuose numatyta nustatyti referencines sumas ūkininkams tose teritorijose, kuriose atliekamas restruktūrizavimas ir (arba) su viešąja intervencija susijusios vystymo programos, kad būtų išvengta žemės apleidimo ir (arba) ūkininkams būtų kompensuota už konkrečias nepalankesnes sąlygas šiose teritorijose. Kai ūkininkas tokiu būdu praranda žemę ir negali panaudoti visų savo teisių į išmokas, jos gali būti konsoliduojamos, t. y. keičiamos į mažesnį didesnę vertę turinčių teisių skaičių.

5.23.

| 5.23. | Kai kurios valstybės narės/regionai (Austrija, Airija, Velsas ir Škotija) nesilaikė ES teisės aktų. Jie pritaikė šią nuostatą visiems atvejams (28), kai 2005 m. ūkininkas turėjo mažiau hektarų nei teisių į išmokas. Konsolidavimas buvo atliktas, ūkininko referencinę sumą susiejant su hektarų skaičiui lygiu teisių į išmokas skaičiumi, kas ūkininkui suteikė galimybę išnaudoti visas savo teises į išmokas. Velsas ir Škotija tokį neteisėtą konsolidavimą taikė tik pirmaisiais BIS metais, tačiau Austrijoje ir Airijoje jis ir toliau buvo taikomas. 2005 m. tokiu būdu buvo konsoliduoti daugiau kaip 200 000 ha. Šios praktikos poveikis vertinamas 60 milijonų eurų per metus (29). |
| --- | --- |

Kai kurios valstybės narės/regionai (Austrija, Airija, Velsas ir Škotija) nesilaikė ES teisės aktų. Jie pritaikė šią nuostatą visiems atvejams (28), kai 2005 m. ūkininkas turėjo mažiau hektarų nei teisių į išmokas. Konsolidavimas buvo atliktas, ūkininko referencinę sumą susiejant su hektarų skaičiui lygiu teisių į išmokas skaičiumi, kas ūkininkui suteikė galimybę išnaudoti visas savo teises į išmokas. Velsas ir Škotija tokį neteisėtą konsolidavimą taikė tik pirmaisiais BIS metais, tačiau Austrijoje ir Airijoje jis ir toliau buvo taikomas. 2005 m. tokiu būdu buvo konsoliduoti daugiau kaip 200 000 ha. Šios praktikos poveikis vertinamas 60 milijonų eurų per metus (29).

| 5.23. | Komisija jau nustatė Audito Rūmų aprašytą praktiką ir į tai atsižvelgia vykdydama atitikties vertinimo procedūras. |
| --- | --- |

5.23.

Komisija jau nustatė Audito Rūmų aprašytą praktiką ir į tai atsižvelgia vykdydama atitikties vertinimo procedūras.

| 5.24. | Šiaurės Airijoje ir Anglijoje, taikančiose mišrųjį modelį, konsolidavimo poveikis pasireiškė, kai nusižengiant Bendrijos nuostatoms (30) ūkininkams buvo leista teises į išmokas susieti su dalimi 2005 m. deklaruotų reikalavimus atitinkančių plotų. Tai suteikė galimybę ūkininkams jų istorinę referencinę sumą paskirstyti mažesniam hektarų skaičiui, t. y. jiems buvo skirta mažiau, tačiau didesnę vertę turinčių teisių, o žemės savininkai galėjo savo vardu pateikti paraiškas dėl išmokų už ūkininkams nuomojamą žemę. |
| --- | --- |

5.24.

Šiaurės Airijoje ir Anglijoje, taikančiose mišrųjį modelį, konsolidavimo poveikis pasireiškė, kai nusižengiant Bendrijos nuostatoms (30) ūkininkams buvo leista teises į išmokas susieti su dalimi 2005 m. deklaruotų reikalavimus atitinkančių plotų. Tai suteikė galimybę ūkininkams jų istorinę referencinę sumą paskirstyti mažesniam hektarų skaičiui, t. y. jiems buvo skirta mažiau, tačiau didesnę vertę turinčių teisių, o žemės savininkai galėjo savo vardu pateikti paraiškas dėl išmokų už ūkininkams nuomojamą žemę.

| 5.24. | Į šį klausimą bus atsižvelgta vykdant atitikties vertinimo procedūras. |
| --- | --- |

5.24.

Į šį klausimą bus atsižvelgta vykdant atitikties vertinimo procedūras.

Nauji naudos gavėjai

| 5.25. | ES teisės aktuose (31) nustatyta, kad BIS yra taikoma ūkininkui, kuris, remiantis apibrėžtimi, gali būti fizinis arba juridinis asmuo, kurio valda yra Bendrijos teritorijoje ir kuris vykdo žemės ūkio veiklą: gamybą, gyvulių veisimą, žemės ūkio produkcijos auginimą arba palaiko geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės (GAAB) žemę. |
| --- | --- |

5.25.

ES teisės aktuose (31) nustatyta, kad BIS yra taikoma ūkininkui, kuris, remiantis apibrėžtimi, gali būti fizinis arba juridinis asmuo, kurio valda yra Bendrijos teritorijoje ir kuris vykdo žemės ūkio veiklą: gamybą, gyvulių veisimą, žemės ūkio produkcijos auginimą arba palaiko geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės (GAAB) žemę.

5.26.

| 5.26. | Nors pareiškėjai gali įgyti teisę į BIS išmokas vien savo žemę palaikydami GAAB, tinkamumo sąlygos nebuvo vienodai taikytos visoje Bendrijoje. Pavyzdžiui, Liuksemburgas teises į išmokas skyrė tik tiems pareiškėjams, kurie valdoje iš tikrųjų vykdė žemės ūkio veiklą, naudodami nepriklausomam valdymui reikalingas mašinas ir įrangą. Visos kitos valstybės narės, taikančios regioninį ar mišrųjį modelį, priėmė tų žemės savininkų paraiškas, kurie įsipareigojo palaikyti ar palaikė žemę GAAB, tačiau neturėjo jokių žemės ūkio mašinų ar įrangos. |
| --- | --- |

Nors pareiškėjai gali įgyti teisę į BIS išmokas vien savo žemę palaikydami GAAB, tinkamumo sąlygos nebuvo vienodai taikytos visoje Bendrijoje. Pavyzdžiui, Liuksemburgas teises į išmokas skyrė tik tiems pareiškėjams, kurie valdoje iš tikrųjų vykdė žemės ūkio veiklą, naudodami nepriklausomam valdymui reikalingas mašinas ir įrangą. Visos kitos valstybės narės, taikančios regioninį ar mišrųjį modelį, priėmė tų žemės savininkų paraiškas, kurie įsipareigojo palaikyti ar palaikė žemę GAAB, tačiau neturėjo jokių žemės ūkio mašinų ar įrangos.

| 5.26. | Pagal subsidiarumo principą konkretus geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės (GAAB) reikalavimų įgyvendinimas priklauso valstybių narių kompetencijai. Todėl visoje ES nėra vienodo įgyvendinimo modelio. Liuksemburgas pasirinko griežtesnes taisykles, kurias jis laikė tinkamomis, tačiau šios taisyklės nėra privalomos kitoms valstybėms narėms. Komisija neprieštarauja tokiam sprendimui. |
| --- | --- |

5.26.

Pagal subsidiarumo principą konkretus geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės (GAAB) reikalavimų įgyvendinimas priklauso valstybių narių kompetencijai. Todėl visoje ES nėra vienodo įgyvendinimo modelio. Liuksemburgas pasirinko griežtesnes taisykles, kurias jis laikė tinkamomis, tačiau šios taisyklės nėra privalomos kitoms valstybėms narėms. Komisija neprieštarauja tokiam sprendimui.

| 5.27. | 5.4 lentelėje
  parodyta, kad tiesioginės pagalbos gavėjų skaičius žymiai išaugo. Visų pirma regioninio modelio atveju, ganykloms ir vaisių bei daržovių auginimui naudojamiems sklypams tapus tinkamais išmokai gauti, BIS sukūrimas lėmė ženklų hektarų, pagal kuriuos yra mokama tiesioginė išmoka, ir naudos gavėjų skaičiaus padidėjimą. Audito Rūmai tarp tokių naudos gavėjų taip pat dėmesį atkreipė į geležinkelio bendroves (Anglijoje), jodinėjimo/žirgų veisimo klubus (Vokietijoje ir Švedijoje) bei golfo/laisvalaikio klubus ir miesto tarybas (Danijoje ir Anglijoje). |
| --- | --- |

5.27.

5.4 lentelėje
  parodyta, kad tiesioginės pagalbos gavėjų skaičius žymiai išaugo. Visų pirma regioninio modelio atveju, ganykloms ir vaisių bei daržovių auginimui naudojamiems sklypams tapus tinkamais išmokai gauti, BIS sukūrimas lėmė ženklų hektarų, pagal kuriuos yra mokama tiesioginė išmoka, ir naudos gavėjų skaičiaus padidėjimą. Audito Rūmai tarp tokių naudos gavėjų taip pat dėmesį atkreipė į geležinkelio bendroves (Anglijoje), jodinėjimo/žirgų veisimo klubus (Vokietijoje ir Švedijoje) bei golfo/laisvalaikio klubus ir miesto tarybas (Danijoje ir Anglijoje).

| 5.27. | Naudos gavėjas turėjo atitikti teisių į išmokas kriterijus. Kad galėtų patvirtinti teisę į išmoką, jis privalo disponuoti reikalavimus atitinkančia žeme ir joje vykdyti žemės ūkio veiklą. Jeigu fizinio ar juridinio asmens disponuojama ir deklaruota žemė atitinka visas tinkamumo sąlygas, asmuo atitinka reikalavimus. Patys golfo klubai neatitinka reikalavimų. Taip pat aišku, kad, pavyzdžiui, golfui ar kitai laisvalaikio veiklai naudojamas plotas neatitinka reikalavimų ir kad reikalavimus atitinka tik plotai, kuriuose vykdoma žemės ūkio veikla. Komisija imasi tolesnių priemonių dėl Audito Rūmų nustatytų atvejų. |
| --- | --- |

5.27.

Naudos gavėjas turėjo atitikti teisių į išmokas kriterijus. Kad galėtų patvirtinti teisę į išmoką, jis privalo disponuoti reikalavimus atitinkančia žeme ir joje vykdyti žemės ūkio veiklą. Jeigu fizinio ar juridinio asmens disponuojama ir deklaruota žemė atitinka visas tinkamumo sąlygas, asmuo atitinka reikalavimus. Patys golfo klubai neatitinka reikalavimų. Taip pat aišku, kad, pavyzdžiui, golfui ar kitai laisvalaikio veiklai naudojamas plotas neatitinka reikalavimų ir kad reikalavimus atitinka tik plotai, kuriuose vykdoma žemės ūkio veikla. Komisija imasi tolesnių priemonių dėl Audito Rūmų nustatytų atvejų.

Šalutiniai BIS padariniai

| 5.28. | Teisės į išmokas, suteiktos neūkininkaujantiems žemės savininkams, mišriajame modelyje yra išimtinai paremtos regioniniu nustatyto dydžio sumos BIS elementu. Dinaminiame šio modelio variante tokių teisių į išmokas vertė iš pradžių yra maža, tačiau dinaminio etapo pabaigoje šie elementai turės daug didesnę vertę: visų teisių į išmokas vertė galiausiai susilygins. ES tiesioginė pagalba žymiai persiskirstys iš ūkininkaujančių asmenų žemės savininkams, kuriems teisių į išmokas vertė padidės keturis kartus Danijoje bei Vokietijoje ir dešimt kartų Anglijoje. Anglijoje teisių į išmokas nustatyto dydžio suma 2005 m. buvo 28,20 eurų už hektarą, o 2012 m. visų teisių į išmokas nominalioji vertė sieks apie 280 eurų už hektarą (32). |
| --- | --- |

5.28.

Teisės į išmokas, suteiktos neūkininkaujantiems žemės savininkams, mišriajame modelyje yra išimtinai paremtos regioniniu nustatyto dydžio sumos BIS elementu. Dinaminiame šio modelio variante tokių teisių į išmokas vertė iš pradžių yra maža, tačiau dinaminio etapo pabaigoje šie elementai turės daug didesnę vertę: visų teisių į išmokas vertė galiausiai susilygins. ES tiesioginė pagalba žymiai persiskirstys iš ūkininkaujančių asmenų žemės savininkams, kuriems teisių į išmokas vertė padidės keturis kartus Danijoje bei Vokietijoje ir dešimt kartų Anglijoje. Anglijoje teisių į išmokas nustatyto dydžio suma 2005 m. buvo 28,20 eurų už hektarą, o 2012 m. visų teisių į išmokas nominalioji vertė sieks apie 280 eurų už hektarą (32).

| 5.28. | Taip pat žr. Komisijos pastabas dėl 5.20 dalies dėl regioninio modelio koncepcijos ir reikšmės išsaugojimo tikslams. |
| --- | --- |

5.28.

Taip pat žr. Komisijos pastabas dėl 5.20 dalies dėl regioninio modelio koncepcijos ir reikšmės išsaugojimo tikslams.

Pirmiausia, modelį pasirenka pati valstybė narė. Taikant aprašytą modelį taip pat perskirstoma pagalba, kadangi, siekiant mokėti nustatyto dydžio išmokas už visą reikalavimus atitinkančią žemės ūkio paskirties žemę, 1) modelio taikymo sritis išplėsta tiems žemės plotams, už kuriuos anksčiau pagalba nebuvo mokama, 2) papildomai įtrauktos kai kurios individualios istorinės teisės (skirtingos priklausomai nuo naudos gavėjų ir pagal hektarą), kurios vienodai paskirstytos (papildomai įtrauktame) plote.

Juridinis arba fizinis asmuo, kuris atitiko tinkamumo reikalavimus, įgijo teisę į bendrąją išmoką.

Perskirstomasis poveikis

| 5.29. | Valstybės narės gali taikyti vadinamąją pagautės sąlygą (33), pagal kurią ūkininkui pasibaigus referenciniam laikotarpiui pardavusiam arba šešeriems ar daugiau metų išnuomojusiam visą ar dalį savo valdos, gali iki 90 % būti sumažintas teisių į išmokas, kurios jam priklauso atsižvelgiant į jam tenkančią pagalbą referenciniu laikotarpiu (34), skaičius. Šio sumažinimo suma priskiriama į nacionalinį rezervą. Šią sąlygą nusprendė taikyti tik Belgija, Danija, Italija, Liuksemburgas ir Švedija (35). Kitose valstybėse narėse ūkininkams leidžiama pasilikti visas pagautės teises į išmokas. Pagautė ne tik padidino visų ūkininkų įnašo į nacionalinį rezervą dalį, bet ir lėmė nevienodą ES ūkininkų traktavimą. |
| --- | --- |

5.29.

Valstybės narės gali taikyti vadinamąją pagautės sąlygą (33), pagal kurią ūkininkui pasibaigus referenciniam laikotarpiui pardavusiam arba šešeriems ar daugiau metų išnuomojusiam visą ar dalį savo valdos, gali iki 90 % būti sumažintas teisių į išmokas, kurios jam priklauso atsižvelgiant į jam tenkančią pagalbą referenciniu laikotarpiu (34), skaičius. Šio sumažinimo suma priskiriama į nacionalinį rezervą. Šią sąlygą nusprendė taikyti tik Belgija, Danija, Italija, Liuksemburgas ir Švedija (35). Kitose valstybėse narėse ūkininkams leidžiama pasilikti visas pagautės teises į išmokas. Pagautė ne tik padidino visų ūkininkų įnašo į nacionalinį rezervą dalį, bet ir lėmė nevienodą ES ūkininkų traktavimą.

| 5.29. | Iš tiesų valstybės narės turi galimybę tam tikromis sąlygomis grąžinti teises į išmokas į nacionalinį rezervą. Keturios valstybės narės pasinaudojo šia galimybe, o kitos – ne. |
| --- | --- |

5.29.

Iš tiesų valstybės narės turi galimybę tam tikromis sąlygomis grąžinti teises į išmokas į nacionalinį rezervą. Keturios valstybės narės pasinaudojo šia galimybe, o kitos – ne.

Pasirinkus šią galimybę turi būti laikomasi tam tikrų sąlygų (plg. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 9 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 795/2004 10 straipsnį). Pagautės sąlygos taikymas nėra privalomas valstybėms narėms. Pagautės sąlygos taikymo atvejų dažnai labai sumažėja dėl pardavimo sutartyse nustatytų sąlygų, nes pardavėjai negali patvirtinti teisių į išmoką neturėdami žemės.

| 5.30. | Audito Rūmai nustatė, kad išmokos pagal pradedančių ūkininkų ir investicijų schemas sudarė galimybę gauti ženklų neįprastą pelną, tiek suderinamą, tiek nesuderinamą su pagautės sąlygos taikymo sritimi. |
| --- | --- |

5.30.

Audito Rūmai nustatė, kad išmokos pagal pradedančių ūkininkų ir investicijų schemas sudarė galimybę gauti ženklų neįprastą pelną, tiek suderinamą, tiek nesuderinamą su pagautės sąlygos taikymo sritimi.

5.31.

| 5.31. | ES teisės aktuose (36) nustatyta, kad valstybės narės gali iš nacionalinio rezervo referencines sumas skirti pradedantiems ūkininkams (37), kurie žemės ūkio veiklą pradėjo po referencinio laikotarpio. Škotijoje keliems pradedantiems ūkininkams buvo suteiktos teisės į išmokas, nors pareiškėjas neatitiko pradedančių ūkininkų schemos kriterijų (38). Vienu atveju ūkininkas A 2004 m. gegužės mėn. perėmė valdą, už kurią ankstesniam ūkininkui B buvo skirtos 602 teisės į išmokas, kurių vertė 2005 m. sudarė 287 000 eurų. Ūkininkas A sėkmingai pateikė savo paraišką pagal nacionalinio rezervo pradedančių ūkininkų schemą ir gavo 111 000 eurų vertės teises į išmokas, už kurias jam buvo visiškai sumokėta 2005 m. Ūkininkas B deklaravo 410 (39) iš 602 teisių į išmokas už 300 kilometrų Škotijos aukštumose išsinuomodamas 410 ha nederlingą ganyklą (40), kurioje jis laikė 85 avis. 2005 m. už šią naują žemės ūkio veiklą jam buvo sumokėta 182 000 eurų. Ūkininkai A ir B buvo juridiniai asmenys, kurie iki 2004 m. kovo mėn. bendrai naudojo atitinkamą valdą. |
| --- | --- |

ES teisės aktuose (36) nustatyta, kad valstybės narės gali iš nacionalinio rezervo referencines sumas skirti pradedantiems ūkininkams (37), kurie žemės ūkio veiklą pradėjo po referencinio laikotarpio. Škotijoje keliems pradedantiems ūkininkams buvo suteiktos teisės į išmokas, nors pareiškėjas neatitiko pradedančių ūkininkų schemos kriterijų (38). Vienu atveju ūkininkas A 2004 m. gegužės mėn. perėmė valdą, už kurią ankstesniam ūkininkui B buvo skirtos 602 teisės į išmokas, kurių vertė 2005 m. sudarė 287 000 eurų. Ūkininkas A sėkmingai pateikė savo paraišką pagal nacionalinio rezervo pradedančių ūkininkų schemą ir gavo 111 000 eurų vertės teises į išmokas, už kurias jam buvo visiškai sumokėta 2005 m. Ūkininkas B deklaravo 410 (39) iš 602 teisių į išmokas už 300 kilometrų Škotijos aukštumose išsinuomodamas 410 ha nederlingą ganyklą (40), kurioje jis laikė 85 avis. 2005 m. už šią naują žemės ūkio veiklą jam buvo sumokėta 182 000 eurų. Ūkininkai A ir B buvo juridiniai asmenys, kurie iki 2004 m. kovo mėn. bendrai naudojo atitinkamą valdą.

| 5.31. | Kaip aprašyta, ūkininkas A nebuvo priskirtinas pradedantiems ūkininkams, todėl teisių į išmoką skyrimo iš nacionalinio rezervo atvejį reikia patikrinti. |
| --- | --- |

5.31.

Kaip aprašyta, ūkininkas A nebuvo priskirtinas pradedantiems ūkininkams, todėl teisių į išmoką skyrimo iš nacionalinio rezervo atvejį reikia patikrinti.

Į aprašytą praktiką atsižvelgiama vykdant atitikties vertinimo procedūras.

| 5.32. | Paprasto valdos perdavimo šeimos nariams referenciniu laikotarpiu ar jam pasibaigus pakako padidinti valdai priskirtų teisių į išmokas skaičių ir vertę. Airijoje 2002 m. baigęs žemės ūkio veiklą ūkininkas išnuomojo savo valdą sūnui. Remiantis 2000 ir 2001 m. sumokėtomis išmokomis, tėvui buvo skirtos 38 000 eurų vertės teisės į išmokas. Remiantis 2002 m. sumokėtomis išmokomis, jo sūnus buvo pripažintas pradedančiu ūkininku ir gavo 87 000 eurų vertės teises į išmokas. 2005 m. tėvui neatlygintinai perdavus savo žemę ir teises į išmokas sūnui, šiam galiausiai priklausė 125 000 eurų vertės teisės į išmokas. Jei perdavimas nebūtų įvykęs, valdai būtų buvusios skirtos 67 800 eurų vertės teisės į išmokas. |
| --- | --- |

5.32.

Paprasto valdos perdavimo šeimos nariams referenciniu laikotarpiu ar jam pasibaigus pakako padidinti valdai priskirtų teisių į išmokas skaičių ir vertę. Airijoje 2002 m. baigęs žemės ūkio veiklą ūkininkas išnuomojo savo valdą sūnui. Remiantis 2000 ir 2001 m. sumokėtomis išmokomis, tėvui buvo skirtos 38 000 eurų vertės teisės į išmokas. Remiantis 2002 m. sumokėtomis išmokomis, jo sūnus buvo pripažintas pradedančiu ūkininku ir gavo 87 000 eurų vertės teises į išmokas. 2005 m. tėvui neatlygintinai perdavus savo žemę ir teises į išmokas sūnui, šiam galiausiai priklausė 125 000 eurų vertės teisės į išmokas. Jei perdavimas nebūtų įvykęs, valdai būtų buvusios skirtos 67 800 eurų vertės teisės į išmokas.

| 5.32. | Jeigu valda buvo perduota referenciniu laikotarpiu, už tą patį žemės plotą bus skirtos dvi teisės į išmokas. Tokia padėtis susidaro dėl to, kad tėvui ir sūnui referencinis laikotarpis (2000–2002) nėra pasibaigęs, todėl per šį laikotarpį abu gali įgyti teises į išmoką už tą patį plotą. |
| --- | --- |

5.32.

Jeigu valda buvo perduota referenciniu laikotarpiu, už tą patį žemės plotą bus skirtos dvi teisės į išmokas. Tokia padėtis susidaro dėl to, kad tėvui ir sūnui referencinis laikotarpis (2000–2002) nėra pasibaigęs, todėl per šį laikotarpį abu gali įgyti teises į išmoką už tą patį plotą.

Į aprašytą praktiką atsižvelgiama vykdant atitikties vertinimo procedūras.

Išmokų didėjimas dėl investicijų

| 5.33. | Teisės į išmokas iš nacionalinio rezervo gali būti suteiktos ūkininkams, kurie investavo į gamybos pajėgumą ar nusipirko žemės sklypą. Škotijoje išmoka už investicijas buvo neproporcinga padarytoms investicijoms. Pavyzdžiui, vienas ūkininkas investavo į 1 802 ha žemės sklypą, esantį ypač nepalankioje teritorijoje, tačiau išmoka už investicijas buvo apskaičiuota remiantis daug didesniu regiono vidurkiu kitokiai žemei. Ūkininkas gavo 417 966 eurų vertės teises į išmokas. Šiaurės Airijoje ūkininkui buvo skirtos teisės į išmokas, kurių vertė buvo 109 000 eurų. Pasibaigus referenciniam laikotarpiui, jis perdavė daugiau kaip 600 galvijų į valdą, priklausančią šeimos nariui, kuriam pagal investicijų schemą už tuos pačius gyvulius buvo skirti 140 000 eurų. |
| --- | --- |

5.33.

Teisės į išmokas iš nacionalinio rezervo gali būti suteiktos ūkininkams, kurie investavo į gamybos pajėgumą ar nusipirko žemės sklypą. Škotijoje išmoka už investicijas buvo neproporcinga padarytoms investicijoms. Pavyzdžiui, vienas ūkininkas investavo į 1 802 ha žemės sklypą, esantį ypač nepalankioje teritorijoje, tačiau išmoka už investicijas buvo apskaičiuota remiantis daug didesniu regiono vidurkiu kitokiai žemei. Ūkininkas gavo 417 966 eurų vertės teises į išmokas. Šiaurės Airijoje ūkininkui buvo skirtos teisės į išmokas, kurių vertė buvo 109 000 eurų. Pasibaigus referenciniam laikotarpiui, jis perdavė daugiau kaip 600 galvijų į valdą, priklausančią šeimos nariui, kuriam pagal investicijų schemą už tuos pačius gyvulius buvo skirti 140 000 eurų.

| 5.33. | Valstybės narės gali savo nuožiūra nuspręsti, ar skirstant teises į išmokas taikyti investicijų sąlygą. Vis dėlto teisės į išmokas turi būti skirstomos remiantis objektyviais kriterijais ir laikantis vienodo požiūrio į visus ūkininkus. |
| --- | --- |

5.33.

Valstybės narės gali savo nuožiūra nuspręsti, ar skirstant teises į išmokas taikyti investicijų sąlygą. Vis dėlto teisės į išmokas turi būti skirstomos remiantis objektyviais kriterijais ir laikantis vienodo požiūrio į visus ūkininkus.

Į aprašytą praktiką atsižvelgiama vykdant atitikties vertinimo procedūras.

| 5.34. | Iki 2003 m. vidurio reformos bruožai, o kartu schemos, kuria teikiamos išmokos investuotojams, egzistavimas, tapo visuotinai žinomi. Jungtinėje Karalystėje 10 % pajamų padidėjimas buvo laikomas pakankamu investavimo įrodymu. Paradoksalu, kad 2002 m. didindami paskerstų galvijų skaičių (t. y. mažindami bandą) ūkininkai galėjo atitikti šį investicijų kriterijų. Tai paskatino žymų išmokų už galvijus paraiškų skaičiaus padidėjimą. Pavyzdžiui, Šiaurės Airijoje deklaruotų gyvulių skaičius specialiosios išmokos už jautieną ir skerdimo išmokos schemose 2004 m. buvo daugiau nei 20 % didesnis už 2000–2002 m. vidurkį. Dėl šios priežasties daugiau kaip 82 % (10,5 milijono eurų) išmokų iš nacionalinio rezervo buvo skirtos investuotojams. Tas pats reiškinys buvo Škotijoje ir Anglijoje (atitinkamai, 85 % (34,4 milijono eurų) ir 78 % (94 milijonai eurų)). Toks išmokų vaikymasis ir pagautės sąlygos netaikymas paaiškina, kodėl įnašų į nacionalinį rezervą dalis viršijo 3 %. |
| --- | --- |

5.34.

Iki 2003 m. vidurio reformos bruožai, o kartu schemos, kuria teikiamos išmokos investuotojams, egzistavimas, tapo visuotinai žinomi. Jungtinėje Karalystėje 10 % pajamų padidėjimas buvo laikomas pakankamu investavimo įrodymu. Paradoksalu, kad 2002 m. didindami paskerstų galvijų skaičių (t. y. mažindami bandą) ūkininkai galėjo atitikti šį investicijų kriterijų. Tai paskatino žymų išmokų už galvijus paraiškų skaičiaus padidėjimą. Pavyzdžiui, Šiaurės Airijoje deklaruotų gyvulių skaičius specialiosios išmokos už jautieną ir skerdimo išmokos schemose 2004 m. buvo daugiau nei 20 % didesnis už 2000–2002 m. vidurkį. Dėl šios priežasties daugiau kaip 82 % (10,5 milijono eurų) išmokų iš nacionalinio rezervo buvo skirtos investuotojams. Tas pats reiškinys buvo Škotijoje ir Anglijoje (atitinkamai, 85 % (34,4 milijono eurų) ir 78 % (94 milijonai eurų)). Toks išmokų vaikymasis ir pagautės sąlygos netaikymas paaiškina, kodėl įnašų į nacionalinį rezervą dalis viršijo 3 %.

| 5.34. | Valstybės narės gali savo nuožiūra nuspręsti, kaip taikyti investicijų sąlygą. Tačiau aprašytas „investavimo“ aiškinimas nėra numatytas atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose. |
| --- | --- |

5.34.

Valstybės narės gali savo nuožiūra nuspręsti, kaip taikyti investicijų sąlygą. Tačiau aprašytas „investavimo“ aiškinimas nėra numatytas atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose.

Iš tiesų ES teisės aktuose nurodytas gamybos pajėgumų didinimas ir žemės pirkimas, tačiau kai kuriais atvejais (kaip aprašyta) pajamų padidėjimas nebūtinai rodo, kad padidėjo gamybos pajėgumai.

Taip pat žr. Komisijos pastabas dėl 5.29 dalies dėl pagautės sąlygos netaikymo.

Šis atvejis nagrinėjamas vykdant atitikties vertinimo procedūras.

Teisių į išmokas ir mokėjimų patvirtinimas

Priimtina bendra valdymo ir kontrolės sistemos kokybė

| 5.35. | 2005 m. valstybių narių ūkininkų paraiškų apdorojimui taikytas valdymo ir kontrolės sistemas veikė trys pagrindiniai pokyčiai: buvo įdiegtos privaloma geografinė informacinė sistema (GIS), nauja teisių į išmokas nustatymo ir registravimo sistema ir pradėtos privalomos kompleksinio susiejimo patikros. Audito Rūmų auditas apėmė pirmuosius du elementus. Išsamios pastabos ir bendras įvertinimas pateikti
  5.2 priede
  . |
| --- | --- |

5.35.

2005 m. valstybių narių ūkininkų paraiškų apdorojimui taikytas valdymo ir kontrolės sistemas veikė trys pagrindiniai pokyčiai: buvo įdiegtos privaloma geografinė informacinė sistema (GIS), nauja teisių į išmokas nustatymo ir registravimo sistema ir pradėtos privalomos kompleksinio susiejimo patikros. Audito Rūmų auditas apėmė pirmuosius du elementus. Išsamios pastabos ir bendras įvertinimas pateikti
  5.2 priede
  .

5.36.

| 5.36. | Škotijoje teisių į išmokas nustatymo ir registravimo sistema yra nepilna, kadangi joje neregistruojamas teisių į išmokas perdavimas ar nestebimi minimalūs teisių patvirtinimo reikalavimai (41). Kai kuriose valstybėse narėse tais atvejais, kai po patikros nustatytas plotas buvo nepakankamas, kad būtų patvirtintos visos teisės į išmokas, mokėjimai buvo apskaičiuoti neteisingai. |
| --- | --- |

Škotijoje teisių į išmokas nustatymo ir registravimo sistema yra nepilna, kadangi joje neregistruojamas teisių į išmokas perdavimas ar nestebimi minimalūs teisių patvirtinimo reikalavimai (41). Kai kuriose valstybėse narėse tais atvejais, kai po patikros nustatytas plotas buvo nepakankamas, kad būtų patvirtintos visos teisės į išmokas, mokėjimai buvo apskaičiuoti neteisingai.

| 5.36. | Komisija dėl šių nustatytų trūkumų imsis tolesnių priemonių vykdydama atitikties vertinimo procedūras. |
| --- | --- |

5.36.

Komisija dėl šių nustatytų trūkumų imsis tolesnių priemonių vykdydama atitikties vertinimo procedūras.

Ilgas delsimas nustatant teises į išmokas ir atliekant mokėjimus

| 5.37. | Visose aplankytose valstybėse narėse (išskyrus Portugaliją ir Belgiją) galutinės teisės į išmokas buvo visiškai ar iš dalies suteiktos po teisės aktų nustatyto termino – 2005 m. gruodžio 31 d. (didesnė nei 8,3 milijardo eurų vertė). Todėl kai kurios valstybės narės negalėjo iki nustatyto termino 2006 m. birželio 30 d. atlikti mokėjimų visiems ūkininkams. Ši problema buvo ypač svarbi Anglijoje. |
| --- | --- |

5.37.

Visose aplankytose valstybėse narėse (išskyrus Portugaliją ir Belgiją) galutinės teisės į išmokas buvo visiškai ar iš dalies suteiktos po teisės aktų nustatyto termino – 2005 m. gruodžio 31 d. (didesnė nei 8,3 milijardo eurų vertė). Todėl kai kurios valstybės narės negalėjo iki nustatyto termino 2006 m. birželio 30 d. atlikti mokėjimų visiems ūkininkams. Ši problema buvo ypač svarbi Anglijoje.

| 5.37. | Apskritai, dėl pavėluoto nustatymo nebuvo vėluojama išmokėti bendrąsias išmokas ūkininkams pagal BIS. Nesilaikant terminų bus taikomos Reglamente (EB) Nr. 883/2006, visų pirma jo 9 straipsnyje, nustatytos taisyklės. Sumažinimai dėl pavėluotų mokėjimų 2006 m. bus taikomi tik Anglijoje. |
| --- | --- |

5.37.

Apskritai, dėl pavėluoto nustatymo nebuvo vėluojama išmokėti bendrąsias išmokas ūkininkams pagal BIS. Nesilaikant terminų bus taikomos Reglamente (EB) Nr. 883/2006, visų pirma jo 9 straipsnyje, nustatytos taisyklės. Sumažinimai dėl pavėluotų mokėjimų 2006 m. bus taikomi tik Anglijoje.

Permokos

| 5.38. | Audito Rūmų galutinio naudos gavėjo lygmenyje atlikto audito metu buvo nustatyta 13 atsitiktinai atrinktų testuotų mokėjimų iš 54 (24 %), kai teisių į išmokas apskaičiavimo metu buvo remtasi neteisingu plotu ir (arba) reikalavimų neatitinkančiu plotu. Plotų skirtumai buvo nuo 0,35 % iki 6,92 %, tačiau bendras finansinis poveikis yra ribotas. Nepaisant to, reikia pažymėti, kad dinaminiame modelyje netgi labai mažos klaidos gali turėti reikšmingą įtaką mokėjimams ateityje (žr. 5.28 dalį). |
| --- | --- |

5.38.

Audito Rūmų galutinio naudos gavėjo lygmenyje atlikto audito metu buvo nustatyta 13 atsitiktinai atrinktų testuotų mokėjimų iš 54 (24 %), kai teisių į išmokas apskaičiavimo metu buvo remtasi neteisingu plotu ir (arba) reikalavimų neatitinkančiu plotu. Plotų skirtumai buvo nuo 0,35 % iki 6,92 %, tačiau bendras finansinis poveikis yra ribotas. Nepaisant to, reikia pažymėti, kad dinaminiame modelyje netgi labai mažos klaidos gali turėti reikšmingą įtaką mokėjimams ateityje (žr. 5.28 dalį).

| 5.38. | Patys Audito Rūmai pripažįsta, kad bendrosios išmokos schemos sukūrimas ir įgyvendinimas leidžia sumažinti neteisėtų išmokų ūkininkams riziką (žr. 5.66 dalį). |
| --- | --- |

5.38.

Patys Audito Rūmai pripažįsta, kad bendrosios išmokos schemos sukūrimas ir įgyvendinimas leidžia sumažinti neteisėtų išmokų ūkininkams riziką (žr. 5.66 dalį).

Bendroji išmokų už plotą schema (BIPS)

| 5.39. | Pagrindinis BIPS ir BIS skirtumas yra tas, kad BIPS nėra nustatomos teisės į išmokas. Už kiekvieną reikalavimus atitinkančios žemės hektarą yra mokama vienoda suma. Atėjus laikui, aštuonios valstybės narės, taikančios BIPS (42), privalės įdiegti BIS. |
| --- | --- |

5.39.

Pagrindinis BIPS ir BIS skirtumas yra tas, kad BIPS nėra nustatomos teisės į išmokas. Už kiekvieną reikalavimus atitinkančios žemės hektarą yra mokama vienoda suma. Atėjus laikui, aštuonios valstybės narės, taikančios BIPS (42), privalės įdiegti BIS.

5.40.

| 5.40. | 2006 m. BIPS auditai buvo baigti aplankant likusias tris valstybes nares, taikančias šią sistemą (Estija, Kipras ir Latvija) (43), ir tris valstybes nares aplankant antrą kartą (Lietuva, Vengrija ir Lenkija). Iš viso naudos gavėjo lygmenyje buvo testuoti 24 mokėjimai. |
| --- | --- |

2006 m. BIPS auditai buvo baigti aplankant likusias tris valstybes nares, taikančias šią sistemą (Estija, Kipras ir Latvija) (43), ir tris valstybes nares aplankant antrą kartą (Lietuva, Vengrija ir Lenkija). Iš viso naudos gavėjo lygmenyje buvo testuoti 24 mokėjimai.

5.41.

| 5.41. | Estijoje keturiems audituotiems naudos gavėjams buvo sumokėta už didesnį plotą negu buvo išmatuota vietoje (vidutiniškai 4,6 %); taip pat Estijos valdžios institucijos negalėjo pagrįsti jų taikyto mažinimo koeficiento apskaičiavimui naudoto skaičiaus (3,51 %) (44). Kipre yra besikartojančių žemės registravimo sistemos trūkumų (šią sistemą pradėta taikyti 1926 m., o vėliau įvykę natūralūs laukų ribų pokyčiai joje neatsispindi), dėl kurių atsirado du santykinai dideli nustatyto ploto skirtumai (7,26 % ir 18,7 %). Vengrijoje mažinimo koeficientas buvo klaidingai apskaičiuotas, kas lėmė sistemingas permokas 1,62 %. |
| --- | --- |

Estijoje keturiems audituotiems naudos gavėjams buvo sumokėta už didesnį plotą negu buvo išmatuota vietoje (vidutiniškai 4,6 %); taip pat Estijos valdžios institucijos negalėjo pagrįsti jų taikyto mažinimo koeficiento apskaičiavimui naudoto skaičiaus (3,51 %) (44). Kipre yra besikartojančių žemės registravimo sistemos trūkumų (šią sistemą pradėta taikyti 1926 m., o vėliau įvykę natūralūs laukų ribų pokyčiai joje neatsispindi), dėl kurių atsirado du santykinai dideli nustatyto ploto skirtumai (7,26 % ir 18,7 %). Vengrijoje mažinimo koeficientas buvo klaidingai apskaičiuotas, kas lėmė sistemingas permokas 1,62 %.

| 5.41. | Kalbant apie Estiją, 2005 m. Komisija atliko IAKS auditą, kurio metu didelių trūkumų nenustatyta. |
| --- | --- |

5.41.

Kalbant apie Estiją, 2005 m. Komisija atliko IAKS auditą, kurio metu didelių trūkumų nenustatyta.

Audito Rūmų nustatyti faktai atitinka klaidų lygį, apie kurį Estija pranešė Komisijai.

Kipro atveju Komisija pritaria Audito Rūmų išreikštam susirūpinimui. Tolesnių priemonių dėl šių trūkumų imamasi vykdant atitikties vertinimo procedūrą. Atlikus 2005 m. auditą, papildomas IAKS auditas Kipre numatytas antrąjį 2007 m. pusmetį. Be to, atsižvelgdama į trūkumų pobūdį, Komisija paprašė Kipro valdžios institucijų nedelsiant imtis priemonių šiems trūkumams ištaisyti.

Kalbant apie Vengriją, Komisija išnagrinės Audito Rūmų nustatytus faktus atsižvelgdama į Vengrijos pastabas ir prireikus imsis tolesnių priemonių vykdydama atitikties vertinimo procedūras.

Kaimo plėtra

Garantijų išlaidos

| 5.42. | EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidos kaimo plėtrai 2006 m. sudarė 5 623 milijonus eurų (45). Šios lėšos buvo skirtos finansuoti daugelį priemonių, tokių kaip agrarinės aplinkosaugos schemos, kompensacijos už ūkininkavimą mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, investicijas ūkiams ir infrastruktūrai kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

5.42.

EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidos kaimo plėtrai 2006 m. sudarė 5 623 milijonus eurų (45). Šios lėšos buvo skirtos finansuoti daugelį priemonių, tokių kaip agrarinės aplinkosaugos schemos, kompensacijos už ūkininkavimą mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, investicijas ūkiams ir infrastruktūrai kaimo vietovėse.

5.43.

| 5.43. | Audito Rūmų auditas apėmė administracines ir kontrolės procedūras ir 25 mokėjimų auditą galutinio naudos gavėjo lygmenyje aštuoniose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

Audito Rūmų auditas apėmė administracines ir kontrolės procedūras ir 25 mokėjimų auditą galutinio naudos gavėjo lygmenyje aštuoniose valstybėse narėse.

5.44.

| 5.44. | Audito Rūmų audito metu kiekio ir pobūdžio atžvilgiu nustatytas didelis klaidų lygis žemės ūkio ir aplinkosaugos schemose. Šių schemų išmokos priklauso nuo reikalavimų (dažnai sudėtinių), tokių kaip geros ūkininkavimo praktikos laikymasis, atitikimo. Audito Rūmai septyniais iš aštuonių audituotų atvejų nustatė, kad ūkininkai neįvykdė savo įsipareigojimų ar valdžios institucijos kai kurių reikalavimų atitikimo tinkamai nebuvo patikrinusios. |
| --- | --- |

Audito Rūmų audito metu kiekio ir pobūdžio atžvilgiu nustatytas didelis klaidų lygis žemės ūkio ir aplinkosaugos schemose. Šių schemų išmokos priklauso nuo reikalavimų (dažnai sudėtinių), tokių kaip geros ūkininkavimo praktikos laikymasis, atitikimo. Audito Rūmai septyniais iš aštuonių audituotų atvejų nustatė, kad ūkininkai neįvykdė savo įsipareigojimų ar valdžios institucijos kai kurių reikalavimų atitikimo tinkamai nebuvo patikrinusios.

| 5.44. | Komisijos nuomone, Audito Rūmų nustatytas didelis klaidų lygis, susijęs su agrarinės aplinkosaugos priemonėmis, nėra būdingas bendroms kaimo plėtros išlaidoms. |
| --- | --- |

5.44.

Komisijos nuomone, Audito Rūmų nustatytas didelis klaidų lygis, susijęs su agrarinės aplinkosaugos priemonėmis, nėra būdingas bendroms kaimo plėtros išlaidoms.

Kiek tai susiję su agrarinės aplinkosaugos priemonėmis, Komisijos nuomone, jas kontroliuoti yra gana sudėtinga, tačiau šių priemonių tikslas žemės ūkį susieti su aplinkosaugos klausimais ir jų pridėtinė vertė yra plačiai pripažįstami.

Kalbant apie Audito Rūmų nurodytus septynis iš aštuonių atvejus, daugeliu šių atvejų agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimų buvo nesilaikoma tik iš dalies arba įsipareigojimų nesilaikymas neturėjo didelio poveikio.

Komisija nustatė visapusę programą, skirtą nacionalinėms agrarinės aplinkosaugos priemonių valdymo ir kontrolės sistemoms audituoti.

| 5.45. | Audito Rūmai dviem atvejais negalėjo pareikšti nuomonės, nes nepakako išmoką naudos gavėjams pagrindžiančių įrodymų. Vienu atveju nebuvo įmanoma patikrinti investavimo tikrumo, o kitu atveju – nustatyti sąsajos tarp deklaruotų išlaidų (paskolų palūkanų normos subsidijos) ir finansinės pašalpos ūkininkams. |
| --- | --- |

5.45.

Audito Rūmai dviem atvejais negalėjo pareikšti nuomonės, nes nepakako išmoką naudos gavėjams pagrindžiančių įrodymų. Vienu atveju nebuvo įmanoma patikrinti investavimo tikrumo, o kitu atveju – nustatyti sąsajos tarp deklaruotų išlaidų (paskolų palūkanų normos subsidijos) ir finansinės pašalpos ūkininkams.

| 5.45. | Komisija išnagrinės šiuos atvejus vykdydama atitikties vertinimo procedūras. |
| --- | --- |

5.45.

Komisija išnagrinės šiuos atvejus vykdydama atitikties vertinimo procedūras.

Laikinasis kaimo plėtros instrumentas (LKPI)

| 5.46. | 2004–2006 m. kaimo plėtros parama ES-10 buvo teikta naudojant Laikinąjį kaimo plėtros instrumentą (LKPI), pagal kurį 2006 m. buvo sumokėti 2 116 milijonai eurų. Dviejose valstybėse narėse – Latvijoje ir Vengrijoje –Audito Rūmai atliko sistemų auditus. Jokių problemų nebuvo rasta Latvijoje. |
| --- | --- |

5.46.

2004–2006 m. kaimo plėtros parama ES-10 buvo teikta naudojant Laikinąjį kaimo plėtros instrumentą (LKPI), pagal kurį 2006 m. buvo sumokėti 2 116 milijonai eurų. Dviejose valstybėse narėse – Latvijoje ir Vengrijoje –Audito Rūmai atliko sistemų auditus. Jokių problemų nebuvo rasta Latvijoje.

5.47.

| 5.47. | Vengrijoje finansiniu požiūriu svarbiausiai agrarinės aplinkosaugos priemonei (72,6 milijonų eurų) audito metu buvo nustatyti kontrolės ir valdymo sistemų trūkumai. Pavyzdžiui, 2005 m. patikros vietoje buvo atliktos tik po pagrindinio derliaus nuėmimo (todėl daug reikalavimų iš viso nebuvo patikrinti); sklypai ne visuomet galėjo būti patikimai ir atskirai identifikuoti; maksimalaus bandos tankio sąlyga nebuvo patikrinta IAKS kryžminių patikrų (su gyvulių duomenų bazėmis) metu. |
| --- | --- |

Vengrijoje finansiniu požiūriu svarbiausiai agrarinės aplinkosaugos priemonei (72,6 milijonų eurų) audito metu buvo nustatyti kontrolės ir valdymo sistemų trūkumai. Pavyzdžiui, 2005 m. patikros vietoje buvo atliktos tik po pagrindinio derliaus nuėmimo (todėl daug reikalavimų iš viso nebuvo patikrinti); sklypai ne visuomet galėjo būti patikimai ir atskirai identifikuoti; maksimalaus bandos tankio sąlyga nebuvo patikrinta IAKS kryžminių patikrų (su gyvulių duomenų bazėmis) metu.

| 5.47. | Auditų Vengrijoje metu Komisija nustatė panašių trūkumų. Nustatytų trūkumų poveikis buvo išanalizuotas atitikties vertinimo procedūros metu, o tais atvejais, kai buvo nustatyta rizika Fondui, taikomas finansinių klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

5.47.

Auditų Vengrijoje metu Komisija nustatė panašių trūkumų. Nustatytų trūkumų poveikis buvo išanalizuotas atitikties vertinimo procedūros metu, o tais atvejais, kai buvo nustatyta rizika Fondui, taikomas finansinių klaidų ištaisymas.

Ex post mokėjimų prekybininkams ir perdirbėjams analitinė patikra

| 5.48. | Iš valstybių narių reikalaujama vykdyti eksporto grąžinamųjų išmokų, perdirbimo subsidijų ir kai kurių kaimo plėtros išlaidų komercinių dokumentų patikrų po mokėjimų metines programas. Valstybės narės privalo įsitikinti, kad operacijos įvyko bei buvo atliktos teisingai, ir imtis veiksmų išieškoti dėl pažeidimų ar nerūpestingumo prarastas sumas. Šios patikros atliekamos pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89. |
| --- | --- |

5.48.

Iš valstybių narių reikalaujama vykdyti eksporto grąžinamųjų išmokų, perdirbimo subsidijų ir kai kurių kaimo plėtros išlaidų komercinių dokumentų patikrų po mokėjimų metines programas. Valstybės narės privalo įsitikinti, kad operacijos įvyko bei buvo atliktos teisingai, ir imtis veiksmų išieškoti dėl pažeidimų ar nerūpestingumo prarastas sumas. Šios patikros atliekamos pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89.

5.49.

| 5.49. | Komisija vaidina priežiūros ir koordinavimo vaidmenį, įsitikindama, kad valstybių narių rizikos analizė ir kontrolės programos yra tinkamos. Tai apima svarbių ataskaitų bei valstybių narių pateiktų kitų dokumentų nagrinėjimą ir galimus apsilankymus valstybėse narėse, siekiant patikrinti teisės aktų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

Komisija vaidina priežiūros ir koordinavimo vaidmenį, įsitikindama, kad valstybių narių rizikos analizė ir kontrolės programos yra tinkamos. Tai apima svarbių ataskaitų bei valstybių narių pateiktų kitų dokumentų nagrinėjimą ir galimus apsilankymus valstybėse narėse, siekiant patikrinti teisės aktų įgyvendinimą.

5.50.

| 5.50. | 2006 m. Komisija atliko specialius vizitus į aštuonias valstybes nares. 35 atitikties auditų (46) metu į atliekamą darbą buvo įtraukta mažiausiai viena patikra po mokėjimų. 2006 m. gruodžio mėn. pabaigoje Komisija tam tikroms priemonėms taip pat pradėjo taikyti naujus suderintus metodus, skirtus Reglamento aspektams nagrinėti atitikties auditų kontekste (47). Jie turėtų apimti visas susijusias priemones, siekiant užtikrinti metodo ir apimties standartizavimą. 2006 m. už kaimo plėtros atitikties auditus atsakingas padalinys neatliko jokių su Reglamento aspektais susijusių auditų, nepaisant to, kad kaimo plėtra sudaro 16 % valstybių narių praneštų potencialių pažeidimų. Kitose srityse buvo atlikti tiek horizontalūs, tiek atitikties auditai. |
| --- | --- |

2006 m. Komisija atliko specialius vizitus į aštuonias valstybes nares. 35 atitikties auditų (46) metu į atliekamą darbą buvo įtraukta mažiausiai viena patikra po mokėjimų. 2006 m. gruodžio mėn. pabaigoje Komisija tam tikroms priemonėms taip pat pradėjo taikyti naujus suderintus metodus, skirtus Reglamento aspektams nagrinėti atitikties auditų kontekste (47). Jie turėtų apimti visas susijusias priemones, siekiant užtikrinti metodo ir apimties standartizavimą. 2006 m. už kaimo plėtros atitikties auditus atsakingas padalinys neatliko jokių su Reglamento aspektais susijusių auditų, nepaisant to, kad kaimo plėtra sudaro 16 % valstybių narių praneštų potencialių pažeidimų. Kitose srityse buvo atlikti tiek horizontalūs, tiek atitikties auditai.

| 5.50. | 2006 m. už kaimo plėtrą atsakingas padalinys auditavo daugiausia tas priemones, kurioms netaikomas reglamentas, pavyzdžiui, agrarinės aplinkosaugos priemones. Tačiau horizontaliai atsakingas padalinys išnagrinėjo 21 kaimo plėtros patikrą – tai atitinka 19 % visų padalinio peržiūrėtų patikrų. Kaimo plėtra sudaro 8 % išlaidų pagal reglamentą. |
| --- | --- |

5.50.

2006 m. už kaimo plėtrą atsakingas padalinys auditavo daugiausia tas priemones, kurioms netaikomas reglamentas, pavyzdžiui, agrarinės aplinkosaugos priemones. Tačiau horizontaliai atsakingas padalinys išnagrinėjo 21 kaimo plėtros patikrą – tai atitinka 19 % visų padalinio peržiūrėtų patikrų. Kaimo plėtra sudaro 8 % išlaidų pagal reglamentą.

| 5.51. | Nepaisant to, kad Reglamente (EB) Nr. 40/2006 buvo nustatytas įpareigojimas skelbti faktiškai patikrintas išlaidas, 2006 m. ne visos valstybės narės šią informaciją galėjo pateikti. Valstybėse narėse vis dar skirtingai interpretuojamos ir taikomos nuostatos dėl antrinių pieno supirkėjų, viešojo sandėliavimo bei daugiamečių kaimo plėtros projektų patikrų ir dėl to, kas sudaro užbaigtą patikrą. |
| --- | --- |

5.51.

Nepaisant to, kad Reglamente (EB) Nr. 40/2006 buvo nustatytas įpareigojimas skelbti faktiškai patikrintas išlaidas, 2006 m. ne visos valstybės narės šią informaciją galėjo pateikti. Valstybėse narėse vis dar skirtingai interpretuojamos ir taikomos nuostatos dėl antrinių pieno supirkėjų, viešojo sandėliavimo bei daugiamečių kaimo plėtros projektų patikrų ir dėl to, kas sudaro užbaigtą patikrą.

| 5.51. | Komisija žino apie skirtingą valstybių narių taikomą kontrolės praktiką, tačiau taikydamos skirtingą praktiką jos nepažeidžia savo pareigų pagal reglamentą. |
| --- | --- |

5.51.

Komisija žino apie skirtingą valstybių narių taikomą kontrolės praktiką, tačiau taikydamos skirtingą praktiką jos nepažeidžia savo pareigų pagal reglamentą.

| 5.52. | Savo 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje Audito Rūmai kritikavo Komisiją už jos negebėjimą kiekybiškai įvertinti patikrų rezultatų neteisėtų mokėjimų aptikimo ir išieškojimo požiūriu. 2006 m. lapkričio mėn. pabaigoje Komisija domėjosi valstybių narių lėšų išieškojimo informacija, tačiau nelabai sėkmingai – iki šiol pateikti tik šešių valstybių narių atsakymai. Komisija vis dar nežino, kiek potencialių pažeidimų, apie kuriuos iš pradžių buvo pranešta pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89, pasibaigė išieškojimu arba kodėl taip neįvyko. |
| --- | --- |

5.52.

Savo 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje Audito Rūmai kritikavo Komisiją už jos negebėjimą kiekybiškai įvertinti patikrų rezultatų neteisėtų mokėjimų aptikimo ir išieškojimo požiūriu. 2006 m. lapkričio mėn. pabaigoje Komisija domėjosi valstybių narių lėšų išieškojimo informacija, tačiau nelabai sėkmingai – iki šiol pateikti tik šešių valstybių narių atsakymai. Komisija vis dar nežino, kiek potencialių pažeidimų, apie kuriuos iš pradžių buvo pranešta pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89, pasibaigė išieškojimu arba kodėl taip neįvyko.

| 5.52. | Reglamento (EEB) Nr. 4045/89 įgyvendinimas priklauso nuo potencialių pažeidimų, nustatytų atliekant ex post patikras, skaičiaus bei vertės ir yra pagal tai vertinamas. Šiuo požiūriu Komisija Audito Rūmams pateikė tikslius duomenis. |
| --- | --- |

5.52.

Reglamento (EEB) Nr. 4045/89 įgyvendinimas priklauso nuo potencialių pažeidimų, nustatytų atliekant ex post patikras, skaičiaus bei vertės ir yra pagal tai vertinamas. Šiuo požiūriu Komisija Audito Rūmams pateikė tikslius duomenis.

Komisija tikisi, kad iki metų pabaigos ji žinos, kiek neteisėtai išmokėtų lėšų išieškojo visos atitinkamos valstybės narės.

Tolesnės priemonės nustatytų pažeidimų atžvilgiu yra sistemingai peržiūrimos Komisijos apsilankymų valstybėse narėse metu. Kalbant apie atvejus, kurie priklauso 2006 m. atrinktų patikrų imčiai, priemonės, kurių buvo imtasi, ir pateikti pagrindžiantys paaiškinimai buvo bendrai pripažinti priimtinais.

Be to, remiantis Komisijos naujosiomis gairėmis sertifikuojančios įstaigos nuo 2007 finansinių metų privalo tikrinti, ar mokėjimo agentūros imasi tinkamų tolesnių priemonių dėl visų galimų pažeidimų, nustatytų taikant Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89.

| 5.53. | 2007 m. sausio 1 d. valstybių narių metinių ataskaitų pateikimo metu 2004–2005 m. ir ankstesnių metų laikotarpio patikras po mokėjimų buvo vėluojama baigti Vokietijoje (Žemutinė Saksonija), Italijoje (Žemės ūkio politikos ministerija) ir Ispanijoje (Andalūzija). |
| --- | --- |

5.53.

2007 m. sausio 1 d. valstybių narių metinių ataskaitų pateikimo metu 2004–2005 m. ir ankstesnių metų laikotarpio patikras po mokėjimų buvo vėluojama baigti Vokietijoje (Žemutinė Saksonija), Italijoje (Žemės ūkio politikos ministerija) ir Ispanijoje (Andalūzija).

| 5.53. | Ministerio Politiche Agricole ir Niedersachsen atsilikimas nėra labai svarbus finansiniu požiūriu. Be to, jis reguliariai mažinamas. Komisija atidžiai stebi pažangą. |
| --- | --- |

5.53.

Ministerio Politiche Agricole ir Niedersachsen atsilikimas nėra labai svarbus finansiniu požiūriu. Be to, jis reguliariai mažinamas. Komisija atidžiai stebi pažangą.

2007 m. birželio 11–15 d. Komisijos atlikto patikrinimo Ispanijoje metu nustatyta, kad su 2004–2005 m. ir ankstesniu laikotarpiu susijęs atsilikimas Andalūzijoje visiškai panaikintas.

Eksporto grąžinamosios sumos

| 5.54. | Eksporto grąžinamosios sumos, sumokėtos ES žemės ūkio produktų eksportuotojams, kompensuoja ES vidaus ir pasaulio rinkų kainų skirtumą ir sudaro galimybę perviršinę produkciją realizuoti pasaulio rinkose. 2006 m. grąžinamosios sumos sudarė 2 493 milijonus eurų. Iš valstybių narių yra reikalaujama fiziškai patikrinti 5 % eksportuojamos produkcijos, siekiant įsitikinti, kad ji yra teisingai apibūdinta ir už ją gali būti išmokėta prašoma eksporto grąžinamoji suma. Jos taip pat turi atlikti patikras išvykimo iš ES vietose, jei jos skiriasi nuo vietų, kuriose prekės buvo pateiktos fizinei patikrai (sukeitimo patikros) (48). Komisija stebi šių patikrų kokybę ir skaičių. |
| --- | --- |

5.54.

Eksporto grąžinamosios sumos, sumokėtos ES žemės ūkio produktų eksportuotojams, kompensuoja ES vidaus ir pasaulio rinkų kainų skirtumą ir sudaro galimybę perviršinę produkciją realizuoti pasaulio rinkose. 2006 m. grąžinamosios sumos sudarė 2 493 milijonus eurų. Iš valstybių narių yra reikalaujama fiziškai patikrinti 5 % eksportuojamos produkcijos, siekiant įsitikinti, kad ji yra teisingai apibūdinta ir už ją gali būti išmokėta prašoma eksporto grąžinamoji suma. Jos taip pat turi atlikti patikras išvykimo iš ES vietose, jei jos skiriasi nuo vietų, kuriose prekės buvo pateiktos fizinei patikrai (sukeitimo patikros) (48). Komisija stebi šių patikrų kokybę ir skaičių.

| 5.54. | Vykdydama patikrų stebėjimo veiklą Komisija atlieka auditus vietoje bei sistemingai lygina ir peržiūri valstybių narių pateiktus metinius statistinius duomenis, kurie rodo, kad pažeidimų lygis yra žemas. |
| --- | --- |

5.54.

Vykdydama patikrų stebėjimo veiklą Komisija atlieka auditus vietoje bei sistemingai lygina ir peržiūri valstybių narių pateiktus metinius statistinius duomenis, kurie rodo, kad pažeidimų lygis yra žemas.

| 5.55. | Valstybės narės privalo Komisijai pateikti duomenis, susijusius su EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidomis ir informacija, skirta sąskaitų patvirtinimui, taip pat – stebėjimui ir prognozavimui (49). Audito Rūmų atliktas šių 2004–2005 m. duomenų tyrimas rodo, kad pateikta fizinių ir pakeitimo patikrų informacija nėra patikima. Taip pat buvo pažymėta, kad šiuo klausimu Graikija nepateikė jokių duomenų. Nyderlandų atveju buvo nustatyta, kad vienos mokėjimo agentūros taikyta „fizinių patikrų“ apibrėžtis apėmė dokumentų patikras, dėl ko užregistruotų patikrų skaičius žymiai padidėjo. |
| --- | --- |

5.55.

Valstybės narės privalo Komisijai pateikti duomenis, susijusius su EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidomis ir informacija, skirta sąskaitų patvirtinimui, taip pat – stebėjimui ir prognozavimui (49). Audito Rūmų atliktas šių 2004–2005 m. duomenų tyrimas rodo, kad pateikta fizinių ir pakeitimo patikrų informacija nėra patikima. Taip pat buvo pažymėta, kad šiuo klausimu Graikija nepateikė jokių duomenų. Nyderlandų atveju buvo nustatyta, kad vienos mokėjimo agentūros taikyta „fizinių patikrų“ apibrėžtis apėmė dokumentų patikras, dėl ko užregistruotų patikrų skaičius žymiai padidėjo.

| 5.55. | Reglamentas (EB) Nr. 2390/1999 susijęs su apskaitos duomenimis, kuriuose visų pirma siekiama pateikti išsamią informaciją apie atskiras su valstybių narių išlaidomis susijusias operacijas, juose taip pat pateikiama kita įrašymo į apskaitos sistemą metu turima informacija apie operaciją. Komisija žino, kad dėl šios priežasties informacija kartais neišsami. Nepaisant to, duomenys yra naudingi analizei ir auditui, bet jie nėra naudojami fizinių patikrų stebėjimui. |
| --- | --- |

5.55.

Reglamentas (EB) Nr. 2390/1999 susijęs su apskaitos duomenimis, kuriuose visų pirma siekiama pateikti išsamią informaciją apie atskiras su valstybių narių išlaidomis susijusias operacijas, juose taip pat pateikiama kita įrašymo į apskaitos sistemą metu turima informacija apie operaciją. Komisija žino, kad dėl šios priežasties informacija kartais neišsami. Nepaisant to, duomenys yra naudingi analizei ir auditui, bet jie nėra naudojami fizinių patikrų stebėjimui.

Šiuo požiūriu daug svarbesni išsamūs statistiniai duomenys, kuriuos Komisija gauna kasmet, kurie yra sistemingai tikrinami biuruose ir auditų vietoje metu ir kurie laikomi labai patikima stebėjimo priemone.

Trūkstamų mokėjimų duomenų klausimas jau buvo pateiktas Graikijai 2005 m. spalio 19 d. rašte ir Graikija šią informaciją įtraukė į 2005–2006 m. duomenis.

Kalbant apie Nyderlandus, Komisija laukia šios valstybės narės atsakymo.

Komisijos sąskaitų patvirtinimas

| 5.56. | Žemės ūkio išlaidas paprastai bendrai valdo valstybės narės ir Komisija. Pagalbos lėšas moka valstybės narės, kurios vėliau gauna kompensaciją iš Komisijos. Šios kompensacijos laikomos išankstiniais mokėjimais tol, kol Komisija nepatvirtina sąskaitų. Dabartinė šiam tikslui naudojama dviejų etapų patvirtinimo sistema apima metinį finansinį sprendimą ir daugiamečius Komisijos priimamus atitikties sprendimus. |
| --- | --- |

5.56.

Žemės ūkio išlaidas paprastai bendrai valdo valstybės narės ir Komisija. Pagalbos lėšas moka valstybės narės, kurios vėliau gauna kompensaciją iš Komisijos. Šios kompensacijos laikomos išankstiniais mokėjimais tol, kol Komisija nepatvirtina sąskaitų. Dabartinė šiam tikslui naudojama dviejų etapų patvirtinimo sistema apima metinį finansinį sprendimą ir daugiamečius Komisijos priimamus atitikties sprendimus.

Finansinis patvirtinimas

| 5.57. | Priimdama 2006 m. finansinius sprendimus (50) Komisija patvirtino 91 mokėjimo agentūros sąskaitą iš 98 (žr.
  5.1 lentelę
  ). Sprendimai yra paremti nepriklausomų auditorių (sertifikuojančių įstaigų) sertifikatais, kuriuose dėmesys kreipiamas tik į išsamumą, tikslumą ir mokėjimo agentūrų sąskaitų tikrumą. Mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo patikros (atitikties klausimai) nėra aiškiai suformuluotos reglamente ir Komisija nereikalauja, kad sertifikuojančios įstaigos jas atlikinėtų. Todėl siekiant gauti tokį patikinimą jų sertifikatais remtis negalima. |
| --- | --- |

5.57.

Priimdama 2006 m. finansinius sprendimus (50) Komisija patvirtino 91 mokėjimo agentūros sąskaitą iš 98 (žr.
  5.1 lentelę
  ). Sprendimai yra paremti nepriklausomų auditorių (sertifikuojančių įstaigų) sertifikatais, kuriuose dėmesys kreipiamas tik į išsamumą, tikslumą ir mokėjimo agentūrų sąskaitų tikrumą. Mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo patikros (atitikties klausimai) nėra aiškiai suformuluotos reglamente ir Komisija nereikalauja, kad sertifikuojančios įstaigos jas atlikinėtų. Todėl siekiant gauti tokį patikinimą jų sertifikatais remtis negalima.

| 5.57. | Remiantis atitinkamais teisės aktais, sertifikuojančios įstaigos suteiktame sertifikate nurodoma, ar gautas pakankamas patikinimas, kad Komisijai perduotos sąskaitos yra tikros, išsamios ir tikslios. Sertifikatas pagrįstas, inter alia, mokėjimo agentūros administracinės struktūros procedūrų patikrinimu siekiant nustatyti, ar tokia struktūra pakankamai veiksmingai užtikrinama, kad prieš atliekant mokėjimus būtų patikrinta, ar laikomasi Bendrijos taisyklių. Sertifikatas yra visapusės BŽŪP išlaidų valdymo ir kontrolės sistemos dalis, todėl juo padidinamas patikinimas dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Be to, nuo 2007 finansinių metų sertifikuojančios įstaigos taip pat privalo pateikti nuomonę dėl vidaus kontrolės sistemų veiksmingumo, t. y. ar mokėjimo agentūros įdiegta kontrolės sistema suteikiamas pakankamas patikinimas dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. |
| --- | --- |

5.57.

Remiantis atitinkamais teisės aktais, sertifikuojančios įstaigos suteiktame sertifikate nurodoma, ar gautas pakankamas patikinimas, kad Komisijai perduotos sąskaitos yra tikros, išsamios ir tikslios. Sertifikatas pagrįstas, inter alia, mokėjimo agentūros administracinės struktūros procedūrų patikrinimu siekiant nustatyti, ar tokia struktūra pakankamai veiksmingai užtikrinama, kad prieš atliekant mokėjimus būtų patikrinta, ar laikomasi Bendrijos taisyklių. Sertifikatas yra visapusės BŽŪP išlaidų valdymo ir kontrolės sistemos dalis, todėl juo padidinamas patikinimas dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Be to, nuo 2007 finansinių metų sertifikuojančios įstaigos taip pat privalo pateikti nuomonę dėl vidaus kontrolės sistemų veiksmingumo, t. y. ar mokėjimo agentūros įdiegta kontrolės sistema suteikiamas pakankamas patikinimas dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo.

| 5.58. | Sertifikuojančios įstaigos pirmą kartą bendrosios išmokos schemą turėjo audituoti 2006 m. Komisija tiksliai neapibrėžė šios užduoties apimties ir darbų išsamumo lygio. Pavyzdžiui, Italijos sertifikuojančios įstaigos į savo darbą neįtraukė teisių į išmokas tikrinimo ir tai paminėjo savo sertifikatuose. Komisija šiuo klausimu nepateikė jokių pastabų. |
| --- | --- |

5.58.

Sertifikuojančios įstaigos pirmą kartą bendrosios išmokos schemą turėjo audituoti 2006 m. Komisija tiksliai neapibrėžė šios užduoties apimties ir darbų išsamumo lygio. Pavyzdžiui, Italijos sertifikuojančios įstaigos į savo darbą neįtraukė teisių į išmokas tikrinimo ir tai paminėjo savo sertifikatuose. Komisija šiuo klausimu nepateikė jokių pastabų.

| 5.58. | Sertifikuojančios įstaigos privalo įsitikinti, kad mokėjimo agentūros teisių į išmokas tikrinimo procedūros yra veiksmingos. Tačiau jos neprivalo tiesiogiai tikrinti kiekvieno naudos gavėjo teisių į išmokas tikslumo, t. y. tikrinti kiekvienam imties naudos gavėjui atlikto mokėjimo teisėtumo ir tvarkingumo. 2006 m. visos sertifikuojančios įstaigos laikėsi šio reikalavimo ir auditavo mokėjimo agentūrų taikomas BIS teisių į išmokas tikrinimo procedūras. |
| --- | --- |

5.58.

Sertifikuojančios įstaigos privalo įsitikinti, kad mokėjimo agentūros teisių į išmokas tikrinimo procedūros yra veiksmingos. Tačiau jos neprivalo tiesiogiai tikrinti kiekvieno naudos gavėjo teisių į išmokas tikslumo, t. y. tikrinti kiekvienam imties naudos gavėjui atlikto mokėjimo teisėtumo ir tvarkingumo. 2006 m. visos sertifikuojančios įstaigos laikėsi šio reikalavimo ir auditavo mokėjimo agentūrų taikomas BIS teisių į išmokas tikrinimo procedūras.

Su bendrosios išmokos schema susijusio darbo apimtis ir išsamumas tiksliai nustatyti Komisijos naujosiose pavyzdinės ataskaitos rengimo gairėse, kurios taikomos nuo 2007 finansinių metų.

| 5.59. | Komisija labiausiai pasitiki sertifikuojančios įstaigos sertifikatų ir ataskaitų dokumentų peržiūra. Audito Rūmai nustatė, kad laiko stygius ir kalbų skaičius mažina Komisijos peržiūros apimtį ir išsamumą (51). Septyniuose Audito Rūmų peržiūrėtuose sertifikatuose ir ataskaitose iš trisdešimties (52) turima informacija Audito Rūmams nesudarė galimybės padaryti išvados dėl reikšmingų klaidų mokėjimo agentūros sąskaitose buvimo ar nebuvimo. |
| --- | --- |

5.59.

Komisija labiausiai pasitiki sertifikuojančios įstaigos sertifikatų ir ataskaitų dokumentų peržiūra. Audito Rūmai nustatė, kad laiko stygius ir kalbų skaičius mažina Komisijos peržiūros apimtį ir išsamumą (51). Septyniuose Audito Rūmų peržiūrėtuose sertifikatuose ir ataskaitose iš trisdešimties (52) turima informacija Audito Rūmams nesudarė galimybės padaryti išvados dėl reikšmingų klaidų mokėjimo agentūros sąskaitose buvimo ar nebuvimo.

| 5.59. | Komisija atlieka būtiną audito darbą, kad gautų pakankamą patikinimą, ar (remiantis pateikta informacija) mokėjimo agentūrų sąskaitos yra tikros, išsamios ir tikslios, t. y. ar jose nėra reikšmingų klaidų. Atskyrimas taikomas, kai negalima padaryti teigiamos išvados. Šis mechanizmas aiškiai skiriasi nuo atitikties vertinimo procedūrų, kuriomis siekiama, kad iš Bendrijos lėšų nebūtų finansuojamos Bendrijos taisyklių neatitinkančios išlaidos. |
| --- | --- |

5.59.

Komisija atlieka būtiną audito darbą, kad gautų pakankamą patikinimą, ar (remiantis pateikta informacija) mokėjimo agentūrų sąskaitos yra tikros, išsamios ir tikslios, t. y. ar jose nėra reikšmingų klaidų. Atskyrimas taikomas, kai negalima padaryti teigiamos išvados. Šis mechanizmas aiškiai skiriasi nuo atitikties vertinimo procedūrų, kuriomis siekiama, kad iš Bendrijos lėšų nebūtų finansuojamos Bendrijos taisyklių neatitinkančios išlaidos.

Komisija galėjo įsitikinti, kad bendrose jos patvirtintų sąskaitų išlaidose nebuvo reikšmingos klaidos. Tai apima 7 Audito Rūmų nurodytas sąskaitas.

| 5.60. | Audito Rūmai apsilankė septyniose sertifikuojančiose įstaigose peržiūrėti jų darbą (53). Pagrindiniai aptikti trūkumai buvo susiję su išsamiųjų testų apimtimi ir išsamumu, įgaliotųjų įstaigų darbu, įskaitant patikras vietoje ir skolininkų sąskaitų išsamumo patikras. Šie trūkumai turėtų būti pašalinti, siekiant suteikti didesnį patikinimo lygį, kuris gali būti gautas iš sertifikuojančių įstaigų darbo. 2006 m. Komisijos tarnybos aplankė kitų keturių mokėjimo agentūrų sertifikuojančias įstaigas (54). Savo bendroje išvadoje jos tegalėjo konstatuoti, kad „sertifikuojančios įstaigos audito metodika, tikėtina, suteikia pakankamą patikinimą, kad būtų galima priimti sprendimą patvirtinti sąskaitas“. |
| --- | --- |

5.60.

Audito Rūmai apsilankė septyniose sertifikuojančiose įstaigose peržiūrėti jų darbą (53). Pagrindiniai aptikti trūkumai buvo susiję su išsamiųjų testų apimtimi ir išsamumu, įgaliotųjų įstaigų darbu, įskaitant patikras vietoje ir skolininkų sąskaitų išsamumo patikras. Šie trūkumai turėtų būti pašalinti, siekiant suteikti didesnį patikinimo lygį, kuris gali būti gautas iš sertifikuojančių įstaigų darbo. 2006 m. Komisijos tarnybos aplankė kitų keturių mokėjimo agentūrų sertifikuojančias įstaigas (54). Savo bendroje išvadoje jos tegalėjo konstatuoti, kad „sertifikuojančios įstaigos audito metodika, tikėtina, suteikia pakankamą patikinimą, kad būtų galima priimti sprendimą patvirtinti sąskaitas“.

| 5.60. | Kalbant apie sertifikuojančių įstaigų darbo apimtį ir išsamumą, pagal galiojančius teisės aktus šios įstaigos privalo patikrinti mokėjimo agentūros administracinę struktūrą tik siekdamos nustatyti, ar tokia struktūra pakankamai veiksmingai užtikrinama, kad prieš atliekant mokėjimus būtų patikrinta, ar laikomasi Bendrijos taisyklių. Finansiniam patvirtinimui to užtenka ir tai neturėtų būti laikoma trūkumu. |
| --- | --- |

5.60.

Kalbant apie sertifikuojančių įstaigų darbo apimtį ir išsamumą, pagal galiojančius teisės aktus šios įstaigos privalo patikrinti mokėjimo agentūros administracinę struktūrą tik siekdamos nustatyti, ar tokia struktūra pakankamai veiksmingai užtikrinama, kad prieš atliekant mokėjimus būtų patikrinta, ar laikomasi Bendrijos taisyklių. Finansiniam patvirtinimui to užtenka ir tai neturėtų būti laikoma trūkumu.

2006 m. Komisijos atlikti auditai patvirtina (įvertinus metodiką ir atlikus testus), kad sertifikuojančių įstaigų ataskaitos ir sertifikatai yra iš esmės patikimi, nors kai kuriose srityse yra tobulintinų dalykų. Visiems nurodytiems klausimams skirtas tinkamas dėmesys Komisijos naujosiose pavyzdinės ataskaitos rengimo gairėse. Sertifikuojančios įstaigos privalės šiuos klausimus nagrinėti išsamiau, o nustatytus faktus pateikti aiškiau.

| 5.61. | Komisija pradėjo taikyti naująją išieškojimo procedūrą (55), kuri apima skolininkų sąskaitų lentelių pildymą, tačiau galutinės šių lentelių pildymo gairės buvo pateiktos tik 2006 m. lapkričio mėn. Su skolininkų sąskaitų patikimumu susijusiame Audito Rūmų darbe abejojama šių lentelių išsamumu: pastebimas sertifikatuose pareikštų išvadų ir pagrindinių ataskaitų rezultatų ribotumas, sertifikuojančių įstaigų atlikto darbo nepakankamumas ir kai kuriose ataskaitose pateiktos informacijos neišsamumas. Be to, Komisijai sugretinant lenteles buvo padaryta pakeitimų tose lentelėse, kurios jau buvo pripažintos teisingomis. |
| --- | --- |

5.61.

Komisija pradėjo taikyti naująją išieškojimo procedūrą (55), kuri apima skolininkų sąskaitų lentelių pildymą, tačiau galutinės šių lentelių pildymo gairės buvo pateiktos tik 2006 m. lapkričio mėn. Su skolininkų sąskaitų patikimumu susijusiame Audito Rūmų darbe abejojama šių lentelių išsamumu: pastebimas sertifikatuose pareikštų išvadų ir pagrindinių ataskaitų rezultatų ribotumas, sertifikuojančių įstaigų atlikto darbo nepakankamumas ir kai kuriose ataskaitose pateiktos informacijos neišsamumas. Be to, Komisijai sugretinant lenteles buvo padaryta pakeitimų tose lentelėse, kurios jau buvo pripažintos teisingomis.

| 5.61. | Audito Rūmų nurodytose lentelėse (56) Komisijai pateikiama informacija, kuri yra reikalinga norint taikyti naująjį sąskaitų patvirtinimo mechanizmą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 ir 33 straipsniuose nurodytų pažeidimų atveju. Šios lentelės aiškiai susijusios su mokėjimo agentūrų skolininkų apskaitos knyga, o pagal Komisijos naująsias sertifikuojančių įstaigų pavyzdinės ataskaitos rengimo gairėse, kurios turi būti taikomos nuo 2007 m., mokėjimo agentūros privalo suderinti skolininkų apskaitos knygą su lentelėmis, kad galėtų paaiškinti visus nustatytus neatitikimus. |
| --- | --- |

5.61.

Audito Rūmų nurodytose lentelėse (56) Komisijai pateikiama informacija, kuri yra reikalinga norint taikyti naująjį sąskaitų patvirtinimo mechanizmą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 ir 33 straipsniuose nurodytų pažeidimų atveju. Šios lentelės aiškiai susijusios su mokėjimo agentūrų skolininkų apskaitos knyga, o pagal Komisijos naująsias sertifikuojančių įstaigų pavyzdinės ataskaitos rengimo gairėse, kurios turi būti taikomos nuo 2007 m., mokėjimo agentūros privalo suderinti skolininkų apskaitos knygą su lentelėmis, kad galėtų paaiškinti visus nustatytus neatitikimus.

Lentelės yra mokėjimo agentūrų metinės atskaitomybės dalis, todėl jas patvirtina sertifikuojančios įstaigos. Be to, Komisija daug dirbo siekdama gauti pakankamą patikinimą, kad skolos yra teisingai klasifikuotos ir įrašytos. Buvo įvertinti 2006 m. spalio 15 d. likučiai, o senosios 105 lentelės laikotarpio pabaigos likučiai suderinti su III priedo naujųjų lentelių laikotarpio pradžios likučiais 2005 m. spalio mėn. viduryje. Tais atvejais, kai suderinti nepavyko ir kai sumos buvo didelės, pakankamo patikinimo nebuvo galima gauti, kaip atsitiko AGEA Italijoje atveju, ir sąskaitos buvo atskirtos.

2007 m. Komisija nuodugniai išnagrinės šiuos atvejus, kad skolos būtų tinkamai įrašytos III priedo lentelėse.

| 5.62. | Sprendimas dėl nesureguliuotų pažeidimų sumų, kurių mokėjimas yra vienodomis dalimis priskiriamas Bendrijai ir valstybėms narėms („50:50 taisyklė“) (57), 2006 m. pirmą kartą buvo įtrauktas į finansinio patvirtinimo sprendimus, o Bendrijai ir valstybėms narėms buvo priskirtas dviejų 130 milijonų eurų sumų mokėjimas (58). Taip pat Bendrijai buvo priskirta 100 % sumokėti papildomą 147 milijonų eurų sumą už pažeidimus, kurių sumas valstybės narės laikė neatgautinomis (59). Naujojoje procedūroje numatyta, kad reikšmingų sumų mokėjimas Bendrijai yra priskiriamas remiantis valstybių narių pateikta informacija. Tai reiškia, kad Komisija turi imtis tolesnių veiksmų, kad būtų užtikrintas tinkamas skolų priskyrimas Bendrijai. |
| --- | --- |

5.62.

Sprendimas dėl nesureguliuotų pažeidimų sumų, kurių mokėjimas yra vienodomis dalimis priskiriamas Bendrijai ir valstybėms narėms („50:50 taisyklė“) (57), 2006 m. pirmą kartą buvo įtrauktas į finansinio patvirtinimo sprendimus, o Bendrijai ir valstybėms narėms buvo priskirtas dviejų 130 milijonų eurų sumų mokėjimas (58). Taip pat Bendrijai buvo priskirta 100 % sumokėti papildomą 147 milijonų eurų sumą už pažeidimus, kurių sumas valstybės narės laikė neatgautinomis (59). Naujojoje procedūroje numatyta, kad reikšmingų sumų mokėjimas Bendrijai yra priskiriamas remiantis valstybių narių pateikta informacija. Tai reiškia, kad Komisija turi imtis tolesnių veiksmų, kad būtų užtikrintas tinkamas skolų priskyrimas Bendrijai.

| 5.62. | Audito Rūmų nurodyti rezultatai gauti taikant naująjį sąskaitų patvirtinimo mechanizmą Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnyje numatytiems pažeidimams. |
| --- | --- |

5.62.

Audito Rūmų nurodyti rezultatai gauti taikant naująjį sąskaitų patvirtinimo mechanizmą Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnyje numatytiems pažeidimams.

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 49 straipsniu 2007 m. taikyta naujoji 50:50 taisyklė visiems nesureguliuotų pažeidimų atvejams, jeigu visos sumos nebuvo išieškotos iki 2006 m. spalio 16 d. Kai kuriais šiais atvejais pažeidimai siekia devintąjį praėjusio amžiaus dešimtmetį. Tai paaiškina, kodėl patvirtina palyginti didelė suma. Tikimasi, kad ateinančiais metais bus patvirtinamos daug mažesnės sumos, nes bus nagrinėjami tik tie pažeidimų atvejai, kuriems tais metais sueis 4 arba 8 metų terminas.

Bet kuriai šaliai priskirtas sumas patvirtina sertifikuojančios įstaigos, tai reiškia, kad jos nuodugniai peržiūrėjo šias sumas. Be to, atlikdama mokėjimo agentūrų auditus Komisija stebi, ar valstybės narės teisingai taiko šį naują sąskaitų patvirtinimo mechanizmą.

Atitikties patvirtinimas

| 5.63. | Atitikties sprendimų tikslas – tais atvejais, kai Komisija aptinka neatitikimą Bendrijos taisyklėms, tokių išlaidų nepripažinti Bendrijos finansuotinomis. Atitikties patvirtinimu taip pat naudojasi žemės ūkio generalinis direktorius, juo pasiremdamas savo EŽŪOGF išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškime. Sistemos analizė atskleidė šiuos trūkumus: |
| --- | --- |

5.63.

Atitikties sprendimų tikslas – tais atvejais, kai Komisija aptinka neatitikimą Bendrijos taisyklėms, tokių išlaidų nepripažinti Bendrijos finansuotinomis. Atitikties patvirtinimu taip pat naudojasi žemės ūkio generalinis direktorius, juo pasiremdamas savo EŽŪOGF išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškime. Sistemos analizė atskleidė šiuos trūkumus:

| 5.63. | |
| --- | --- |

5.63.

| a) | atitikties sprendimai nebuvo susiję su mokėjimais galutiniams naudos gavėjams tais metais, kuriais buvo priimti sprendimai, – jie paprastai buvo susiję su kelis metus darytomis išlaidomis ir vėlavo keliais metais. 2006 m. pabaigoje sąskaitų patvirtinimas nebuvo baigtas nė vieniems po 1998 m. ėjusiems metams; |
| --- | --- |

a)

atitikties sprendimai nebuvo susiję su mokėjimais galutiniams naudos gavėjams tais metais, kuriais buvo priimti sprendimai, – jie paprastai buvo susiję su kelis metus darytomis išlaidomis ir vėlavo keliais metais. 2006 m. pabaigoje sąskaitų patvirtinimas nebuvo baigtas nė vieniems po 1998 m. ėjusiems metams;

| a) | 2006 m. pabaigoje buvo nebaigti tik 12 auditų, atliktų 2002 m. ir anksčiau, kuriais remiantis galima taikyti finansinių klaidų ištaisymą laikotarpiui iki 2001 m. Tai reiškia, kad 2000 m. ir anksčiau patirtų išlaidų atitikties vertinimo darbas iš esmės baigtas.
  Audito Rūmų nurodytas daugiametis atitikties vertinimo procedūrų pobūdis neturi poveikio patikinimui, kurį taikant šias procedūras galima gauti dėl 2006 finansinių metų. Tiesa, kad finansinės pasekmės nustatomos tik baigiant procedūras, tačiau pirminiai 2006 m. atliktų auditų nustatyti faktai jau žinomi. Be to, Komisijos auditai apima valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas, todėl jie ne tik suteikia informacijos apie audituotas išlaidas, bet netiesiogiai suteikia informacijos apie ateities išlaidas, kurias kontroliuoja aptariamos sistemos. |
| --- | --- |

a)

2006 m. pabaigoje buvo nebaigti tik 12 auditų, atliktų 2002 m. ir anksčiau, kuriais remiantis galima taikyti finansinių klaidų ištaisymą laikotarpiui iki 2001 m. Tai reiškia, kad 2000 m. ir anksčiau patirtų išlaidų atitikties vertinimo darbas iš esmės baigtas.

Audito Rūmų nurodytas daugiametis atitikties vertinimo procedūrų pobūdis neturi poveikio patikinimui, kurį taikant šias procedūras galima gauti dėl 2006 finansinių metų. Tiesa, kad finansinės pasekmės nustatomos tik baigiant procedūras, tačiau pirminiai 2006 m. atliktų auditų nustatyti faktai jau žinomi. Be to, Komisijos auditai apima valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas, todėl jie ne tik suteikia informacijos apie audituotas išlaidas, bet netiesiogiai suteikia informacijos apie ateities išlaidas, kurias kontroliuoja aptariamos sistemos.

| b) | 2006 finansinių metų DG AGRI metinės veiklos ataskaitos skyriuje apie patikinimą kalbama apie jo 2006 m. sąskaitose užregistruotą neapibrėžtą turtą. Jis siekė 1 472 milijonų eurų (60) sumą ir yra skirtas numatyti ateities finansinių pataisymų poveikį. Toks apskaitinis traktavimas patikslina informaciją finansinės ataskaitos adresatams, tačiau negali Audito Rūmams arba Komisijai suteikti patikinimo dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo; |
| --- | --- |

b)

2006 finansinių metų DG AGRI metinės veiklos ataskaitos skyriuje apie patikinimą kalbama apie jo 2006 m. sąskaitose užregistruotą neapibrėžtą turtą. Jis siekė 1 472 milijonų eurų (60) sumą ir yra skirtas numatyti ateities finansinių pataisymų poveikį. Toks apskaitinis traktavimas patikslina informaciją finansinės ataskaitos adresatams, tačiau negali Audito Rūmams arba Komisijai suteikti patikinimo dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo;

| b) | Kaip nurodyta DG AGRI 2006 m. metinėje veiklos ataskaitoje, remiantis 2006 m. atliktų auditų rezultatais galima daryti išvadą, kad bendra su nacionalinių kontrolės sistemų trūkumais susijusi padėtis yra palyginama su padėtimi ankstesniais metais ir todėl yra visiškai pateisinama, kad finansinių ištaisymų suma, reikalinga su 2006 m. išlaidomis susijusiai rizikai padengti, apskaičiuota remiantis 1996–2001 m. laikotarpio grynųjų ištaisymų koeficiento vidurkiu.
  Komisijos finansinėse ataskaitose neapibrėžtasis turtas registruojamas siekiant parodyti (potencialias) gautinas sumas remiantis jos pačios atliktų auditų rezultatais, tačiau tuo nesiekiama suteikti patikinimo dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. |
| --- | --- |

b)

Kaip nurodyta DG AGRI 2006 m. metinėje veiklos ataskaitoje, remiantis 2006 m. atliktų auditų rezultatais galima daryti išvadą, kad bendra su nacionalinių kontrolės sistemų trūkumais susijusi padėtis yra palyginama su padėtimi ankstesniais metais ir todėl yra visiškai pateisinama, kad finansinių ištaisymų suma, reikalinga su 2006 m. išlaidomis susijusiai rizikai padengti, apskaičiuota remiantis 1996–2001 m. laikotarpio grynųjų ištaisymų koeficiento vidurkiu.

Komisijos finansinėse ataskaitose neapibrėžtasis turtas registruojamas siekiant parodyti (potencialias) gautinas sumas remiantis jos pačios atliktų auditų rezultatais, tačiau tuo nesiekiama suteikti patikinimo dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo.

| c) | finansinių pataisymų sąnaudas patiria valstybės narės, dažniausiai finansinę naštą perkeliant visiems mokesčių mokėtojams, o ne neteisėtą mokėjimą gavusiems naudos gavėjams; |
| --- | --- |

c)

finansinių pataisymų sąnaudas patiria valstybės narės, dažniausiai finansinę naštą perkeliant visiems mokesčių mokėtojams, o ne neteisėtą mokėjimą gavusiems naudos gavėjams;

| c) | Jeigu neteisėti mokėjimai yra nustatomi arba gali būti nustatyti vykdant atitikties vertinimo procedūras, valstybės narės privalo jų atžvilgiu imtis tolesnių priemonių ir galutiniams naudos gavėjams taikyti išieškojimo priemones. Tačiau net jeigu tai neįmanoma, pavyzdžiui, dėl to, kad ištaisymas pagrįstas nacionalinės kontrolės sistemos trūkumais ir negali būti susietas su jokiu atskiru neteisėtu mokėjimu, finansinių klaidų ištaisymas yra svarbi priemonė valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemoms tobulinti, taigi ji padeda išvengti neteisėtų mokėjimų arba juos nustatyti ir išieškoti iš galutinių naudos gavėjų. |
| --- | --- |

c)

Jeigu neteisėti mokėjimai yra nustatomi arba gali būti nustatyti vykdant atitikties vertinimo procedūras, valstybės narės privalo jų atžvilgiu imtis tolesnių priemonių ir galutiniams naudos gavėjams taikyti išieškojimo priemones. Tačiau net jeigu tai neįmanoma, pavyzdžiui, dėl to, kad ištaisymas pagrįstas nacionalinės kontrolės sistemos trūkumais ir negali būti susietas su jokiu atskiru neteisėtu mokėjimu, finansinių klaidų ištaisymas yra svarbi priemonė valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemoms tobulinti, taigi ji padeda išvengti neteisėtų mokėjimų arba juos nustatyti ir išieškoti iš galutinių naudos gavėjų.

| d) | nebuvo įrodymų, kad Komisijos atliktų auditų skaičius pakankamai atitiko Komisijos rizikos analizės metu nustatytos rizikos dydį. Naudos gavėjo lygmeniu atlikti testai labiau priklauso nuo jiems skirto laiko, o ne nuo auditoriui nustatytų instrukcijų. Atlikti auditai neapima sistemingo patikrinimo, ar galutinio naudos gavėjo lygmenyje deklaracijose pateikta informacija egzistuoja ir ar ji yra tiksli; |
| --- | --- |

d)

nebuvo įrodymų, kad Komisijos atliktų auditų skaičius pakankamai atitiko Komisijos rizikos analizės metu nustatytos rizikos dydį. Naudos gavėjo lygmeniu atlikti testai labiau priklauso nuo jiems skirto laiko, o ne nuo auditoriui nustatytų instrukcijų. Atlikti auditai neapima sistemingo patikrinimo, ar galutinio naudos gavėjo lygmenyje deklaracijose pateikta informacija egzistuoja ir ar ji yra tiksli;

| d) | 2006 m. iš viso atlikti 354 auditai, iš jų 184 atvejais atliktos patikros vietoje, o 170 atvejų tokios patikros neatliktos. Komisijos nuomone, šie auditai pakankamai atitinka Komisijos rizikos analizėje nustatytą riziką.
  Komisija atlieka atitikties auditus, kad įvertintų nacionalinių valdymo ir kontrolės sistemų kokybę. Prireikus šie auditai gali apimti atskirų bylų testus galutinių naudos gavėjų lygmeniu, taip pat patikras vietoje. Šis metodas atitinka tarptautinius audito standartus, taip pat Komisijos audito vadovą. |
| --- | --- |

d)

2006 m. iš viso atlikti 354 auditai, iš jų 184 atvejais atliktos patikros vietoje, o 170 atvejų tokios patikros neatliktos. Komisijos nuomone, šie auditai pakankamai atitinka Komisijos rizikos analizėje nustatytą riziką.

Komisija atlieka atitikties auditus, kad įvertintų nacionalinių valdymo ir kontrolės sistemų kokybę. Prireikus šie auditai gali apimti atskirų bylų testus galutinių naudos gavėjų lygmeniu, taip pat patikras vietoje. Šis metodas atitinka tarptautinius audito standartus, taip pat Komisijos audito vadovą.

| e) | nefinansuotinų išlaidų apskaičiavimui daugeliu atvejų yra naudojamas vienodo dydžio normos metodas, kai išieškoma visos pagalbos sumos procentinė dalis. Atsižvelgiant į tai, kad šis metodas yra pagrįstas kontrolės sistemos trūkumų svarbumu, o ne pažeidimų verte, tikroji sąsaja tarp atitikties sprendimais išieškotų sumų ir tikrųjų neteisėtų mokėjimų sumų negali būti nustatyta. |
| --- | --- |

e)

nefinansuotinų išlaidų apskaičiavimui daugeliu atvejų yra naudojamas vienodo dydžio normos metodas, kai išieškoma visos pagalbos sumos procentinė dalis. Atsižvelgiant į tai, kad šis metodas yra pagrįstas kontrolės sistemos trūkumų svarbumu, o ne pažeidimų verte, tikroji sąsaja tarp atitikties sprendimais išieškotų sumų ir tikrųjų neteisėtų mokėjimų sumų negali būti nustatyta.

| e) | Atitikties patvirtinimu siekiama, kad iš Bendrijos lėšų nebūtų finansuojamos Bendrijos taisyklių neatitinkančios išlaidos. Komisijos nuomone, šis tikslas pasiekiamas ir tais atvejais, kai finansinių klaidų ištaisymas atliekamas taikant vienodo dydžio normą, nes neteisėtų mokėjimų naudos gavėjams suma negali būti kiekybiškai įvertinta. Vienodo dydžio ištaisymai taikomi, kai faktinė neteisėtų mokėjimų naudos gavėjams suma negali būti tiksliai apskaičiuota arba ekstrapoliuota. Šį principą reguliariai patvirtina Teisingumo Teismas. Todėl Komisijos nuomone, šis vienodo dydžio normos ištaisymų metodas yra visiškai tinkamas. |
| --- | --- |

e)

Atitikties patvirtinimu siekiama, kad iš Bendrijos lėšų nebūtų finansuojamos Bendrijos taisyklių neatitinkančios išlaidos. Komisijos nuomone, šis tikslas pasiekiamas ir tais atvejais, kai finansinių klaidų ištaisymas atliekamas taikant vienodo dydžio normą, nes neteisėtų mokėjimų naudos gavėjams suma negali būti kiekybiškai įvertinta. Vienodo dydžio ištaisymai taikomi, kai faktinė neteisėtų mokėjimų naudos gavėjams suma negali būti tiksliai apskaičiuota arba ekstrapoliuota. Šį principą reguliariai patvirtina Teisingumo Teismas. Todėl Komisijos nuomone, šis vienodo dydžio normos ištaisymų metodas yra visiškai tinkamas.

| 5.64. | Audito Rūmai atliko trijų finansinių pataisymų, kurie įeina į tris 2006 m. priimtus atitikties sprendimus, susijusius su 1999–2005 m. laikotarpiu ir apimančius 25 % atliktų pataisymų sumos, auditą (61). Pareiškiamos tokios pastabos: |
| --- | --- |

5.64.

Audito Rūmai atliko trijų finansinių pataisymų, kurie įeina į tris 2006 m. priimtus atitikties sprendimus, susijusius su 1999–2005 m. laikotarpiu ir apimančius 25 % atliktų pataisymų sumos, auditą (61). Pareiškiamos tokios pastabos:

| 5.64. | |
| --- | --- |

5.64.

| a) | atsižvelgiant į ribotus išteklius, Komisijos atitikties auditai pasirenkami remiantis rizikos analize. Dėl dviejų metų ribos egzistuoja rizika išlaidų nepatikrinti laiku, kad būtų galima atlikti pataisymą (62). Audito Rūmai nustatė, kad neteisėtų mokėjimų, kurių didžiausia įvertinta suma yra 100 milijonų eurų, pataisymai negalėjo būti atlikti, nes pažeidimai buvo pastebėti praėjus terminui; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgiant į ribotus išteklius, Komisijos atitikties auditai pasirenkami remiantis rizikos analize. Dėl dviejų metų ribos egzistuoja rizika išlaidų nepatikrinti laiku, kad būtų galima atlikti pataisymą (62). Audito Rūmai nustatė, kad neteisėtų mokėjimų, kurių didžiausia įvertinta suma yra 100 milijonų eurų, pataisymai negalėjo būti atlikti, nes pažeidimai buvo pastebėti praėjus terminui;

| a) | Atliktini atitikties auditai nustatomi remiantis pagrindine rizikos analize. Kalbant apie atitikties vertinimo procesą, ši atranka atitinka tarptautinius audito standartus. DG AGRI šiai užduočiai skiria daugiau kaip 10 % visų darbuotojų.
  Jeigu atitikties auditų metu nustatomi trūkumai, kurie yra susiję su finansine rizika EŽŪOGF, bet koks finansinių klaidų ištaisymas taikomas tik išlaidoms, padarytoms prieš 24 mėnesius iki 11 straipsnyje numatyto rašto, kuriuo pranešama apie Komisijos nustatytus faktus, perdavimo valstybėms narėms. Šią vadinamąją 24 mėnesių taisyklę priėmė Taryba, kad užtikrintų valstybių narių teisinį tikrumą. Šios taisyklės taikymo ypatybė yra ta, kad kai kurioms išlaidoms finansinių klaidų ištaisymas negali būti taikomas, nepaisant to, kad išlaidos gali būti veikiamos trūkumų.
  Kalbant apie Audito Rūmų audituotus atvejus, Komisija į gautą informaciją reagavo laiku. |
| --- | --- |

a)

Atliktini atitikties auditai nustatomi remiantis pagrindine rizikos analize. Kalbant apie atitikties vertinimo procesą, ši atranka atitinka tarptautinius audito standartus. DG AGRI šiai užduočiai skiria daugiau kaip 10 % visų darbuotojų.

Jeigu atitikties auditų metu nustatomi trūkumai, kurie yra susiję su finansine rizika EŽŪOGF, bet koks finansinių klaidų ištaisymas taikomas tik išlaidoms, padarytoms prieš 24 mėnesius iki 11 straipsnyje numatyto rašto, kuriuo pranešama apie Komisijos nustatytus faktus, perdavimo valstybėms narėms. Šią vadinamąją 24 mėnesių taisyklę priėmė Taryba, kad užtikrintų valstybių narių teisinį tikrumą. Šios taisyklės taikymo ypatybė yra ta, kad kai kurioms išlaidoms finansinių klaidų ištaisymas negali būti taikomas, nepaisant to, kad išlaidos gali būti veikiamos trūkumų.

Kalbant apie Audito Rūmų audituotus atvejus, Komisija į gautą informaciją reagavo laiku.

| b) | laikotarpis, kurio Komisijai prireikė šių sudėtingų atvejų tvarkymui nuo pradinio audito iki sąskaitų patvirtinimo sprendimo, nagrinėtų pataisymų atveju siekė nuo ketverių iki septynerių metų. Todėl buvo uždelsta užbaigti atitinkamų finansinių metų sąskaitų patvirtinimo procedūras. |
| --- | --- |

b)

laikotarpis, kurio Komisijai prireikė šių sudėtingų atvejų tvarkymui nuo pradinio audito iki sąskaitų patvirtinimo sprendimo, nagrinėtų pataisymų atveju siekė nuo ketverių iki septynerių metų. Todėl buvo uždelsta užbaigti atitinkamų finansinių metų sąskaitų patvirtinimo procedūras.

| b) | Laikotarpis, kurio reikia atitikties vertinimo procedūroms pabaigti priklauso nuo kelių veiksnių. Tokie veiksniai yra, pavyzdžiui, atvejo sudėtingumas, dėl kurio reikia atlikti papildomą darbą arba net atlikti papildomus patikrinimus, valstybių narių terminų laikymasis ir tolesnės priemonės Taikinimo institucijos rekomendacijų atžvilgiu. Be to, esminis atitikties patvirtinimo procedūros principas – visiškai gerbti valstybės narės teises į gynybą.
  Audito Rūmų teiginyje („Todėl buvo uždelsta užbaigti atitinkamų finansinių metų sąskaitų patvirtinimo procedūras.“) neatsižvelgiama į skirtumą tarp konkrečių finansinių metų sąskaitų patvirtinimo ir atitikties patvirtinimo. Atitiktis nėra tvirtinama kiekvienais finansiniais metais. |
| --- | --- |

b)

Laikotarpis, kurio reikia atitikties vertinimo procedūroms pabaigti priklauso nuo kelių veiksnių. Tokie veiksniai yra, pavyzdžiui, atvejo sudėtingumas, dėl kurio reikia atlikti papildomą darbą arba net atlikti papildomus patikrinimus, valstybių narių terminų laikymasis ir tolesnės priemonės Taikinimo institucijos rekomendacijų atžvilgiu. Be to, esminis atitikties patvirtinimo procedūros principas – visiškai gerbti valstybės narės teises į gynybą.

Audito Rūmų teiginyje („Todėl buvo uždelsta užbaigti atitinkamų finansinių metų sąskaitų patvirtinimo procedūras.“) neatsižvelgiama į skirtumą tarp konkrečių finansinių metų sąskaitų patvirtinimo ir atitikties patvirtinimo. Atitiktis nėra tvirtinama kiekvienais finansiniais metais.

Išvados ir rekomendacijos

| 5.65. | Žemės ūkio ir kaimo plėtros Garantijų fondo išlaidas veikia klaidos, kurių skaičius mažėja, tačiau vis dar yra reikšmingas. IAKS, kai ji tinkamai taikoma, yra efektyvi kontrolės sistema, leidžianti apriboti klaidų ar neteisėtų išlaidų riziką. Tačiau tai netaikoma Graikijai. |
| --- | --- |

5.65.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros Garantijų fondo išlaidas veikia klaidos, kurių skaičius mažėja, tačiau vis dar yra reikšmingas. IAKS, kai ji tinkamai taikoma, yra efektyvi kontrolės sistema, leidžianti apriboti klaidų ar neteisėtų išlaidų riziką. Tačiau tai netaikoma Graikijai.

| 5.65. | Komisija atkreipia dėmesį, kad bendras klaidų lygis visose EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidose, kurias nustatė Audito Rūmai labai sumažėjo ir beveik siekia reikšmingumo lygį. Kalbant apie ne kaimo plėtrai skirtas EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidas, kurios sudaro daugiau kaip 85 % bendrų išlaidų, klaidų lygis yra žemiau reikšmingumo lygio. Klaidos kaimo plėtrai skirtose išlaidose daugiausia susijusios su agrarinės aplinkosaugos priemonėmis. |
| --- | --- |

5.65.

Komisija atkreipia dėmesį, kad bendras klaidų lygis visose EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidose, kurias nustatė Audito Rūmai labai sumažėjo ir beveik siekia reikšmingumo lygį. Kalbant apie ne kaimo plėtrai skirtas EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidas, kurios sudaro daugiau kaip 85 % bendrų išlaidų, klaidų lygis yra žemiau reikšmingumo lygio. Klaidos kaimo plėtrai skirtose išlaidose daugiausia susijusios su agrarinės aplinkosaugos priemonėmis.

IAKS yra efektyvi kontrolės sistema, kuria apribojama neteisėtų išlaidų rizika.

Į padėtį Graikijoje atsižvelgiama nuolat: atliekami auditai ir vykdomos sąskaitų patvirtinimo procedūros siekiant apsaugoti Europos Sąjungos finansinius interesus, taip pat stebimas ir prižiūrimas Graikijos veiksmų plano įgyvendinimas.

| 5.66. | BIS sukūrimas ir įgyvendinimas leidžia sumažinti neteisėtų išmokų ūkininkams riziką. Nepaisant to, kai kurios valstybės narės nesugebėjo teisingai taikyti tam tikrų BIS elementų: Austrija, Airija ir Jungtinė Karalystė teisių į išmokas konsolidavimą atliko pažeisdamos reglamento nuostatas (žr. 5.22–5.24 dalis). |
| --- | --- |

5.66.

BIS sukūrimas ir įgyvendinimas leidžia sumažinti neteisėtų išmokų ūkininkams riziką. Nepaisant to, kai kurios valstybės narės nesugebėjo teisingai taikyti tam tikrų BIS elementų: Austrija, Airija ir Jungtinė Karalystė teisių į išmokas konsolidavimą atliko pažeisdamos reglamento nuostatas (žr. 5.22–5.24 dalis).

| 5.66. | Komisija žino apie šią praktiką ir pritaria Audito Rūmų nuomonei. Į bet kokią galimą riziką Fondui bus atsižvelgta vykdant atitikties vertinimo procedūras. |
| --- | --- |

5.66.

Komisija žino apie šią praktiką ir pritaria Audito Rūmų nuomonei. Į bet kokią galimą riziką Fondui bus atsižvelgta vykdant atitikties vertinimo procedūras.

| 5.67. | Jungtinė Karalystė nesilaikė Bendrijos teisės aktų suteikdama teises į išmokas ir mokėdama BIS ir kaimo plėtros pagalbos išmokas žemės savininkams už ūkininkams išnuomotus ir jų dirbamus žemės sklypus (žr. 5.20 ir 5.21 dalis). |
| --- | --- |

5.67.

Jungtinė Karalystė nesilaikė Bendrijos teisės aktų suteikdama teises į išmokas ir mokėdama BIS ir kaimo plėtros pagalbos išmokas žemės savininkams už ūkininkams išnuomotus ir jų dirbamus žemės sklypus (žr. 5.20 ir 5.21 dalis).

| 5.67. | Valstybės narės privalo nustatyti, kurie asmenys turi būti laikomi ūkininkaujančiais ūkininkais (turinčiais teisę į išmokas). Jeigu žemės savininkas prisiima ekonominę ūkininkavimo veiklos riziką, neatmetama, kad jis galėtų būti laikomas „vykdančiu žemės ūkio veiklą“. |
| --- | --- |

5.67.

Valstybės narės privalo nustatyti, kurie asmenys turi būti laikomi ūkininkaujančiais ūkininkais (turinčiais teisę į išmokas). Jeigu žemės savininkas prisiima ekonominę ūkininkavimo veiklos riziką, neatmetama, kad jis galėtų būti laikomas „vykdančiu žemės ūkio veiklą“.

| 5.68. | Net jei bendra nacionalinė viršutinė riba nebuvo viršyta, ketvirtadalyje galutinio naudos gavėjo lygmenyje testuotų mokėjimų buvo aptiktos permokos, nors bendras galutinis finansinis poveikis yra ribotas (žr. 5.38 dalį). |
| --- | --- |

5.68.

Net jei bendra nacionalinė viršutinė riba nebuvo viršyta, ketvirtadalyje galutinio naudos gavėjo lygmenyje testuotų mokėjimų buvo aptiktos permokos, nors bendras galutinis finansinis poveikis yra ribotas (žr. 5.38 dalį).

5.69.

| 5.69. | Audito Rūmai atkreipė dėmesį, kad Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje, Švedijoje ir Danijoje tarp naujų naudos gavėjų buvo geležinkelio bendrovės, jodinėjimo/žirgų veisimo klubai, golfo/laisvalaikio klubai ir miesto tarybos (žr. 5.25–5.27 dalis). Teisių į išmokas skyrimas žemės savininkams, kurie niekuomet nevykdė jokios žemės ūkio veiklos ir kurie tik palaiko žemę GAAB, lėmė žymų ES pagalbos persiskirstymą iš ūkininkų žemės savininkams, visų pirma dinaminiame mišriajame modelyje (žr. 5.28 dalį). Jungtinės Karalystės valdžios institucijos nustatė netinkamus teisių į investicijas iš nacionalinio rezervo suteikimo kriterijus (žr. 5.33–5.34 dalis). |
| --- | --- |

Audito Rūmai atkreipė dėmesį, kad Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje, Švedijoje ir Danijoje tarp naujų naudos gavėjų buvo geležinkelio bendrovės, jodinėjimo/žirgų veisimo klubai, golfo/laisvalaikio klubai ir miesto tarybos (žr. 5.25–5.27 dalis). Teisių į išmokas skyrimas žemės savininkams, kurie niekuomet nevykdė jokios žemės ūkio veiklos ir kurie tik palaiko žemę GAAB, lėmė žymų ES pagalbos persiskirstymą iš ūkininkų žemės savininkams, visų pirma dinaminiame mišriajame modelyje (žr. 5.28 dalį). Jungtinės Karalystės valdžios institucijos nustatė netinkamus teisių į investicijas iš nacionalinio rezervo suteikimo kriterijus (žr. 5.33–5.34 dalis).

| 5.69. | Iš tiesų, taikant regioninius modelius parama gali būti skirta tiems, kurie praeityje jos negavo. Tai buvo aiškus ir sąmoningas konkrečių valstybių narių pasirinkimas siekiant perskirstyti paramą naujomis atsiejimo aplinkybėmis. Naujieji naudos gavėjai yra tie asmenys, kurie vykdė aktyvią žemės ūkio veiklą atitinkamu referenciniu laikotarpiu (t. y. pirmaisiais paraiškos teikimo metais). Tai, ar jie buvo žemės savininkai, ar ne, nėra susiję su klausimu, kam buvo suteiktos teisės į išmokas. |
| --- | --- |

5.69.

Iš tiesų, taikant regioninius modelius parama gali būti skirta tiems, kurie praeityje jos negavo. Tai buvo aiškus ir sąmoningas konkrečių valstybių narių pasirinkimas siekiant perskirstyti paramą naujomis atsiejimo aplinkybėmis. Naujieji naudos gavėjai yra tie asmenys, kurie vykdė aktyvią žemės ūkio veiklą atitinkamu referenciniu laikotarpiu (t. y. pirmaisiais paraiškos teikimo metais). Tai, ar jie buvo žemės savininkai, ar ne, nėra susiję su klausimu, kam buvo suteiktos teisės į išmokas.

| 5.70. | BIS reglamentuose valstybėms narėms palikta veiksmų laisvė pasirinkti, kaip suteikti teises į išmokas iš nacionalinio rezervo ir priimti sprendimą, ar bus panaikinta netikėto pasipelnijimo galimybė (žr. 5.29–5.34 dalis). Kadangi į tuos pačius klausimus skirtingose valstybėse narėse ar netgi jų viduje buvo atsižvelgiama labai skirtingai, schemoje naudos gavėjai negali būti traktuojami vienodai. |
| --- | --- |

5.70.

BIS reglamentuose valstybėms narėms palikta veiksmų laisvė pasirinkti, kaip suteikti teises į išmokas iš nacionalinio rezervo ir priimti sprendimą, ar bus panaikinta netikėto pasipelnijimo galimybė (žr. 5.29–5.34 dalis). Kadangi į tuos pačius klausimus skirtingose valstybėse narėse ar netgi jų viduje buvo atsižvelgiama labai skirtingai, schemoje naudos gavėjai negali būti traktuojami vienodai.

| 5.70. | Iš tiesų valstybės narės turi galimybę tam tikromis sąlygomis grąžinti teises į išmokas į nacionalinį rezervą. Pasirinkus šią galimybę turi būti laikomasi tam tikrų sąlygų. |
| --- | --- |

5.70.

Iš tiesų valstybės narės turi galimybę tam tikromis sąlygomis grąžinti teises į išmokas į nacionalinį rezervą. Pasirinkus šią galimybę turi būti laikomasi tam tikrų sąlygų.

Valstybės narės taip pat atsakingos už BIS įgyvendinimą.

| 5.71. | Komisija į šias pasekmes atsižvelgs, atlikdama „sveikatos patikrą“ (63), įvyksiančią 2008 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

5.71.

Komisija į šias pasekmes atsižvelgs, atlikdama „sveikatos patikrą“ (63), įvyksiančią 2008 m. kovo mėn.

| 5.71. | Atliekant „sveikatos patikrą“ bus nuodugniai patikrinta, kaip veikia paramos schemos, pradėtos taikyti įgyvendinant 2003 m. BŽŪP reformą. |
| --- | --- |

5.71.

Atliekant „sveikatos patikrą“ bus nuodugniai patikrinta, kaip veikia paramos schemos, pradėtos taikyti įgyvendinant 2003 m. BŽŪP reformą.

| 5.72. | Kai dėl kaimo plėtros, žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių atveju pasitaiko didelis klaidų kiekis, kadangi ūkininkai neatitinka (dažnai sudėtingų) reikalavimų. Komisija turi tinkamai atsižvelgti į šių priemonių reikalavimų tinkamumą. |
| --- | --- |

5.72.

Kai dėl kaimo plėtros, žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių atveju pasitaiko didelis klaidų kiekis, kadangi ūkininkai neatitinka (dažnai sudėtingų) reikalavimų. Komisija turi tinkamai atsižvelgti į šių priemonių reikalavimų tinkamumą.

| 5.72. | Komisijos nuomone, Audito Rūmų nustatytas didelis klaidų lygis, susijęs su agrarinės aplinkosaugos priemonėmis, nėra būdingas bendroms kaimo plėtros išlaidoms. |
| --- | --- |

5.72.

Komisijos nuomone, Audito Rūmų nustatytas didelis klaidų lygis, susijęs su agrarinės aplinkosaugos priemonėmis, nėra būdingas bendroms kaimo plėtros išlaidoms.

Kiek tai susiję su agrarinės aplinkosaugos priemonėmis, Komisijos nuomone, jas kontroliuoti yra gana sudėtinga, tačiau šių priemonių tikslas žemės ūkį susieti su aplinkosaugos klausimais ir jų pridėtinė vertė yra plačiai pripažįstami.

Kalbant apie 2007–2013 m. programavimo laikotarpį, pagal naujai priimtus teisės aktus (64) valstybės narės privalo ex ante užtikrinti, kad būtų galima tinkamai patikrinti ir kontroliuoti visas kaimo plėtros priemones ir susijusius įsipareigojimus, taip pat tinkamumo reikalavimus, kuriuos jos ketina taikyti.

| 5.73. | Patikrų po mokėjimų (65) pobūdis ir išliekantys jų taikymo trūkumai riboja patikinimą, kuris gali būti gautas dėl ankstesniais metais atliktų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo. |
| --- | --- |

5.73.

Patikrų po mokėjimų (65) pobūdis ir išliekantys jų taikymo trūkumai riboja patikinimą, kuris gali būti gautas dėl ankstesniais metais atliktų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo.

| 5.73. | Komisijos nuomone, patikrų po mokėjimų sistema veikia tinkamai. Jos pačios atlikti auditai patvirtina, kad remiantis šiomis patikromis patikinimas gali būti gautas. |
| --- | --- |

5.73.

Komisijos nuomone, patikrų po mokėjimų sistema veikia tinkamai. Jos pačios atlikti auditai patvirtina, kad remiantis šiomis patikromis patikinimas gali būti gautas.

Nors 2006 m. patirtos išlaidos ir išlaidos, kurios kontroliuojamos patikromis po mokėjimų, gali nebūti tiesiogiai susijusios, šiomis patikromis padidinamas bendras patikinimas dėl 2006 m. atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo, nes pati sistema veikia tinkamai. Iš esmės jos yra patikras prieš mokėjimus papildantis kontrolės lygmuo, ir turi būti svarstomos atsižvelgiant į bendrą žemės ūkio išlaidų valdymo ir kontrolės sistemą (taip pat žr. Komisijos pastabas dėl 5.77 dalies).

| 5.74. | Tam, kad eksporto grąžinamųjų išmokų fizinių ir sukeitimo patikrų sistemą būtų galima laikyti patenkinamai veikiančia, reikia ištaisyti Audito Rūmų ir Komisijos sąskaitų tvirtinimo padalinio aptiktus trūkumus. |
| --- | --- |

5.74.

Tam, kad eksporto grąžinamųjų išmokų fizinių ir sukeitimo patikrų sistemą būtų galima laikyti patenkinamai veikiančia, reikia ištaisyti Audito Rūmų ir Komisijos sąskaitų tvirtinimo padalinio aptiktus trūkumus.

| 5.74. | Reglamente (EΕΒ) Nr. 386/90 numatytos fizinės ir sukeitimo patikros yra sudėtinė visos kontrolės grandinės, taip pat apimančios grąžinamųjų išmokų ex ante administracines patikras, ex post patikras pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89 ir Komisijos atliekamus auditus, dalis. Komisija mano, kad sistema veikia patenkinamai. Vertinant pagal išlaidų dalį, eksporto grąžinamųjų išmokų fizinių ir kitų patikrų pažeidimų, apie kuriuos pranešė valstybės narės, pastaraisiais metais mažėjo ir šiuo metu jų lygis yra žemas. Tačiau atsižvelgiant į Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 4/2007 nustatytas pagrindines problemas, svarstomi teisės aktų pakeitimai. |
| --- | --- |

5.74.

Reglamente (EΕΒ) Nr. 386/90 numatytos fizinės ir sukeitimo patikros yra sudėtinė visos kontrolės grandinės, taip pat apimančios grąžinamųjų išmokų ex ante administracines patikras, ex post patikras pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89 ir Komisijos atliekamus auditus, dalis. Komisija mano, kad sistema veikia patenkinamai. Vertinant pagal išlaidų dalį, eksporto grąžinamųjų išmokų fizinių ir kitų patikrų pažeidimų, apie kuriuos pranešė valstybės narės, pastaraisiais metais mažėjo ir šiuo metu jų lygis yra žemas. Tačiau atsižvelgiant į Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 4/2007 nustatytas pagrindines problemas, svarstomi teisės aktų pakeitimai.

| 5.75. | Komisijos finansinio patvirtinimo sprendimai yra susiję su finansinių ataskaitų patikimumu. Sertifikuojančių įstaigų išduotuose sertifikatuose neatsižvelgiama į teisėtumą ir tvarkingumą. Paprastai šios įstaigos ES fondų pagalbos paraiškų netikrina vietose. Siekiant padidinti patikinimą, kuris gali būti gautas šioje sąskaitų patvirtinimo dalyje, Komisijos tarnybos turėtų atlikinėti dažnus auditus aplankydamos pakankamai daug sertifikuojančių įstaigų ir užtikrinti visas sąlygas, kad Komisijos sertifikuojančių įstaigų išduodamų sertifikatų ir ataskaitų dokumentų peržiūros būtų adekvačios ir išsamios. |
| --- | --- |

5.75.

Komisijos finansinio patvirtinimo sprendimai yra susiję su finansinių ataskaitų patikimumu. Sertifikuojančių įstaigų išduotuose sertifikatuose neatsižvelgiama į teisėtumą ir tvarkingumą. Paprastai šios įstaigos ES fondų pagalbos paraiškų netikrina vietose. Siekiant padidinti patikinimą, kuris gali būti gautas šioje sąskaitų patvirtinimo dalyje, Komisijos tarnybos turėtų atlikinėti dažnus auditus aplankydamos pakankamai daug sertifikuojančių įstaigų ir užtikrinti visas sąlygas, kad Komisijos sertifikuojančių įstaigų išduodamų sertifikatų ir ataskaitų dokumentų peržiūros būtų adekvačios ir išsamios.

| 5.75. | Komisija lankosi sertifikuojančiose įstaigose (ir mokėjimo agentūrose) remdamasi rizikos analize, kurioje atsižvelgiama į problemų, su kuriomis susiduria abi įstaigos, mastą. Ši praktika bus tęsiama 2007 finansiniais metais. |
| --- | --- |

5.75.

Komisija lankosi sertifikuojančiose įstaigose (ir mokėjimo agentūrose) remdamasi rizikos analize, kurioje atsižvelgiama į problemų, su kuriomis susiduria abi įstaigos, mastą. Ši praktika bus tęsiama 2007 finansiniais metais.

Laikoma, kad Komisijos atliekamos sertifikuojančių įstaigų išduodamų sertifikatų peržiūros apimtis ir išsamumas yra tinkami. Komisija atlieka audito darbą, kad gautų pakankamą patikinimą, ar (remiantis pateikta informacija) mokėjimo agentūrų sąskaitos yra tikros, išsamios ir tikslios. Atskyrimas taikomas, kai negalima padaryti teigiamos išvados.

| 5.76. | Nors sąskaitų patvirtinimo sistemų (o taip pat – patikrų po mokėjimų) tikslas – nepatvirtinti išlaidų, kurios neatitinka Bendrijos taisyklių, šiuo metu to nepavyksta padaryti mokėjimų galutiniams naudos gavėjams lygmenyje (66). Komisija iki šiol dar nežino ir Audito Rūmams priimtinu būdu neapskaičiavo, koks yra Bendrai žemės ūkio politikai skirtomis lėšomis finansuojamų neteisėtų mokėjimų lygis (67). |
| --- | --- |

5.76.

Nors sąskaitų patvirtinimo sistemų (o taip pat – patikrų po mokėjimų) tikslas – nepatvirtinti išlaidų, kurios neatitinka Bendrijos taisyklių, šiuo metu to nepavyksta padaryti mokėjimų galutiniams naudos gavėjams lygmenyje (66). Komisija iki šiol dar nežino ir Audito Rūmams priimtinu būdu neapskaičiavo, koks yra Bendrai žemės ūkio politikai skirtomis lėšomis finansuojamų neteisėtų mokėjimų lygis (67).

| 5.76. | Atitikties vertinimo procedūra siekiama, kad iš Bendrijos lėšų nebūtų finansuojamos išlaidos, kurios neatitinka Bendrijos taisyklių, taip apsaugant Bendrijos biudžetą nuo išlaidų, kurios neturėtų būti jam priskirtos. Priešingai, tai nėra mechanizmas neteisėtai naudos gavėjams išmokėtoms lėšoms išieškoti – už tai pagal pasidalijamojo valdymo principą išimtinai atsakingos valstybės narės. |
| --- | --- |

5.76.

Atitikties vertinimo procedūra siekiama, kad iš Bendrijos lėšų nebūtų finansuojamos išlaidos, kurios neatitinka Bendrijos taisyklių, taip apsaugant Bendrijos biudžetą nuo išlaidų, kurios neturėtų būti jam priskirtos. Priešingai, tai nėra mechanizmas neteisėtai naudos gavėjams išmokėtoms lėšoms išieškoti – už tai pagal pasidalijamojo valdymo principą išimtinai atsakingos valstybės narės.

Galutinių naudos gavėjų lygmeniu atliekamų patikrų rezultatai, apie kuriuos Komisijai praneša valstybės narės ir kurie skelbiami DG AGRI metinėje veiklos ataskaitoje, pakankamai gerai parodo, koks yra neteisėtų mokėjimų lygis didelėje BŽŪP išlaidų dalyje. Siekdama dar labiau padidinti patikinimą, kurį galima gauti remiantis šia informacija, Komisija nuo 2007 m. pritaikė Audito Rūmų rekomendaciją, kad sertifikuojančios įstaigos turėtų atlikti didesnį darbą tikrindamos ir tvirtindamos patikrų statistiką ir po mokėjimų atliekamas patikras.

| 5.77. | Komisija turi užtikrinti, kad priežiūros ir kontrolės sistemos suteiktų patikinimą dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo galutinio naudos gavėjo lygmenyje ir turi stengtis užtikrinti, kad neteisėti mokėjimai būtų susigrąžinami. Audito Rūmai pasiūlė skirtingus būdus kaip tai pasiekti. Komisija nusprendė paraginti sertifikuojančias įstaigas atlikti daugiau darbo tikrinant ir tvirtinant IAKS ir patikrų po mokėjimų statistiką. Šio sprendimo pasekmės gali būti įvertintos tik vėliau. Nepaisant to, Komisija, kitų asmenų darbą naudodama kaip patikinimo šaltinį, turėtų deramai pasirūpinti, kad būtų užtikrintas jo patikimumas. |
| --- | --- |

5.77.

Komisija turi užtikrinti, kad priežiūros ir kontrolės sistemos suteiktų patikinimą dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo galutinio naudos gavėjo lygmenyje ir turi stengtis užtikrinti, kad neteisėti mokėjimai būtų susigrąžinami. Audito Rūmai pasiūlė skirtingus būdus kaip tai pasiekti. Komisija nusprendė paraginti sertifikuojančias įstaigas atlikti daugiau darbo tikrinant ir tvirtinant IAKS ir patikrų po mokėjimų statistiką. Šio sprendimo pasekmės gali būti įvertintos tik vėliau. Nepaisant to, Komisija, kitų asmenų darbą naudodama kaip patikinimo šaltinį, turėtų deramai pasirūpinti, kad būtų užtikrintas jo patikimumas.

| 5.77. | Visapusė žemės ūkio išlaidų valdymo ir kontrolės sistema užtikrina, kad būtų išvengta neteisėtų mokėjimų galutiniams naudos gavėjams arba kad tokie mokėjimai būtų nustatyti ir išieškoti. Ši sistema paremta keturiais papildomais lygmenimis: |
| --- | --- |

5.77.

Visapusė žemės ūkio išlaidų valdymo ir kontrolės sistema užtikrina, kad būtų išvengta neteisėtų mokėjimų galutiniams naudos gavėjams arba kad tokie mokėjimai būtų nustatyti ir išieškoti. Ši sistema paremta keturiais papildomais lygmenimis:

| 1. | Privaloma administracine struktūra valstybių narių lygmeniu, kurios esmė – įsteigti mokėjimo agentūras ir aukšto lygio institucijas, turinčias teisę mokėjimo agentūrai suteikti akreditaciją ir ją atšaukti. Sprendimas suteikti akreditaciją pagrįstas išsamia išorės audito įstaigos atlikta peržiūra. |
| --- | --- |

1.

Privaloma administracine struktūra valstybių narių lygmeniu, kurios esmė – įsteigti mokėjimo agentūras ir aukšto lygio institucijas, turinčias teisę mokėjimo agentūrai suteikti akreditaciją ir ją atšaukti. Sprendimas suteikti akreditaciją pagrįstas išsamia išorės audito įstaigos atlikta peržiūra.

| 2. | Išsamiomis kontrolės ir atgrasančių sankcijų sistemomis, kurias taiko mokėjimo agentūros, turinčios bendrų esminių bruožų ir taikančios specialias taisykles, pritaikytas kiekvieno tipo pagalbos režimo ypatumams. |
| --- | --- |

2.

Išsamiomis kontrolės ir atgrasančių sankcijų sistemomis, kurias taiko mokėjimo agentūros, turinčios bendrų esminių bruožų ir taikančios specialias taisykles, pritaikytas kiekvieno tipo pagalbos režimo ypatumams.

| 3. | Ex post patikromis, kurias atlieka nepriklausomos sertifikuojančios įstaigos ir specialūs skyriai, atliekantys patikras pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89. |
| --- | --- |

3.

Ex post patikromis, kurias atlieka nepriklausomos sertifikuojančios įstaigos ir specialūs skyriai, atliekantys patikras pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89.

| 4. | Sąskaitų patvirtinimu, kurį atlieka Komisija (įskaitant metinį sąskaitų patvirtinimą ir daugiametes atitikties vertinimo procedūras).
  Kartu šie keturi lygmenys sudaro pagrindą, kuriuo remdamasi Komisija gali gauti pakankamą patikinimą, kad žemės ūkio srities operacijų teisėtumo ir tvarkingumo klaidų rizika valdoma veiksmingai. |
| --- | --- |

4.

Sąskaitų patvirtinimu, kurį atlieka Komisija (įskaitant metinį sąskaitų patvirtinimą ir daugiametes atitikties vertinimo procedūras).

Kartu šie keturi lygmenys sudaro pagrindą, kuriuo remdamasi Komisija gali gauti pakankamą patikinimą, kad žemės ūkio srities operacijų teisėtumo ir tvarkingumo klaidų rizika valdoma veiksmingai.

| 5.78. | Komisijos atitikties sprendimai nebuvo baigti nė vieniems po 1998 m. ėjusiems metams. Kadangi šie sprendimai dėl 2006 m. išlaidų bus priimami ateityje, šios išlaidos yra negalutinės, o patikinimas dėl Bendrijos finansines ataskaitas pagrindžiančių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo galės būti suteiktas tik tuomet, kai bus parengta ir efektyviai taikoma sąskaitų patvirtinimo procedūra. |
| --- | --- |

5.78.

Komisijos atitikties sprendimai nebuvo baigti nė vieniems po 1998 m. ėjusiems metams. Kadangi šie sprendimai dėl 2006 m. išlaidų bus priimami ateityje, šios išlaidos yra negalutinės, o patikinimas dėl Bendrijos finansines ataskaitas pagrindžiančių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo galės būti suteiktas tik tuomet, kai bus parengta ir efektyviai taikoma sąskaitų patvirtinimo procedūra.

| 5.78. | 2006 m. pabaigoje buvo nebaigti tik 12 auditų, atliktų 2002 m. ir anksčiau, kuriais remiantis galima taikyti finansinių klaidų ištaisymą laikotarpiui iki 2001 m. Tai reiškia, kad 2000 m. ir anksčiau patirtų išlaidų atitikties vertinimo darbas iš esmės baigtas. |
| --- | --- |

5.78.

2006 m. pabaigoje buvo nebaigti tik 12 auditų, atliktų 2002 m. ir anksčiau, kuriais remiantis galima taikyti finansinių klaidų ištaisymą laikotarpiui iki 2001 m. Tai reiškia, kad 2000 m. ir anksčiau patirtų išlaidų atitikties vertinimo darbas iš esmės baigtas.

Komisija nemano, kad 2006 m. išlaidos yra negalutinės ir kad patikinimas dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo galės būti suteiktas tik tuomet, kai bus parengta ir efektyviai taikoma sąskaitų patvirtinimo procedūra. Taip vertinant atitikties vertinimo procedūrą neatsižvelgiama į tai, kad ši procedūra yra tik viena, nors ir svarbi, visapusės žemės ūkio išlaidų valdymo ir kontrolės sistemos dalis.

Komisijos pastabose dėl 5.77 dalies išsamiai aprašyta sistema yra pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija gali gauti pakankamą patikinimą, kad žemės ūkio srities operacijų teisėtumo ir tvarkingumo klaidų rizika valdoma veiksmingai.

Kalbant konkrečiai apie 2006 finansinius metus, jau žinomi pirminiai 2006 m. atliktų auditų nustatyti faktai. Apskritai, remiantis šiais faktais galima daryti išvadą, kad bendra su nacionalinių kontrolės sistemų trūkumais susijusi padėtis yra palyginama su padėtimi ankstesniais metais.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNES PASTABAS

Neteisėtų mokėjimų išieškojimas

| 5.79. | Savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 3/2004 dėl neteisėtų mokėjimų išieškojimo Audito Rūmai nustatė rimtų neteisėtų mokėjimų registravimo, išieškojimo ir nurašymo sistemos trūkumų. |
| --- | --- |

5.79.

Savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 3/2004 dėl neteisėtų mokėjimų išieškojimo Audito Rūmai nustatė rimtų neteisėtų mokėjimų registravimo, išieškojimo ir nurašymo sistemos trūkumų.

5.80.

| 5.80. | Taryba ir Komisija į daugelį iš šių pastabų atsakė teigiamais veiksmais: |
| --- | --- |

Taryba ir Komisija į daugelį iš šių pastabų atsakė teigiamais veiksmais:

| 5.80. | |
| --- | --- |

5.80.

| a) | sukūrė bendrą specialiosios paskirties išieškojimų padalinį ir pavedė jam išspręsti/užbaigti susikaupusias pažeidimų, kurių kiekvieno suma viršija 0,5 milijono eurų, bylas (68). Galutinis to darbo rezultatas – Komisijos sprendimas (69) priskirti 317 milijonų eurų (70) mokėjimą valstybių narių biudžetams ir 176 milijonus eurų mokėjimą – Bendrijos biudžetui; |
| --- | --- |

a)

sukūrė bendrą specialiosios paskirties išieškojimų padalinį ir pavedė jam išspręsti/užbaigti susikaupusias pažeidimų, kurių kiekvieno suma viršija 0,5 milijono eurų, bylas (68). Galutinis to darbo rezultatas – Komisijos sprendimas (69) priskirti 317 milijonų eurų (70) mokėjimą valstybių narių biudžetams ir 176 milijonus eurų mokėjimą – Bendrijos biudžetui;

b)

| b) | pradėjo taikyti naujus ataskaitų rengimo ir pažeidimų nagrinėjimo reikalavimus (71) ir ėmėsi veiksmų, kad būtų patikslinta DG AGRI ir OLAF atsakomybė vykdant su pažeidimais susijusius finansinius tolesnius veiksmus (tačiau susitarimo memorandumo projektas tarp šalių dar turi būti pasirašytas); |
| --- | --- |

pradėjo taikyti naujus ataskaitų rengimo ir pažeidimų nagrinėjimo reikalavimus (71) ir ėmėsi veiksmų, kad būtų patikslinta DG AGRI ir OLAF atsakomybė vykdant su pažeidimais susijusius finansinius tolesnius veiksmus (tačiau susitarimo memorandumo projektas tarp šalių dar turi būti pasirašytas);

| b) | Nuo 2007 m. sausio 1 d. visos 27 valstybės narės sėkmingai įgyvendina naująjį pažeidimams skirtą reglamentą (72), o 2007 m. gegužės 23 d. vyko COCOLAF (73) darbo grupės posėdis, kurio tikslas – valstybėms narėms pateikti išsamias praktines gaires.
  2007 m. birželio–liepos mėn. tarnybų konsultacijų metu turi būti apsvarstyta priemonė, kuria paaiškinamos visų susijusių tarnybų pareigos ir kurią tikimasi pradėti taikyti nedelsiant. |
| --- | --- |

b)

Nuo 2007 m. sausio 1 d. visos 27 valstybės narės sėkmingai įgyvendina naująjį pažeidimams skirtą reglamentą (72), o 2007 m. gegužės 23 d. vyko COCOLAF (73) darbo grupės posėdis, kurio tikslas – valstybėms narėms pateikti išsamias praktines gaires.

2007 m. birželio–liepos mėn. tarnybų konsultacijų metu turi būti apsvarstyta priemonė, kuria paaiškinamos visų susijusių tarnybų pareigos ir kurią tikimasi pradėti taikyti nedelsiant.

| c) | 2006 m. spalio 16 d. pradėtą naudoti metodą „50:50“ (74) pritaikė maždaug 2 600 bylų, apie kurias buvo pranešta anksčiau nei 1999 m. ir kurios neviršijo 500 000 eurų viršutinės ribos, iš viso sudarančių 168,7 milijono eurų sumą (75). |
| --- | --- |

c)

2006 m. spalio 16 d. pradėtą naudoti metodą „50:50“ (74) pritaikė maždaug 2 600 bylų, apie kurias buvo pranešta anksčiau nei 1999 m. ir kurios neviršijo 500 000 eurų viršutinės ribos, iš viso sudarančių 168,7 milijono eurų sumą (75).

5.81.

| 5.81. | Tačiau vis dar išlieka keli svarbūs nagrinėtini klausimai: |
| --- | --- |

Tačiau vis dar išlieka keli svarbūs nagrinėtini klausimai:

| 5.81. | |
| --- | --- |

5.81.

| a) | Komisija vis dar negali užbaigti su suklastotais mėsos ir paukštienos eksporto atvykimo įrodymais susijusios „Jordanijos/Irako“ bylos, apimančios 35 milijonus eurų įtariamų neteisėtų mokėjimų, kadangi 2007 m. birželio mėn. vis dar vyko teismo procesas, visų pirma Europos Teisingumo Teismo prejudicinio sprendimo procedūra; |
| --- | --- |

a)

Komisija vis dar negali užbaigti su suklastotais mėsos ir paukštienos eksporto atvykimo įrodymais susijusios „Jordanijos/Irako“ bylos, apimančios 35 milijonus eurų įtariamų neteisėtų mokėjimų, kadangi 2007 m. birželio mėn. vis dar vyko teismo procesas, visų pirma Europos Teisingumo Teismo prejudicinio sprendimo procedūra;

b)

| b) | sąskaitų tvirtinimo procedūros „50:50“ pritaikymas 2 600 mažesnės vertės specialiosios paskirties bylų įpareigoja Komisiją imtis tolesnių veiksmų, siekiant įsitikinti, kad pagal šią procedūrą Bendrijai priskirtos sumos yra teisingos; |
| --- | --- |

sąskaitų tvirtinimo procedūros „50:50“ pritaikymas 2 600 mažesnės vertės specialiosios paskirties bylų įpareigoja Komisiją imtis tolesnių veiksmų, siekiant įsitikinti, kad pagal šią procedūrą Bendrijai priskirtos sumos yra teisingos;

| b) | Kalbant apie minėtų sumų priskyrimą, Komisija pastebi, kad jį turi patvirtinti sertifikuojančios įstaigos, todėl šios įstaigos nuodugniai peržiūri 147 mln. EUR sumą.
  Be to, Komisija jau imasi tolesnių priemonių dėl atvejų, kai jai buvo priskirtos sumos atsižvelgiant į mokėjimo agentūrų auditus. |
| --- | --- |

b)

Kalbant apie minėtų sumų priskyrimą, Komisija pastebi, kad jį turi patvirtinti sertifikuojančios įstaigos, todėl šios įstaigos nuodugniai peržiūri 147 mln. EUR sumą.

Be to, Komisija jau imasi tolesnių priemonių dėl atvejų, kai jai buvo priskirtos sumos atsižvelgiant į mokėjimo agentūrų auditus.

| c) | vis dar nepadarytos diskusijos apie Komisijos antrąją ataskaitą dėl Tarybos reglamento Nr. 1469/95 (vadinamojo „juodojo sąrašo“) įgyvendinimo veiklos išvados, kadangi Europos Parlamentas jokios nuomonės šia tema nepareiškė. |
| --- | --- |

c)

vis dar nepadarytos diskusijos apie Komisijos antrąją ataskaitą dėl Tarybos reglamento Nr. 1469/95 (vadinamojo „juodojo sąrašo“) įgyvendinimo veiklos išvados, kadangi Europos Parlamentas jokios nuomonės šia tema nepareiškė.

| c) | Paskutinės diskusijos vyko Specialiajame žemės ūkio komitete (76), kuris 2006 m. birželio 6 d. priėmė savo išvadas (77).
  2005 m. spalio 24 d. Komisijos ataskaita (78) buvo perduota Europos Parlamentui (COCOBU (79)), tačiau jos Europos Parlamentas dar neapsvarstė. |
| --- | --- |

c)

Paskutinės diskusijos vyko Specialiajame žemės ūkio komitete (76), kuris 2006 m. birželio 6 d. priėmė savo išvadas (77).

2005 m. spalio 24 d. Komisijos ataskaita (78) buvo perduota Europos Parlamentui (COCOBU (79)), tačiau jos Europos Parlamentas dar neapsvarstė.

Alyvuogių aliejus

| 5.82. | Savo ankstesnėje metinėje ataskaitoje (80) Audito Rūmai pareiškė susirūpinimą alyvmedžių kultivavimo geografinės informacinės sistemos patikimumu. Audito Rūmai pagrindinėse valstybėse narėse gamintojose (Italijoje, Ispanijoje, Graikijoje) atliko alyvuogių aliejaus gamybos pagalbos schemos specialųjį auditą, susijusį su 2004–2005 m. prekybos metais. |
| --- | --- |

5.82.

Savo ankstesnėje metinėje ataskaitoje (80) Audito Rūmai pareiškė susirūpinimą alyvmedžių kultivavimo geografinės informacinės sistemos patikimumu. Audito Rūmai pagrindinėse valstybėse narėse gamintojose (Italijoje, Ispanijoje, Graikijoje) atliko alyvuogių aliejaus gamybos pagalbos schemos specialųjį auditą, susijusį su 2004–2005 m. prekybos metais.

5.83.

| 5.83. | Audito metu buvo testuoti 50 mokėjimo atvejų, iš kurių 33 buvo tikrinti vietoje. Aštuoni ūkininkai (24 %) buvo deklaravę mažiausiai 5 % daugiau alyvmedžių negu buvo suskaičiuota. Dviem atvejais tai lėmė reikšmingas permokas. |
| --- | --- |

Audito metu buvo testuoti 50 mokėjimo atvejų, iš kurių 33 buvo tikrinti vietoje. Aštuoni ūkininkai (24 %) buvo deklaravę mažiausiai 5 % daugiau alyvmedžių negu buvo suskaičiuota. Dviem atvejais tai lėmė reikšmingas permokas.

| 5.84. | Audito metu buvo patvirtinta, kad anksčiau nustatyti trūkumai išlieka, ir kad nė vienoje šių trijų valstybių narių GIS nėra nei išsami, nei patikima. Kadangi GIS duomenys yra naudojami apskaičiuoti teises į BIS (81) išmokas, atlikdami 2007 m. išlaidų auditą Audito Rūmai į šį aspektą kreips ypatingą dėmesį. |
| --- | --- |

5.84.

Audito metu buvo patvirtinta, kad anksčiau nustatyti trūkumai išlieka, ir kad nė vienoje šių trijų valstybių narių GIS nėra nei išsami, nei patikima. Kadangi GIS duomenys yra naudojami apskaičiuoti teises į BIS (81) išmokas, atlikdami 2007 m. išlaidų auditą Audito Rūmai į šį aspektą kreips ypatingą dėmesį.

| 5.83–5.84. | Pagalba buvo išmokėta remiantis pagaminto alyvuogių aliejaus kiekiu. Medžių skaičius buvo vienas iš daugelio schemos kontrolės sistemos elementų (gamyklų kontrolė, derliaus kontrolė ir pan.). |
| --- | --- |

5.83–5.84.

Pagalba buvo išmokėta remiantis pagaminto alyvuogių aliejaus kiekiu. Medžių skaičius buvo vienas iš daugelio schemos kontrolės sistemos elementų (gamyklų kontrolė, derliaus kontrolė ir pan.).

Reglamente numatyta taikyti sankciją pagalbos sumai tais atvejais, kai skirtumas tarp deklaruotų medžių ir suskaičiuotų medžių yra didesnis kaip 5 %. Tais atvejais, kai šios sankcijos nebuvo taikytos arba valstybės narės jas taikė blogai, arba tais atvejais, kai alyvuogių auginimo GIS nebuvo atnaujinta, vykdoma sąskaitų patvirtinimo procedūra arba jau taikomas finansinių klaidų ištaisymas.

Nuo 2000 finansinių metų Komisija jau pritaikė finansinių klaidų ištaisymus, kurių suma siekia apie 180 mln. EUR, ir rengiasi atlikti daugiau svarbių taisymų.

Nuo 2006 m. sausio 1 d. pagalba alyvuogių aliejaus gamybai yra visiškai atsieta ir integruota į bendrosios išmokos schemą (tik Ispanija išlaikė mažą susietos pagalbos elementą).

Šiuo metu alyvmedžių sklypas turi būti laikomas „klasikiniu“ žemės ūkio paskirties sklypu, kuris kontroliuojamas taikant IAKS. Dėl to turėtų labai sumažėti klaidų rizika.

SPECIALIOSIOS ATASKAITOS

| 5.85. | Per pastaruosius dvylika mėnesių Audito Rūmai paskelbė vieną ataskaitą apie žemės ūkį: „Eksporto grąžinamųjų sumų fizinės ir sukeitimo patikros“ (Specialioji ataskaita Nr. 4/2007). Ją galima rasti Audito Rūmų svetainėje (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

5.85.

Per pastaruosius dvylika mėnesių Audito Rūmai paskelbė vieną ataskaitą apie žemės ūkį: „Eksporto grąžinamųjų sumų fizinės ir sukeitimo patikros“ (Specialioji ataskaita Nr. 4/2007). Ją galima rasti Audito Rūmų svetainėje (www.eca.europa.eu).

(1)  Grynieji mokėjimai.

---

(2)  BIS ir BIPS.

(3)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3508/92 (OL L 355, 1992 12 5, p. 1) ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1) dėl išmokų už gyvulius ir pagalbos už plotą.

(4)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 386/90 (OL L 42, 1990 2 16, p. 6).

(5)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4045/89 dėl mokėjimų, viršijančių eksporto grąžinamųjų išmokų ribas, perdirbimo subsidijų, medvilnės, alyvuogių aliejaus, tabako ir kai kurių kaimo plėtros priemonių (OL L 388, 1989 12 30, p. 18).

(6)  Deklaruoti atitikties pataisymai, kurie Ispanijos atveju siekė 64,8 milijono eurų, Italijos atveju – 152,1 milijono eurų, o Nyderlandų atveju –0,3, yra neįskaičiuoti, nes negalėjo būti priskirti atskiroms mokėjimo agentūroms.

(7)  Apimantys sąlyginę išvadą, apimties ribotumą ar išskirtines pastabas.

(8)  Sąskaitos, išbrauktos iš finansinio sprendimo, kai sertifikuojančios įstaigos turėjo suteikti papildomos informacijos ar atlikti papildomą darbą.

(9)  Išbrauktos tik tos sąskaitos, kurios yra susijusios su kaimo plėtros priemonių srities išlaidomis.

Šaltinis: Komisijos suvestinė ataskaita apie EŽŪOGF Garantijų skyriaus 2006 m. sąskaitų finansinį patvirtinimą.

(10)  Reglamentas (EB) Nr. 1782/2003.

(11)  Austrija, Danija, Belgija, Vokietija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Portugalija, Švedija ir Jungtinė Karalystė.

(12)  2005 m. Komisija šiuos duomenis patikslino.

(13)  2006 m. Komisija šiuos duomenis patikslino.

(14)  2007 m. Komisija šiuos duomenis patikslino.

NB 1: IAKS paraiškas tikrinant nuotoliniu būdu naudojamos palydovinės ar iš oro daromos nuotraukos.

NB 2: N metais atlikti testai yra susiję su mokėjimais, atliekamais N + 1 metais.

Šaltiniai: IAKS statistika, kurią valstybės narės pateikė DG AGRI.

2006 m. metinės veiklos ataskaita – DG AGRI.

(15)  Ministerijos sprendimuose nurodytos kompensacijų priežastys: „prastos dirvožemio sąlygos“, „žemės sklypo aukštis virš jūros lygio“, „kultivavimo ir džiovinimo būdas“, „vynuogyno augalų būsena“, „vynuogyno amžius, lemiantis mažą atsparumą virusams, ir dirvos išsekimas“, „persodinimas nebuvo atliktas naudojant dirvai ir regiono oro sąlygoms pritaikytus sodinukus“, „Sultana veislės razinos buvo auginamos virusais užkrėstuose vynuogienojuose, nes persodinimo metu buvo naudojami nesertifikuoti sodinukai“.

(16)  BIS apima šias pagalbos schemas: pasėlių, jautienos ir veršienos, avienos ir ožkienos, pieno ir pieno produktų, ankštinių augalų, sauso pašaro, ryžių, sėklos, bulvių krakmolo, medvilnės, alyvuogių aliejaus, tabako, apynių ir cukrinių runkelių.

(17)  Kiekviena teisė į išmokas ir vienas hektaras ūkininko deklaruotos žemės, išlaikomos gerose agrarinėse ir aplinkosauginėse sąlygose (GAAB), sudaro galimybę gauti BIS išmoką.

(18)  Danijos, Liuksemburgo, Vokietijos ir Švedijos duomenys yra valstybių narių duomenys, pateikti pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 296/96. Šiuo metu nagrinėjami Jungtinės Karalystės duomenys, siekiant juos surūšiuoti pagal mokėjimo agentūrą. Laikinai Anglijos, Škotijos, Velso ir Š. Airijos duomenys yra paimti iš IAKS kontrolinės statistikos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 796/2004 76 straipsnyje.

(19)  Duomenys, paimti iš statistikos, pateiktos pagal Reglamento (EB) Nr. 796/2004 76 straipsnį.

(20)  Tam tikrą BIS paraiškų kiekio padidėjimą, lyginant su paramos gavėjų tiesioginės pagalbos išmokomis ankstesnėse pagalbos schemose, paaiškina tai, kad kai kurios BIS paramos gavėjų kategorijos (pavyzdžiui, vaisių, daržovių ir vartojimui skirtų bulvių gamintojai, žirgų augintojai) užsiėmė žemės ūkio veikla prieš BIS sukūrimą, tačiau negavo tiesioginės ES pagalbos.

(21)  Tam tikrą ploto, kuriame taikomos BIS paraiškos, padidėjimą, lyginant su plotu, deklaruotu kitose tiesioginėse pagalbos schemose, paaiškina tai, kad kitoms pagalbos schemoms nepriskirti plotai šiuo metu yra deklaruojami pagal BIS ir tai, kad pagal BIS ūkininkas privalo deklaruoti visą jo žinioje esančią žemę.

(22)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnį.

(23)  Teisių į išmokas apskaičiavimas ir suteikimas buvo audituojamas Austrijoje, Belgijoje (Flandrijoje), Vokietijoje (Bavarijoje), Italijoje (AGEA), Danijoje, Airijoje, Liuksemburge, Portugalijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje, Škotijoje ir Šiaurės Airijoje).

(24)  Žr. Komisijos reglamento (EB) Nr. 118/2005 (OL L 24, 2005 1 27, p. 15) V priedą.

(25)  Audito Rūmai neauditavo kompleksinės atitikties, t. y. kaip ūkininkas laikosi įvairių standartų, apimančių aplinkos, visuomenės, augalų ir gyvūnų sveikatą ir kitas sritis.

(26)  Šis aspektas buvo audituojamas Austrijoje, Belgijoje (Valonijoje), Vokietijoje (Brandenburge), Danijoje, Airijoje, Italijoje ir Jungtinėje Karalystėje (Velse).

(27)  Žemės savininkams suteiktų teisių į išmokas vertė ateityje žymiai padidės (žr. 5.28 dalį).

(28)  Ypač tais atvejais kai nuomos sutartys nebuvo atnaujintos.

(29)  Finansinį poveikį Audito Rūmai įvertino, naudodami vidutinę atitinkamų valstybių narių teisių į išmokas vertę.

(30)  Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 59 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad regioniniame modelyje ūkininko turimų teisių į išmokas skaičius turi būti lygus pirmaisiais bendros išmokos schemos taikymo metais jo deklaruotų hektarų skaičiui.

(31)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 33 straipsnio 1 dalį bei 2 straipsnio a ir c dalis.

(32)  Ypač nepalankiose teritorijose šios sumos yra 25,59 euro ir apie 230 eurų; viržynėse –3,36 euro ir 30 eurų.

(33)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 9 dalis ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 795/2004 (OL L 141, 2004 4 30, p. 1) 10 straipsnis.

(34)  Pagautės sąlyga galioja tik prieš 2004 m. gegužės 15 d. įvykusiems perdavimams. Sąlyga netaikoma po šios dienos įvykusiems ir neatlygintiniems perdavimams.

(35)  Ispanija ir Prancūzija šią sąlygą taikė 2006 m.

(36)  Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 3 dalis.

(37)  Žr. ūkininko apibrėžtį 5.26 dalyje.

(38)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 795/2004 2 straipsnio k dalį, kurioje nustatyta, kad pradedantis ūkininkas savo vardu ir savo rizika negali būti vykdęs jokios žemės ūkio veiklos, taip pat jis penkerius metus iki užsiimant nauja žemės ūkio veikla negali būti vykdęs juridinio asmens, užsiimančio žemės ūkio veikla, kontrolės.

(39)  192 teisės į išmokas, kurių vertė sudarė 115 000 eurų, buvo perduotos pagal Reglamento (EB) Nr. 795/2004 17 straipsnio nuostatas ūkininko A dukteriai ir dviem kitiems ūkininkams, atsižvelgiant į jiems 2003 m. parduotą žemės sklypą. Šios teisės į išmokas buvo perduotos netaikant pagautės sąlygos.

(40)  Šio sklypo nuomotojas buvo avių augintojas, valdęs daugiau kaip 11 700 ha nederlingos ganyklos. Už ją jam buvo suteiktos palyginti mažos vertės teisės į išmokas, kurių kiekvienos vertė sudarė 20 eurų. Panašioje padėtyje kaip ūkininkas B esantiems ūkininkams jis iš viso išnuomojo daugiau kaip 3 000 ha plotą.

(41)  Standartinė teisė į išmokas turi būti patvirtinama mažiausiai kartą per tris metus, o teisė į nacionalinio rezervo išmokas per pirmuosius penkerius metus turi būti patvirtinama kasmet.

(42)  Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Lenkija, Slovakija.

(43)  Kitos penkios valstybės narės buvo audituotos praėjusiais metais. Žr. 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 5.12–5.20 dalis.

(44)  Jei visų pagalbos išmokų suma viršija nacionalines BIPS ribas, pagalbos išmokos privalo būti proporcingai sumažintos.

(45)  Dar 3 810 milijonų eurų kaimo plėtrai buvo išleisti iš EŽŪOGF Orientavimo fondo (žr. 6 skyrių).

(46)  Italijai, Danijai, Nyderlandams, Vokietijai, Austrijai, Prancūzijai, Airijai ir Jungtinei Karalystei.

(47)  Žr. Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 5.38 dalies b punktą.

(48)  Reglamentas (EEB) Nr. 386/90.

(49)  Reglamentas (EB) Nr. 2390/1999 (OL L 295, 1999 11 16, p. 1).

(50)  Dėl kaimo plėtros išlaidų naujosiose valstybėse narėse Komisija priėmė atskirą sprendimą. Taip pasielgta siekiant geriau atspindėti šios srities finansinį valdymą.

(51)  Ataskaitos ir sertifikatai turi būti perduoti Komisijai iki vasario 10 d., o sprendimas turi būti priimtas iki balandžio 30 d.

(52)  DAS populiaciją sudarė 30 mokėjimo agentūrų. Kitose penkiolikoje mokėjimo agentūrų, kurių sertifikate buvo pareikšta sąlyginė išvada, buvo tikrinamos tokios išvados priežastys.

(53)  DAF Airijoje, AGEA ir AGREA Italijoje, BIRB Belgijoje, FAGA Ispanijoje, ONIC Prancūzijoje, OPEKEPE Graikijoje.

(54)  ARBEA Italijoje, IFADAP Portugalijoje, Ministère de l’Agriculture Liuksemburge, MVH Vengrijoje.

(55)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1290/2005 (OL L 209, 2005 8 11, p. 1) ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 885/2006 (OL L 171, 2006 6 23, p. 90).

(56)  Žr. Komisijos reglamento (EB) Nr. 885/2006 III priedą.

(57)  Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 5 punktas.

(58)  Bendrijos gali būti prašoma apmokėti papildomas sumas, kai likusios sąskaitos bus patvirtintos.

(59)  Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 6 punktas.

(60)  Balanso 9 lentelėje.

(61)  Komisijos sprendimas 2006/334/EB (OL L 124, 2006 5 11, p. 21), Komisijos sprendimas 2006/554/EB (OL L 218, 2006 8 9, p. 12) ir Komisijos sprendimas 2006/932/EB (OL L 355, 2006 12 15, p. 96).

(62)  Pataisymai galimi ne anksčiau kaip prieš dvejus metus iki audito rezultatų paskelbimo, Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1258/1999 7 straipsnio 4 punktas (OL L 160, 1999 6 26, p. 103).

(63)  2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo priede esanti deklaracija Nr. 3 dėl finansinės sistemos peržiūros.

(64)  Komisijos reglamento (EB) Nr. 1974/2006 48 straipsnis.

(65)  2006 m. vykdytų operacijų patikros po mokėjimų bus atliekamos nuo 2007 m. liepos mėn. iki 2008 m. liepos mėn. Šios patikros gali apimti daugiau nei vien 2006 m. operacijas. Rezultatai Komisijai bus pateikti vėliausiai 2009 m. sausio 1 d. Tuomet Komisija juos peržiūrės ir galės nuspręsti išlaidų nefinansuoti. Dėl šios priežasties Audito Rūmai negali gauti patikinimo dėl 2006 m. EŽŪOGF operacijų.

(66)  2005 finansinių metų metinės ataskaitos 5.56 dalis.

(67)  Siekiant įvertinti pažeidimų lygį, turėtų būti nustatytas tinkamas imties sudarymo metodas (Audito Rūmų nuomonės Nr. 2/2004 dėl bendro audito modelio 48 dalis), o išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas turėtų būti tikrinamas galutinio pagalbos gavėjo lygmenyje (Audito Rūmų nuomonės Nr. 1/2005 dėl BŽŪP finansavimo 24 dalis).

(68)  Komisijai pranešta prieš 1999 m. pradžią.

(69)  Komisijos sprendimas 2006/678/EB (OL L 278, 2006 10 10, p. 24).

(70)  165 bylos, iš kurių 157 bylos susijusios su Italija.

(71)  Pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1848/2006 (OL L 355, 2006 12 15, p. 56).

(72)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1848/2006.

(73)  COCOLAF – Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamasis komitetas.

(74)  Padėtis 2005 m. lapkričio 14 d.

(75)  50 % finansinių nuostolių dėl neišieškojimo turi atlyginti valstybės narės ir 50 % – Bendrijos biudžetas, jei išieškoti nepavyko praėjus keturiems/aštuoneriems metams po to, kai buvo pirmą kartą padarytas administracinis ar teisminis konstatavimas ar nacionaliniai teismai nepriėmė sprendimo. 2007 m. balandžio mėn. priimtame sąskaitų patvirtinimo sprendime dėl daugumos minėtų bylų nėra priimtas sprendimas, nes AGEA sąskaitos Italijoje nebuvo patvirtintos.

(76)  Specialųjį žemės ūkio komitetą (SCA) sudaro valstybių narių atstovai; SCA rengia Tarybos sprendimus bendros žemės ūkio politikos klausimais.

(77)  Paskutinio dokumento numeris 7763/06.

(78)  Antroji Komisijos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1469/95 taikymo ataskaita.

(79)  COCOBU – Biudžeto kontrolės komitetas.

(80)  Žr. 5.25–5.27 dalis.

(81)  Hektarų skaičius, į kurį atsižvelgiama nustatant teisių į išmokas skaičių, yra pagrįstas algoritmu, kuriuo apskaičiuojamas alyvmedžių sklypų plotas pagal alyvmedžių padėtį erdvėje panaudojant GIS pagrįstą automatinį apdorojimą.

5.1 PRIEDAS

Pagrindinių pastabų raida. Žemės ūkis.

| | 2005 m. | 2006 m. |
| --- | --- | --- |
| Pastabos | Komisijos atsakymai | Pastabos | Rekomendacijos |
| IAKS | Pagalbos už plotą schemos | | | |
| Kaip ir ankstesniais metais, kai kurių valstybių narių rizikos analizės pagrindu atrinktose operacijose klaidų dažnis buvo mažesnis negu atsitiktinai atrinktose operacijose (5.8). | Komisijos auditai parodė, kad kai kurios valstybės narės nuotolinio stebėjimo patikras užregistravo kaip atsitiktines, nors ūkininkai zonos ribose buvo pasirinkti rizikos analizės pagrindu. | | |
| Išmokų už gyvulius schemos | | | |
| Apskritai nacionalinė išmokų už gyvulius statistika išlieka ne tokia patikima kaip analogiška pagalbos už plotą statistika (5.24). | neatsakyta | | |
| Su Graikijos IAKS susiję DAS nustatytieji faktai rodo, kad nuo praeitų metų nėra jokio žymaus pagerėjimo (5.10). | 2005 m. Komisija tęsė savo patobulintą audito programą. Trūkumų ieškoma atliekant sąskaitų tvirtinimo procedūras. Graikijos valdžios institucijos sukūrė trūkumų šalinimo veiksmų planą, siekdamos užtikrinti, kad pagrindiniai IAKS elementai būtų patobulinti ir veiksmingai naudojami. Graikijos valdžios institucijos į savo 2006 m. veiksmų planą įtraukė naujos paraiškų procedūros sukūrimą, pakeičiant ūkininkų sąjungų vaidmenį. | Penktus metus iš eilės generalinio direktoriaus deklaracijoje pareiškiama išlyga, susijusi su nepakankamu IAKS įgyvendinimu Graikijoje. 2006 m. Komisija ir Audito Rūmai patvirtino, kad vis dar nepavyksta įgyvendinti pagrindinių kontrolės priemonių (5.11). | |
| BIS | N/A | N/A | Jungtinė Karalystė suteikė teisę gauti išmokas didžiąją metų dalį žemę nuomojusiems žemės savininkams (5.20).
  Priešingai taisyklėms, kai kurios valstybės narės pritaikė nuostatą dėl teisių gauti išmoką konsolidavimo visiems atvejams, kai 2005 m. ūkininkas turėjo mažiau hektarų nei teisių gauti išmoką (5.23).
  BIS sukėlė tam tikrą šalutinį poveikį: pagalbos išmokos buvo sumokėtos žemės savininkams ir naujiems naudos gavėjams (5.28); daugelio valstybių narių „ūkininkams“ buvo leista pasilikti pagautę (5.29); netinkami investavimo kriterijai lėmė abejotiną papildomų teisių gauti išmoką paskirstymą (5.34). | |
| Alyvuogių aliejus | Audito Rūmai konstatavo, kad visų valstybių narių nesugebėjimas atnaujinti GIS duomenų (tekstinės informacijos duomenų bazės, realaus alyvmedžių skaičiaus, naujų užsodinimų ir gamybos potencialo) aiškiai parodo, kad negalima laikyti, jog GIS veikia visu pajėgumu (5.25–5.26). | Komisija taip pat yra informuota apie alyvuogių GIS trūkumus ir yra susirūpinusi dėl reformos įgyvendinimo. | Apsilankymai vietoje pagrindinėse valstybėse narėse gamintojose atskleidė bendras problemas, kurios veikia GIS patikimumą ir tikslumą, o kartu BIS išmokų skaičiavimo teisingumą (5.84). | |
| Ex post apžiūros | Komisija iki šiol negali pateikti pilnos ir palyginamos informacijos apie patikrintas operacijas, nustatytų pažeidimų ir išieškotų sumų vertę. Ji atliko teisės aktų pakeitimus, tačiau pastarųjų poveikis kol kas yra nežinomas (5.38). | Komisija mano, kad ji gauna pakankamai informacijos apie patikrintas operacijas ir aptiktus pažeidimus.
  Ataskaitų teikimo sistemą dar patobulino Reglamento (EB) Nr. 40/2006, suteikusio galimybę įvertinti potencialų pažeidimų lygį visoms išlaidų kategorijoms, priėmimas. | Už kaimo plėtrą atsakingas atitikties padalinys neatliko jokių su Reglamento (EEB) Nr. 4045/89 klausimais susijusių auditų (5.50). | |
| Tęsdami savo 2003 m. darbus (buvo tiriama, kaip Komisija stebi Reglamento (EEB) Nr. 4045/89 patikras), Audito Rūmai dar kartą aplankė septynias valstybes nares ir įvertino padarytą pažangą. Audito Rūmai pripažino, kad nagrinėtų patikrų bendroji kokybė pagerėjo, tačiau pažymėjo, kad iki šiol yra spragų išieškant patikrų metu nustatytas neteisėtai išmokėtas sumas bei ne laiku užbaigiamos suplanuotos patikros po mokėjimų. Dvi valstybės narės ir toliau nesugebėjo užbaigti minimalaus reikalaujamo patikrų skaičiaus (5.39). | Už neteisėtų mokėjimų išieškojimą yra atsakingos mokėjimo agentūros, bet ne patikras po mokėjimo vykdantys asmenys. | Komisija vis dar nežino, kiek potencialių pažeidimų, apie kuriuos iš pradžių buvo pranešta pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89, pasibaigė išieškojimu arba kodėl taip neįvyko (5.52). | |
| Komisija ėmėsi įvertinti kai kurių valstybių narių suplanuotų neatliktų patikrų mastą (šis klausimas buvo akcentuojamas ankstesnėse Audito Rūmų ataskaitose). Pirminiai rezultatai patvirtina, kad keturios valstybės narės nesugebėjo užbaigti privalomo patikrų po mokėjimų skaičiaus, tačiau jokių taisomųjų veiksmų iki šiol nebuvo imtasi (5.38). | Iš tiesų Komisija jau įvertino atsilikimo mastą. Taisomieji veiksmai buvo pradėti aplankant dvi valstybes nares, kuriose atsilikimas yra žymiausias. Iš šių dviejų valstybių narių buvo pareikalauta sudaryti veiksmų planus siekiant panaikinti atsilikimą.
  Tokie veiksmų planai, apimantys aiškų likusių analitinių patikrų skaičiaus įvertinimą, atsižvelgiant į turimus išteklius, ir aiškius galutinius terminus, turi būti pateikti Komisijai, o jų vykdymas bus atidžiai sekamas. | Patikras atsiliekama vykdyti Vokietijoje, Italijoje ir Ispanijoje (5.53). | |
| Grąžinamosios eksporto išlaidos | Grąžinamųjų eksporto išlaidų patikros: | | | |
| Komisija, 2004 m. atlikdama auditą valstybėse narėse, nustatė trūkumus, tačiau kol kas nepriėmė galutinio sprendimo, ar taikyti finansinį pataisymą (5.34). | Du tyrimai buvo užbaigti neatlikus finansinės korekcijos (Lenkija, Lietuva). Likusiems tyrimams, kuriuose buvo pastebėti trūkumai, šiuo metu yra atliekamos sąskaitų tvirtinimo procedūros. | Audito Rūmams atlikus fizinius ir sukeitimo patikrų auditus, buvo paskelbta Specialioji ataskaita Nr. 4/2007.
  Audito Rūmų atliktas tyrimas rodo, kad fizinių ir sukeitimo patikrų informacija nėra patikima (5.55). | |
| Kaimo plėtra | Audito Rūmai nuolat nustato dažnai pasikartojančias klaidas, atsiradusias todėl, kad ūkininkai nesilaikė savo įsipareigojimų arba todėl, kad valdžios institucijos nepatikrindavo pagrindinių reikalavimų atitikimo (5.29). | Komisija atidžiai išnagrinės Audito Rūmų nustatytas problemas, kai bus gauti atsakymai iš valstybių narių. | Žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių atveju Audito Rūmai nuolat nustato dažnai pasikartojančias klaidas, atsiradusias todėl, kad ūkininkai nesilaikė savo įsipareigojimų arba todėl, kad valdžios institucijos nepatikrindavo pagrindinių reikalavimų atitikimo (5.44). | |

2005 m.

2006 m.

Pastabos

Komisijos atsakymai

Pastabos

Rekomendacijos

IAKS

Pagalbos už plotą schemos

Kaip ir ankstesniais metais, kai kurių valstybių narių rizikos analizės pagrindu atrinktose operacijose klaidų dažnis buvo mažesnis negu atsitiktinai atrinktose operacijose (5.8).

Komisijos auditai parodė, kad kai kurios valstybės narės nuotolinio stebėjimo patikras užregistravo kaip atsitiktines, nors ūkininkai zonos ribose buvo pasirinkti rizikos analizės pagrindu.

Išmokų už gyvulius schemos

Apskritai nacionalinė išmokų už gyvulius statistika išlieka ne tokia patikima kaip analogiška pagalbos už plotą statistika (5.24).

neatsakyta

Su Graikijos IAKS susiję DAS nustatytieji faktai rodo, kad nuo praeitų metų nėra jokio žymaus pagerėjimo (5.10).

2005 m. Komisija tęsė savo patobulintą audito programą. Trūkumų ieškoma atliekant sąskaitų tvirtinimo procedūras. Graikijos valdžios institucijos sukūrė trūkumų šalinimo veiksmų planą, siekdamos užtikrinti, kad pagrindiniai IAKS elementai būtų patobulinti ir veiksmingai naudojami. Graikijos valdžios institucijos į savo 2006 m. veiksmų planą įtraukė naujos paraiškų procedūros sukūrimą, pakeičiant ūkininkų sąjungų vaidmenį.

Penktus metus iš eilės generalinio direktoriaus deklaracijoje pareiškiama išlyga, susijusi su nepakankamu IAKS įgyvendinimu Graikijoje. 2006 m. Komisija ir Audito Rūmai patvirtino, kad vis dar nepavyksta įgyvendinti pagrindinių kontrolės priemonių (5.11).

BIS

N/A

N/A

Jungtinė Karalystė suteikė teisę gauti išmokas didžiąją metų dalį žemę nuomojusiems žemės savininkams (5.20).

Priešingai taisyklėms, kai kurios valstybės narės pritaikė nuostatą dėl teisių gauti išmoką konsolidavimo visiems atvejams, kai 2005 m. ūkininkas turėjo mažiau hektarų nei teisių gauti išmoką (5.23).

BIS sukėlė tam tikrą šalutinį poveikį: pagalbos išmokos buvo sumokėtos žemės savininkams ir naujiems naudos gavėjams (5.28); daugelio valstybių narių „ūkininkams“ buvo leista pasilikti pagautę (5.29); netinkami investavimo kriterijai lėmė abejotiną papildomų teisių gauti išmoką paskirstymą (5.34).

Alyvuogių aliejus

Audito Rūmai konstatavo, kad visų valstybių narių nesugebėjimas atnaujinti GIS duomenų (tekstinės informacijos duomenų bazės, realaus alyvmedžių skaičiaus, naujų užsodinimų ir gamybos potencialo) aiškiai parodo, kad negalima laikyti, jog GIS veikia visu pajėgumu (5.25–5.26).

Komisija taip pat yra informuota apie alyvuogių GIS trūkumus ir yra susirūpinusi dėl reformos įgyvendinimo.

Apsilankymai vietoje pagrindinėse valstybėse narėse gamintojose atskleidė bendras problemas, kurios veikia GIS patikimumą ir tikslumą, o kartu BIS išmokų skaičiavimo teisingumą (5.84).

Ex post apžiūros

Komisija iki šiol negali pateikti pilnos ir palyginamos informacijos apie patikrintas operacijas, nustatytų pažeidimų ir išieškotų sumų vertę. Ji atliko teisės aktų pakeitimus, tačiau pastarųjų poveikis kol kas yra nežinomas (5.38).

Komisija mano, kad ji gauna pakankamai informacijos apie patikrintas operacijas ir aptiktus pažeidimus.

Ataskaitų teikimo sistemą dar patobulino Reglamento (EB) Nr. 40/2006, suteikusio galimybę įvertinti potencialų pažeidimų lygį visoms išlaidų kategorijoms, priėmimas.

Už kaimo plėtrą atsakingas atitikties padalinys neatliko jokių su Reglamento (EEB) Nr. 4045/89 klausimais susijusių auditų (5.50).

Tęsdami savo 2003 m. darbus (buvo tiriama, kaip Komisija stebi Reglamento (EEB) Nr. 4045/89 patikras), Audito Rūmai dar kartą aplankė septynias valstybes nares ir įvertino padarytą pažangą. Audito Rūmai pripažino, kad nagrinėtų patikrų bendroji kokybė pagerėjo, tačiau pažymėjo, kad iki šiol yra spragų išieškant patikrų metu nustatytas neteisėtai išmokėtas sumas bei ne laiku užbaigiamos suplanuotos patikros po mokėjimų. Dvi valstybės narės ir toliau nesugebėjo užbaigti minimalaus reikalaujamo patikrų skaičiaus (5.39).

Už neteisėtų mokėjimų išieškojimą yra atsakingos mokėjimo agentūros, bet ne patikras po mokėjimo vykdantys asmenys.

Komisija vis dar nežino, kiek potencialių pažeidimų, apie kuriuos iš pradžių buvo pranešta pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89, pasibaigė išieškojimu arba kodėl taip neįvyko (5.52).

Komisija ėmėsi įvertinti kai kurių valstybių narių suplanuotų neatliktų patikrų mastą (šis klausimas buvo akcentuojamas ankstesnėse Audito Rūmų ataskaitose). Pirminiai rezultatai patvirtina, kad keturios valstybės narės nesugebėjo užbaigti privalomo patikrų po mokėjimų skaičiaus, tačiau jokių taisomųjų veiksmų iki šiol nebuvo imtasi (5.38).

Iš tiesų Komisija jau įvertino atsilikimo mastą. Taisomieji veiksmai buvo pradėti aplankant dvi valstybes nares, kuriose atsilikimas yra žymiausias. Iš šių dviejų valstybių narių buvo pareikalauta sudaryti veiksmų planus siekiant panaikinti atsilikimą.

Tokie veiksmų planai, apimantys aiškų likusių analitinių patikrų skaičiaus įvertinimą, atsižvelgiant į turimus išteklius, ir aiškius galutinius terminus, turi būti pateikti Komisijai, o jų vykdymas bus atidžiai sekamas.

Patikras atsiliekama vykdyti Vokietijoje, Italijoje ir Ispanijoje (5.53).

Grąžinamosios eksporto išlaidos

Grąžinamųjų eksporto išlaidų patikros:

Komisija, 2004 m. atlikdama auditą valstybėse narėse, nustatė trūkumus, tačiau kol kas nepriėmė galutinio sprendimo, ar taikyti finansinį pataisymą (5.34).

Du tyrimai buvo užbaigti neatlikus finansinės korekcijos (Lenkija, Lietuva). Likusiems tyrimams, kuriuose buvo pastebėti trūkumai, šiuo metu yra atliekamos sąskaitų tvirtinimo procedūros.

Audito Rūmams atlikus fizinius ir sukeitimo patikrų auditus, buvo paskelbta Specialioji ataskaita Nr. 4/2007.

Audito Rūmų atliktas tyrimas rodo, kad fizinių ir sukeitimo patikrų informacija nėra patikima (5.55).

Kaimo plėtra

Audito Rūmai nuolat nustato dažnai pasikartojančias klaidas, atsiradusias todėl, kad ūkininkai nesilaikė savo įsipareigojimų arba todėl, kad valdžios institucijos nepatikrindavo pagrindinių reikalavimų atitikimo (5.29).

Komisija atidžiai išnagrinės Audito Rūmų nustatytas problemas, kai bus gauti atsakymai iš valstybių narių.

Žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių atveju Audito Rūmai nuolat nustato dažnai pasikartojančias klaidas, atsiradusias todėl, kad ūkininkai nesilaikė savo įsipareigojimų arba todėl, kad valdžios institucijos nepatikrindavo pagrindinių reikalavimų atitikimo (5.44).

5.2 PRIEDAS

Priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas – Bendros išmokos schema (BIS), valdoma IAKS (1)

| Pagrindinė vidaus kontrolės priemonė |
| --- |
| Valstybė narė | Administracinės procedūros ir kontrolės priemonės, skirtos teisingam mokėjimui užtikrinti | Rizikos analizė ir patikrų atrankos procedūros | Patikrų metodika, kokybės kontrolė ir atskirų rezultatų ataskaitos | Patikrų ir rezultatų statistikos rengimas ir patikimumas |
| Austrija | 3/4/5 | | | |
| Belgija (Valonija) | 3/4/14 | | | |
| Vokietija (Brandenburgas) | 1/2/3 | | | |
| Italija | 3/12 | | 9/13 | 6 |
| Airija | 1/3/5 | 8 | 9/10 | 7 |
| Velsas | 1/3/5/11 | | | |

Pagrindinė vidaus kontrolės priemonė

Valstybė narė

Administracinės procedūros ir kontrolės priemonės, skirtos teisingam mokėjimui užtikrinti

Rizikos analizė ir patikrų atrankos procedūros

Patikrų metodika, kokybės kontrolė ir atskirų rezultatų ataskaitos

Patikrų ir rezultatų statistikos rengimas ir patikimumas

Austrija

3/4/5

Belgija (Valonija)

3/4/14

Vokietija (Brandenburgas)

1/2/3

Italija

3/12

9/13

6

Airija

1/3/5

8

9/10

7

Velsas

1/3/5/11

| | Patenkinama |
| --- | --- |
| | Iš dalies patenkinama |
| | Nepatenkinama |

Patenkinama

Iš dalies patenkinama

Nepatenkinama

| 1 | Paraiškų registracijos procedūros nesuteikia pakankamų įrodymų apie tikrąją gavimo datą ir (arba) nėra adekvačiai kontroliuojamos. |
| --- | --- |
| 2 | Į administraciniams kryžminiams patikrinimams ir išmokų apskaičiavimui naudojamą duomenų bazę referencinių sklypų duomenys įrašomi tik paraiškų teikimo metų pradžioje. Paraiškų teikimo metais atlikti referencinių sklypų pakeitimai prieš sumokant išmokas nėra įrašomi į duomenų bazę. |
| 3 | Neteisingas išmokų apskaičiavimas, kai nustatytas plotas nėra pakankamas visoms deklaruotoms teisėms į išmokas. |
| 4 | Nepakankamos ar nevykdomos administracinės kryžminės patikros dėl atidėto naudojimo žemės plotų atitikimo teisės aktams. |
| 5 | Konsolidavimas buvo sistemingai taikomas ne ES teisės aktų nustatytais atvejais ir lėmė neteisėtas išmokas. (5 570 teisės į išmokas Austrijoje, 4 552 teisės į išmokas Velse, daugiau kaip 150 000 teisių į išmokas Airijoje buvo paveiktos neteisėtos konsolidacijos). |
| 6 | Nežymūs skirtumai tarp Komisijai pateiktos statistikos bei auditoriams perduotų pagrindžiančių duomenų ir žymus delsimas perduodant statistiką Komisijai. |
| 7 | Reikšmingi skirtumai tarp Komisijai pateiktos statistikos bei auditoriams perduotų pagrindžiančių duomenų ir žymus delsimas perduodant statistiką Komisijai. |
| 8 | Patikrų atranka (2005–2006 kampanijos metais) buvo pagrįsta pasenusiais (2004–2005 kampanijos metų) paraiškų duomenimis. |
| 9 | Aptikti kokybės kontrolės ir (arba) mokymų sistemos trūkumai. |
| 10 | Išskaitymai netinkamoms apmokėti sritims sistemingai mažinami 5 % matavimo paklaidos dydžiu. |
| 11 | Skirtingi ūkininkai gali pateikti paraiškas dėl to paties sklypo pagal skirtingas ES paramos schemas. |
| 12 | Tam tikrais atvejais žemės sklypų nustatymo sistema nesudaro galimybės nustatyti žemės ūkio paskirties sklypo padėties referenciniame sklype. Pagal nacionalines instrukcijas, referencinio sklypo reikalavimus atitinkantį žemės plotą leidžiama viršyti ne daugiau kaip 5 % ar 0,5 ha paklaidos dydžiu. |
| 13 | Kai žemės ūkio paskirties sklypą sudaro du ar daugiau kadastriniai sklypai, matavimai atliekami ir paklaidos taikomos atskirai kiekvienam kadastriniam sklypui, o ne visam žemės ūkio paskirties sklypui. Todėl taikomos neteisingos paklaidos ribos. |
| 14 | Žemės sklypų identifikavimo sistema nėra atnaujinama kadastro įstaigų ar sklypų apsodinimo miškais informacija. |

1

Paraiškų registracijos procedūros nesuteikia pakankamų įrodymų apie tikrąją gavimo datą ir (arba) nėra adekvačiai kontroliuojamos.

2

Į administraciniams kryžminiams patikrinimams ir išmokų apskaičiavimui naudojamą duomenų bazę referencinių sklypų duomenys įrašomi tik paraiškų teikimo metų pradžioje. Paraiškų teikimo metais atlikti referencinių sklypų pakeitimai prieš sumokant išmokas nėra įrašomi į duomenų bazę.

3

Neteisingas išmokų apskaičiavimas, kai nustatytas plotas nėra pakankamas visoms deklaruotoms teisėms į išmokas.

4

Nepakankamos ar nevykdomos administracinės kryžminės patikros dėl atidėto naudojimo žemės plotų atitikimo teisės aktams.

5

Konsolidavimas buvo sistemingai taikomas ne ES teisės aktų nustatytais atvejais ir lėmė neteisėtas išmokas. (5 570 teisės į išmokas Austrijoje, 4 552 teisės į išmokas Velse, daugiau kaip 150 000 teisių į išmokas Airijoje buvo paveiktos neteisėtos konsolidacijos).

6

Nežymūs skirtumai tarp Komisijai pateiktos statistikos bei auditoriams perduotų pagrindžiančių duomenų ir žymus delsimas perduodant statistiką Komisijai.

7

Reikšmingi skirtumai tarp Komisijai pateiktos statistikos bei auditoriams perduotų pagrindžiančių duomenų ir žymus delsimas perduodant statistiką Komisijai.

8

Patikrų atranka (2005–2006 kampanijos metais) buvo pagrįsta pasenusiais (2004–2005 kampanijos metų) paraiškų duomenimis.

9

Aptikti kokybės kontrolės ir (arba) mokymų sistemos trūkumai.

10

Išskaitymai netinkamoms apmokėti sritims sistemingai mažinami 5 % matavimo paklaidos dydžiu.

11

Skirtingi ūkininkai gali pateikti paraiškas dėl to paties sklypo pagal skirtingas ES paramos schemas.

12

Tam tikrais atvejais žemės sklypų nustatymo sistema nesudaro galimybės nustatyti žemės ūkio paskirties sklypo padėties referenciniame sklype. Pagal nacionalines instrukcijas, referencinio sklypo reikalavimus atitinkantį žemės plotą leidžiama viršyti ne daugiau kaip 5 % ar 0,5 ha paklaidos dydžiu.

13

Kai žemės ūkio paskirties sklypą sudaro du ar daugiau kadastriniai sklypai, matavimai atliekami ir paklaidos taikomos atskirai kiekvienam kadastriniam sklypui, o ne visam žemės ūkio paskirties sklypui. Todėl taikomos neteisingos paklaidos ribos.

14

Žemės sklypų identifikavimo sistema nėra atnaujinama kadastro įstaigų ar sklypų apsodinimo miškais informacija.

---

(1)  Su kryžminiu atitikimu susiję aspektai nėra įtraukti.

6 SKYRIUS

Struktūrinės politikos

TURINYS

| 6.1 | Įvadas |
| --- | --- |

6.1

| 6.2–6.36 | Specialusis įvertinimas patikinimo pareiškimo kontekste |
| --- | --- |

6.2–6.36

| 6.2–6.24 | Struktūrinių politikų ypatumai |
| --- | --- |

6.2–6.24

| 6.2 | Struktūrinių politikų perspektyvos ir tikslai |
| --- | --- |

6.2

| 6.3–6.8 | Struktūrinių politikų finansavimo instrumentai |
| --- | --- |

6.3–6.8

| 6.9–6.11 | Struktūrinėms politikoms skiriamos Bendrijos finansinės paramos apimtis ir forma |
| --- | --- |

6.9–6.11

| 6.12–6.15 | Struktūrinių politikų projektų kofinansavimo klaidos |
| --- | --- |

6.12–6.15

| 6.16–6.24 | Projektų kontrolė struktūrinių politikų srityje |
| --- | --- |

6.16–6.24

| 6.25 | Audito Rūmų auditas |
| --- | --- |

6.25

| 6.26–6.31 | Pagrindiniai nustatyti faktai, susiję su Bendrijos vykdomo struktūrinių politikų finansavimo tvarkingumu |
| --- | --- |

6.26–6.31

| 6.32–6.35 | Pagrindiniai nustatyti faktai, susiję su kontrolės sistemomis valstybėse narėse |
| --- | --- |

6.32–6.35

| 6.36 | Pagrindiniai nustatyti faktai tikrinant Komisijos audito veiklą |
| --- | --- |

6.36

| 6.37–6.45 | Išvados ir rekomendacijos |
| --- | --- |

6.37–6.45

| 6.37–6.39 | Išvados |
| --- | --- |

6.37–6.39

| 6.40–6.45 | Rekomendacijos |
| --- | --- |

6.40–6.45

| 6.46 | Po paskutinės metinės ataskaitos paskelbta specialioji ataskaita |
| --- | --- |

6.46

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | KOMISIJOS ATSAKYMAI |
| --- | --- |
| ĮVADAS |
| 6.1. | Europos Sąjunga įgyvendina kelias struktūrines politikas. Jomis siekiama sumažinti regionų išsivystymo skirtumus. 2000–2006 metų programavimo laikotarpiu šioms politikoms buvo skirtas apie trečdalis viso Bendrijos biudžeto, t. y. antra pagal dydį biudžeto dalis. Naujuoju 2007–2013 metų programavimo laikotarpiu struktūrinės politikos ir toliau bus vienos svarbiausių Europos Sąjungos politikų. |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS

6.1.

Europos Sąjunga įgyvendina kelias struktūrines politikas. Jomis siekiama sumažinti regionų išsivystymo skirtumus. 2000–2006 metų programavimo laikotarpiu šioms politikoms buvo skirtas apie trečdalis viso Bendrijos biudžeto, t. y. antra pagal dydį biudžeto dalis. Naujuoju 2007–2013 metų programavimo laikotarpiu struktūrinės politikos ir toliau bus vienos svarbiausių Europos Sąjungos politikų.

SPECIALUSIS ĮVERTINIMAS PATIKINIMO PAREIŠKIMO KONTEKSTE

Struktūrinių politikų ypatumai

Struktūrinių politikų perspektyvos ir tikslai

| 6.2. | 2000–2006 metų programavimo laikotarpiu struktūrinėmis politikomis buvo siekiama: |
| --- | --- |

6.2.

2000–2006 metų programavimo laikotarpiu struktūrinėmis politikomis buvo siekiama:

| — | mažinti menkiau išsivysčiusių regionų struktūrinį atotrūkį (1 tikslas), |
| --- | --- |

—

mažinti menkiau išsivysčiusių regionų struktūrinį atotrūkį (1 tikslas),

| — | skatinti teritorijų, kuriose iškyla struktūrinių sunkumų, ekonominę ir socialinę pertvarką (2 tikslas), |
| --- | --- |

—

skatinti teritorijų, kuriose iškyla struktūrinių sunkumų, ekonominę ir socialinę pertvarką (2 tikslas),

| — | modernizuoti švietimo ir užimtumo sistemas (3 tikslas), |
| --- | --- |

—

modernizuoti švietimo ir užimtumo sistemas (3 tikslas),

| — | skatinti Europos Sąjungos tarpregioninį bendradarbiavimą (Bendrijos iniciatyva Interreg III), |
| --- | --- |

—

skatinti Europos Sąjungos tarpregioninį bendradarbiavimą (Bendrijos iniciatyva Interreg III),

| — | skatinti krizės apimtų miestų ir priemiesčių ekonominį bei socialinį gaivinimą (Bendrijos iniciatyva URBAN II), |
| --- | --- |

—

skatinti krizės apimtų miestų ir priemiesčių ekonominį bei socialinį gaivinimą (Bendrijos iniciatyva URBAN II),

| — | kovoti su diskriminacija darbo rinkoje (Bendrijos iniciatyva EQUAL), |
| --- | --- |

—

kovoti su diskriminacija darbo rinkoje (Bendrijos iniciatyva EQUAL),

| — | skatinti kaimo vietovių plėtrą (Bendrijos iniciatyva LEADER+), |
| --- | --- |

—

skatinti kaimo vietovių plėtrą (Bendrijos iniciatyva LEADER+),

| — | gerinti aplinką ir transporto infrastruktūrą neturtingiausiose valstybėse narėse, ir |
| --- | --- |

—

gerinti aplinką ir transporto infrastruktūrą neturtingiausiose valstybėse narėse, ir

| — | skatinti eksperimentines regionines programas (novatoriški veiksmai). |
| --- | --- |

—

skatinti eksperimentines regionines programas (novatoriški veiksmai).

Struktūrinių politikų finansavimo instrumentai

| 6.3. | Bendrijos struktūrinių politikų finansavimas vykdomas kofinansavimo principu, t. y. derinant su nacionaliniu finansavimu. Europos bendrija užtikrina struktūrinių politikų finansavimą skirdama joms savo biudžeto asignavimus, kurie sudaro vadinamuosius struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą. Yra keturi struktūriniai fondai: |
| --- | --- |

6.3.

Bendrijos struktūrinių politikų finansavimas vykdomas kofinansavimo principu, t. y. derinant su nacionaliniu finansavimu. Europos bendrija užtikrina struktūrinių politikų finansavimą skirdama joms savo biudžeto asignavimus, kurie sudaro vadinamuosius struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą. Yra keturi struktūriniai fondai:

| — | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), |
| --- | --- |

—

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF),

| — | Europos socialinis fondas (ESF), |
| --- | --- |

—

Europos socialinis fondas (ESF),

| — | Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas (EŽŪOGF – Orientavimo skyrius), ir |
| --- | --- |

—

Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas (EŽŪOGF – Orientavimo skyrius), ir

| — | Žuvininkystės orientavimo finansinis instrumentas (ŽOFI). |
| --- | --- |

—

Žuvininkystės orientavimo finansinis instrumentas (ŽOFI).

6.4.

| 6.4. | Iš ERPF remiami 1 ir 2 tikslo veiksmai, kofinansuojant investicijas į infrastruktūrą, darbo vietų kūrimą ir išlaikymą, taip pat į vietines vystymo iniciatyvas bei mažų ir vidutinių įmonių veiklą. Iš jo taip pat finansuojamos Bendrijos iniciatyvos Interreg III ir URBAN II. |
| --- | --- |

Iš ERPF remiami 1 ir 2 tikslo veiksmai, kofinansuojant investicijas į infrastruktūrą, darbo vietų kūrimą ir išlaikymą, taip pat į vietines vystymo iniciatyvas bei mažų ir vidutinių įmonių veiklą. Iš jo taip pat finansuojamos Bendrijos iniciatyvos Interreg III ir URBAN II.

6.5.

| 6.5. | Iš ESF remiami 1, 2 ir 3 tikslo veiksmai – teikiama finansinė pagalba kovai su nedarbu, žmogiškųjų išteklių plėtotei ir integracijos į darbo rinką skatinimui. Iš jo taip pat finansuojama Komisijos iniciatyva EQUAL. |
| --- | --- |

Iš ESF remiami 1, 2 ir 3 tikslo veiksmai – teikiama finansinė pagalba kovai su nedarbu, žmogiškųjų išteklių plėtotei ir integracijos į darbo rinką skatinimui. Iš jo taip pat finansuojama Komisijos iniciatyva EQUAL.

6.6.

| 6.6. | Iš EŽŪOGF Orientavimo skyriaus remiami 1 tikslo veiksmai – kofinansuojami kaimo plėtra ir žemės ūkio struktūrų modernizavimas. Iš jo taip pat finansuojama Bendrijos iniciatyva LEADER+. |
| --- | --- |

Iš EŽŪOGF Orientavimo skyriaus remiami 1 tikslo veiksmai – kofinansuojami kaimo plėtra ir žemės ūkio struktūrų modernizavimas. Iš jo taip pat finansuojama Bendrijos iniciatyva LEADER+.

6.7.

| 6.7. | Iš ŽOFI remiami 1 tikslo veiksmai – kofinansuojamos konkurencingumo stiprinimo žuvininkystės sektoriuje priemonės siekiant skatinti su šiuo sektoriumi susijusių regionų vystymą. |
| --- | --- |

Iš ŽOFI remiami 1 tikslo veiksmai – kofinansuojamos konkurencingumo stiprinimo žuvininkystės sektoriuje priemonės siekiant skatinti su šiuo sektoriumi susijusių regionų vystymą.

6.8.

| 6.8. | Iš Sanglaudos fondo remiami aplinkos gerinimas ir transporto infrastruktūra tose valstybėse narėse, kuriose BNP vienam gyventojui sudaro mažiau kaip 90 % Europos Sąjungos vidurkio. |
| --- | --- |

Iš Sanglaudos fondo remiami aplinkos gerinimas ir transporto infrastruktūra tose valstybėse narėse, kuriose BNP vienam gyventojui sudaro mažiau kaip 90 % Europos Sąjungos vidurkio.

Struktūrinėms politikoms skiriamos Bendrijos finansinės paramos apimtis ir forma

| 6.9. | 2006 metais struktūrinėms politikoms Bendrijos skirta parama sudarė 32,4 milijardo eurų. Apie 85 % šios sumos buvo išleista 1, 2 ir 3 tikslo veiksmams. Žr.
  6.1 diagramą
  . |
| --- | --- |

6.9.

2006 metais struktūrinėms politikoms Bendrijos skirta parama sudarė 32,4 milijardo eurų. Apie 85 % šios sumos buvo išleista 1, 2 ir 3 tikslo veiksmams. Žr.
  6.1 diagramą
  .

Image

| 6.10. | Struktūrinių politikų finansavimo vienetas yra projektas. Projektai iš struktūrinių fondų finansuojami pagal vadinamąsias veiklos programas. 2000–2006 metų finansavimo laikotarpiu buvo 545 veiklos programos, kurių vertė svyravo nuo mažiau nei 500 000 eurų iki daugiau kaip 8 milijardų eurų. Su šiomis programomis susijusių projektų išlaidos svyravo nuo kelių šimtų eurų paramos atskiram naudos gavėjui iki šimtų milijonų eurų – stambiam infrastruktūros projektui. Iš Sanglaudos fondo veiklos programos nėra finansuojamos – tik projektai. 2000–2006 metų laikotarpiu buvo 1 094 Sanglaudos fondo projektai. Jų vertė svyravo nuo 50 000 eurų iki daugiau kaip vieno milijardo eurų. |
| --- | --- |

6.10.

Struktūrinių politikų finansavimo vienetas yra projektas. Projektai iš struktūrinių fondų finansuojami pagal vadinamąsias veiklos programas. 2000–2006 metų finansavimo laikotarpiu buvo 545 veiklos programos, kurių vertė svyravo nuo mažiau nei 500 000 eurų iki daugiau kaip 8 milijardų eurų. Su šiomis programomis susijusių projektų išlaidos svyravo nuo kelių šimtų eurų paramos atskiram naudos gavėjui iki šimtų milijonų eurų – stambiam infrastruktūros projektui. Iš Sanglaudos fondo veiklos programos nėra finansuojamos – tik projektai. 2000–2006 metų laikotarpiu buvo 1 094 Sanglaudos fondo projektai. Jų vertė svyravo nuo 50 000 eurų iki daugiau kaip vieno milijardo eurų.

6.11.

| 6.11. | Paprastai iš struktūrinių fondų ar Sanglaudos fondo projektai finansuojami kompensuojant projekto sąnaudas. Projekto sąnaudos kompensuojamos remiantis išlaidų deklaracija, kurią parengia projekto teikėjas (1). Paprastai projekto teikėjas pateikia kelias tarpines išlaidų deklaracijas ir vieną galutinę deklaraciją projekto pabaigoje. |
| --- | --- |

Paprastai iš struktūrinių fondų ar Sanglaudos fondo projektai finansuojami kompensuojant projekto sąnaudas. Projekto sąnaudos kompensuojamos remiantis išlaidų deklaracija, kurią parengia projekto teikėjas (1). Paprastai projekto teikėjas pateikia kelias tarpines išlaidų deklaracijas ir vieną galutinę deklaraciją projekto pabaigoje.

| 6.11. | Bendras Komisijos finansavimas iš struktūrinių fondų yra teikiamas programos lygmeniu kaip kompensacija pagal sukauptas išlaidų deklaracijas, kurios paprastai teikiamos tris kartus per metus. |
| --- | --- |

6.11.

Bendras Komisijos finansavimas iš struktūrinių fondų yra teikiamas programos lygmeniu kaip kompensacija pagal sukauptas išlaidų deklaracijas, kurios paprastai teikiamos tris kartus per metus.

Struktūrinių politikų projektų kofinansavimo klaidos

| 6.12. | Egzistuoja didelė neteisingo struktūrinių politikų projektų sąnaudų deklaravimo, ir atitinkamai neteisingo jų kompensavimo, rizika. Šios ataskaitos kontekste neteisingas kompensavimas reiškia perdėtą kompensavimą. Jo priežastis gali būti: |
| --- | --- |

6.12.

Egzistuoja didelė neteisingo struktūrinių politikų projektų sąnaudų deklaravimo, ir atitinkamai neteisingo jų kompensavimo, rizika. Šios ataskaitos kontekste neteisingas kompensavimas reiškia perdėtą kompensavimą. Jo priežastis gali būti:

| — | tinkamumo finansuoti klaida, |
| --- | --- |

—

tinkamumo finansuoti klaida,

| — | tikrumo klaida, |
| --- | --- |

—

tikrumo klaida,

| — | tikslumo klaida, arba |
| --- | --- |

—

tikslumo klaida, arba

| — | mišri klaida. |
| --- | --- |

—

mišri klaida.

| 6.12. | Didelė būdinga rizika kyla dėl, pavyzdžiui, valdymo perdavimo valstybių narių regioninėms ir vietos įstaigoms ir dėl didelio naudos gavėjų skaičiaus. Jeigu pirmojo lygmens valdymo tikrinimo ir tvirtinimo funkcijos yra veiksmingos, į šią riziką gali būti tinkamai atsižvelgta. |
| --- | --- |

6.12.

Didelė būdinga rizika kyla dėl, pavyzdžiui, valdymo perdavimo valstybių narių regioninėms ir vietos įstaigoms ir dėl didelio naudos gavėjų skaičiaus. Jeigu pirmojo lygmens valdymo tikrinimo ir tvirtinimo funkcijos yra veiksmingos, į šią riziką gali būti tinkamai atsižvelgta.

| 6.13. | Kaip sako pats pavadinimas, tinkamumo finansuoti klaida reiškia, kad kompensuojant buvo pažeista kuri nors tinkamumo finansuoti taisyklė. Teisės aktuose yra detaliai nustatyta, kokios išlaidos atitinka kompensavimo iš konkretaus fondo reikalavimus. Operacijų tikrumo klaida padaroma tuomet, kai į kompensaciją įtraukiamos sąnaudos, kurios nėra patvirtintos sąskaita faktūra ar kitu tokią pat įrodomąją galią turinčiu dokumentu. Tikslumo klaida padaroma tuomet, kai sąnaudos kompensuojamos klaidinga suma. Mišri klaida – tai kelių klaidų derinys, pavyzdžiui, tinkamumo finansuoti ir tikslumo klaida. |
| --- | --- |

6.13.

Kaip sako pats pavadinimas, tinkamumo finansuoti klaida reiškia, kad kompensuojant buvo pažeista kuri nors tinkamumo finansuoti taisyklė. Teisės aktuose yra detaliai nustatyta, kokios išlaidos atitinka kompensavimo iš konkretaus fondo reikalavimus. Operacijų tikrumo klaida padaroma tuomet, kai į kompensaciją įtraukiamos sąnaudos, kurios nėra patvirtintos sąskaita faktūra ar kitu tokią pat įrodomąją galią turinčiu dokumentu. Tikslumo klaida padaroma tuomet, kai sąnaudos kompensuojamos klaidinga suma. Mišri klaida – tai kelių klaidų derinys, pavyzdžiui, tinkamumo finansuoti ir tikslumo klaida.

6.14.

| 6.14. | Projektą taip pat gali veikti atitikties klaidos. Dažniausiai tai sutarčių sudarymo ir reklamos reikalavimų neatitikimo klaidos. Dauguma atvejų teisės aktuose nėra apibrėžtas koks nors atitikties klaidų poveikis projektų sąnaudų kompensacijoms. |
| --- | --- |

Projektą taip pat gali veikti atitikties klaidos. Dažniausiai tai sutarčių sudarymo ir reklamos reikalavimų neatitikimo klaidos. Dauguma atvejų teisės aktuose nėra apibrėžtas koks nors atitikties klaidų poveikis projektų sąnaudų kompensacijoms.

6.15.

| 6.15. | Tačiau Audito Rūmai mano, kad dėl tam tikrų atitikties klaidų išlaidos neturėtų būti kompensuojamos. Pavyzdžiui, kai projektas turėjo būti paskirtas rangovui konkurso tvarka, tačiau tos tvarkos nebuvo laikytasi, Audito Rūmai mano, kad toks projektas neatitinka viešojo pirkimo reikalavimų, ir laiko jo išlaidų kompensavimą tinkamumo finansuoti klaida. Ta patį galima apsakyti apie tuos atvejus, kai dėl netinkamo viešųjų pirkimų procedūros taikymo ji paskelbiama negaliojančia. Jei negaliojanti buvo tik dalis procedūros, tuomet Audito Rūmai, įvertinę tinkamumo finansuoti klaidą, stengiasi taikyti proporcingumo taisyklę. |
| --- | --- |

Tačiau Audito Rūmai mano, kad dėl tam tikrų atitikties klaidų išlaidos neturėtų būti kompensuojamos. Pavyzdžiui, kai projektas turėjo būti paskirtas rangovui konkurso tvarka, tačiau tos tvarkos nebuvo laikytasi, Audito Rūmai mano, kad toks projektas neatitinka viešojo pirkimo reikalavimų, ir laiko jo išlaidų kompensavimą tinkamumo finansuoti klaida. Ta patį galima apsakyti apie tuos atvejus, kai dėl netinkamo viešųjų pirkimų procedūros taikymo ji paskelbiama negaliojančia. Jei negaliojanti buvo tik dalis procedūros, tuomet Audito Rūmai, įvertinę tinkamumo finansuoti klaidą, stengiasi taikyti proporcingumo taisyklę.

| 6.15. | Komisija taip pat mano, kad nepaskelbus Bendrijos viešųjų pirkimų taisyklėse numatyto konkurso, projektas turi būti laikomas iš dalies arba visiškai netinkamu finansuoti. Šiais ir kitais viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimų atvejais ji taiko finansinių klaidų ištaisymą remdamasi gairėse pateikta skale pagal pažeidimo sunkumą. |
| --- | --- |

6.15.

Komisija taip pat mano, kad nepaskelbus Bendrijos viešųjų pirkimų taisyklėse numatyto konkurso, projektas turi būti laikomas iš dalies arba visiškai netinkamu finansuoti. Šiais ir kitais viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimų atvejais ji taiko finansinių klaidų ištaisymą remdamasi gairėse pateikta skale pagal pažeidimo sunkumą.

Projektų kontrolė struktūrinių politikų srityje

| 6.16. | Struktūrinių politikų srityje projektų kontrolė vykdoma dviem lygiais. Pirmasis kontrolės lygis – kontrolės sistema valstybėje narėje. Ji skirta užkirsti kelią neteisingam projekto sąnaudų kompensavimui ir kitiems pažeidimams. Antrasis lygis – Komisijos priežiūra. Jos paskirtis – sumažinti kontrolės spragų valstybėse narėse riziką. |
| --- | --- |

6.16.

Struktūrinių politikų srityje projektų kontrolė vykdoma dviem lygiais. Pirmasis kontrolės lygis – kontrolės sistema valstybėje narėje. Ji skirta užkirsti kelią neteisingam projekto sąnaudų kompensavimui ir kitiems pažeidimams. Antrasis lygis – Komisijos priežiūra. Jos paskirtis – sumažinti kontrolės spragų valstybėse narėse riziką.

| 6.16. | Valstybių narių kontrolės sistemos yra daugiamečio pobūdžio. Jomis turėtų būti užtikrinta, kad Komisijai būtų patvirtintos tinkamos išlaidos, nuolat būtų atliekami ex post auditai ir būtų suteikta deklaracija dėl užbaigimo. |
| --- | --- |

6.16.

Valstybių narių kontrolės sistemos yra daugiamečio pobūdžio. Jomis turėtų būti užtikrinta, kad Komisijai būtų patvirtintos tinkamos išlaidos, nuolat būtų atliekami ex post auditai ir būtų suteikta deklaracija dėl užbaigimo.

Komisijos vykdoma priežiūra pagrįsta valdymo ir audito veikla, kuri taip pat vykdoma daugiamečiu pagrindu.

| 6.17. | Kontrolės sistema valstybėje narėje apima keturias pagrindines kontrolės funkcijas. Šios funkcijos turi būti aiškiai apibrėžtos ir priskirtos nepriklausomiems subjektams (pareigų atskyrimo principas). Žr.
  6.2 diagramą
  . Valstybės narės kontrolės sistema turi užtikrinti apskaitos vykdymą taip, kad Komisijai pateiktas išlaidų deklaracijas galima būtų palyginti su atskirų projektų apskaitos ir patvirtinamaisiais dokumentais (audito sekos reikalavimas). |
| --- | --- |

6.17.

Kontrolės sistema valstybėje narėje apima keturias pagrindines kontrolės funkcijas. Šios funkcijos turi būti aiškiai apibrėžtos ir priskirtos nepriklausomiems subjektams (pareigų atskyrimo principas). Žr.
  6.2 diagramą
  . Valstybės narės kontrolės sistema turi užtikrinti apskaitos vykdymą taip, kad Komisijai pateiktas išlaidų deklaracijas galima būtų palyginti su atskirų projektų apskaitos ir patvirtinamaisiais dokumentais (audito sekos reikalavimas).

| 6.17. | Be 6.2 diagramoje nurodyto ex post imties tikrinimo, audito įstaigos taip pat privalo atlikti sistemų auditus. |
| --- | --- |

6.17.

Be 6.2 diagramoje nurodyto ex post imties tikrinimo, audito įstaigos taip pat privalo atlikti sistemų auditus.

Image

| 6.18. | Įvairiose valstybėse narėse kontrolės diagramoje parodytos kontrolės funkcijos ir jas vykdančios kontroliuojančios įstaigos buvo kuriamos labai įvairiais būdais. Kontroliuojančios įstaigos paprastai yra įsikūrusios vyriausybinių įstaigų patalpose. Kai kuriose valstybėse narėse kontrolės funkcijos vykdomos nacionaliniu lygiu (centralizuota kontrolė). Kitose valstybėse narėse kontrolės funkcijos per tarpines įstaigas yra perduotos regioninio ar vietinio lygmens subjektui arba su konkrečiu sektoriumi susijusiam subjektui (decentralizuota kontrolė) (2). |
| --- | --- |

6.18.

Įvairiose valstybėse narėse kontrolės diagramoje parodytos kontrolės funkcijos ir jas vykdančios kontroliuojančios įstaigos buvo kuriamos labai įvairiais būdais. Kontroliuojančios įstaigos paprastai yra įsikūrusios vyriausybinių įstaigų patalpose. Kai kuriose valstybėse narėse kontrolės funkcijos vykdomos nacionaliniu lygiu (centralizuota kontrolė). Kitose valstybėse narėse kontrolės funkcijos per tarpines įstaigas yra perduotos regioninio ar vietinio lygmens subjektui arba su konkrečiu sektoriumi susijusiam subjektui (decentralizuota kontrolė) (2).

6.19.

| 6.19. | Pagrindines kontrolės priemones Audito Rūmai įvertina pagal šią vertinimo skalę: |
| --- | --- |

Pagrindines kontrolės priemones Audito Rūmai įvertina pagal šią vertinimo skalę:

| — | patenkinama, |
| --- | --- |

—

patenkinama,

| — | iš dalies patenkinama, arba |
| --- | --- |

—

iš dalies patenkinama, arba

| — | nepatenkinama. |
| --- | --- |

—

nepatenkinama.

6.20.

| 6.20. | Pagrindinių kontrolės priemonių vertinimo modelis leidžia nustatyti, kokia yra tikimybė, kad atitinkama kontrolės sistema aptinka klaidą ir užkerta jai kelią. Kadangi tikimybė, kad klaida bus aptikta ir jai bus užkirstas kelias yra kontrolės priemonės veiksmingumo matas, Audito Rūmai, remdamiesi pagrindinių kontrolės priemonių įvertinimais, taiko kontrolės sistemoms šią vertinimo skalę: |
| --- | --- |

Pagrindinių kontrolės priemonių vertinimo modelis leidžia nustatyti, kokia yra tikimybė, kad atitinkama kontrolės sistema aptinka klaidą ir užkerta jai kelią. Kadangi tikimybė, kad klaida bus aptikta ir jai bus užkirstas kelias yra kontrolės priemonės veiksmingumo matas, Audito Rūmai, remdamiesi pagrindinių kontrolės priemonių įvertinimais, taiko kontrolės sistemoms šią vertinimo skalę:

| — | Veiksminga, |
| --- | --- |

—

Veiksminga,

| — | riboto veiksmingumo, arba |
| --- | --- |

—

riboto veiksmingumo, arba

| — | neveiksminga. |
| --- | --- |

—

neveiksminga.

6.21.

| 6.21. | Kaip nurodyta anksčiau, antrasis struktūrinių politikų projektams taikomos kontrolės lygis yra Komisijos priežiūra. Iš esmės ją sudaro auditai ir finansiniai pataisymai. |
| --- | --- |

Kaip nurodyta anksčiau, antrasis struktūrinių politikų projektams taikomos kontrolės lygis yra Komisijos priežiūra. Iš esmės ją sudaro auditai ir finansiniai pataisymai.

| 6.21. | Komisijos vykdoma priežiūra apima ne tik audito darbą, dėl kurio rezultatų gali būti taikomas finansinių klaidų ištaisymas, bet ir derinimą su nacionalinėmis audito įstaigomis, rekomendacijų teikimą, metinius susitikimus su valdymo institucijomis ir audito įstaigomis remiantis metinėmis įgyvendinimo ir kontrolės ataskaitomis, nuolatinį programų stebėjimą (dalyvavimą stebėsenos komitetuose, ad hoc susirinkimuose ir pan.), taip pat kitas priemones pagal vidaus kontrolės standartus. |
| --- | --- |

6.21.

Komisijos vykdoma priežiūra apima ne tik audito darbą, dėl kurio rezultatų gali būti taikomas finansinių klaidų ištaisymas, bet ir derinimą su nacionalinėmis audito įstaigomis, rekomendacijų teikimą, metinius susitikimus su valdymo institucijomis ir audito įstaigomis remiantis metinėmis įgyvendinimo ir kontrolės ataskaitomis, nuolatinį programų stebėjimą (dalyvavimą stebėsenos komitetuose, ad hoc susirinkimuose ir pan.), taip pat kitas priemones pagal vidaus kontrolės standartus.

| 6.22. | Komisijos auditas gali būti veiksminga priežiūros priemonė: |
| --- | --- |

6.22.

Komisijos auditas gali būti veiksminga priežiūros priemonė:

| — | jeigu jis grindžiamas valstybės narės kontrolės sistemos spragų rizikos įvertinimu, |
| --- | --- |

—

jeigu jis grindžiamas valstybės narės kontrolės sistemos spragų rizikos įvertinimu,

| — | jei jis duoda operatyviniu požiūriu naudingą rezultatą; kitaip sakant, jei jo metu yra sukuriamas patikimas pagrindas taisomosioms priemonėms arba jei pateikiamas pagrįstas patikinimas, kad toks veiksmas nereikalingas, |
| --- | --- |

—

jei jis duoda operatyviniu požiūriu naudingą rezultatą; kitaip sakant, jei jo metu yra sukuriamas patikimas pagrindas taisomosioms priemonėms arba jei pateikiamas pagrįstas patikinimas, kad toks veiksmas nereikalingas,

| — | jei taisomųjų priemonių imtasi remiantis audito rezultatais. |
| --- | --- |

—

jei taisomųjų priemonių imtasi remiantis audito rezultatais.

6.23.

| 6.23. | Taigi Audito Rūmai vertina Komisijos auditus naudodami šią kumuliacinę vertinimo skalę: |
| --- | --- |

Taigi Audito Rūmai vertina Komisijos auditus naudodami šią kumuliacinę vertinimo skalę:

| — | buvo rimtų trūkumų įvertinant riziką, |
| --- | --- |

—

buvo rimtų trūkumų įvertinant riziką,

| — | rizikos įvertinimas buvo pakankamas, tačiau audito rezultatas operatyviniu požiūriu buvo mažai naudingas, |
| --- | --- |

—

rizikos įvertinimas buvo pakankamas, tačiau audito rezultatas operatyviniu požiūriu buvo mažai naudingas,

| — | rizikos įvertinimas buvo pakankamas, audito rezultatas operatyviniu požiūriu buvo naudingas, tačiau po audito nebuvo imtasi taisomųjų priemonių, |
| --- | --- |

—

rizikos įvertinimas buvo pakankamas, audito rezultatas operatyviniu požiūriu buvo naudingas, tačiau po audito nebuvo imtasi taisomųjų priemonių,

| — | rizikos įvertinimas buvo pakankamas, audito rezultatas operatyviniu požiūriu buvo naudingas ir po audito buvo imtasi taisomųjų priemonių. |
| --- | --- |

—

rizikos įvertinimas buvo pakankamas, audito rezultatas operatyviniu požiūriu buvo naudingas ir po audito buvo imtasi taisomųjų priemonių.

6.24.

| 6.24. | Pirmoji už struktūrinių politikų išlaidų tvarkingumą atsako valstybė narė, tačiau visos šios atsakomybės grandinės pabaigoje yra Komisija. Kitaip sakant, Komisijai tenka galutinė atsakomybė už Bendrijos išlaidų struktūrinėms politikoms tvarkingumą. Todėl yra nepaprastai svarbu, kad Komisijos auditai, kurie yra svarbiausia jos priežiūros priemonė, būtų veiksmingi. |
| --- | --- |

Pirmoji už struktūrinių politikų išlaidų tvarkingumą atsako valstybė narė, tačiau visos šios atsakomybės grandinės pabaigoje yra Komisija. Kitaip sakant, Komisijai tenka galutinė atsakomybė už Bendrijos išlaidų struktūrinėms politikoms tvarkingumą. Todėl yra nepaprastai svarbu, kad Komisijos auditai, kurie yra svarbiausia jos priežiūros priemonė, būtų veiksmingi.

| 6.24. | Taikant pasidalijamąjį valdymą Komisija yra atskaitinga biudžeto valdymo institucijai pagal EB sutarties 274 straipsnį ir Finansinį reglamentą, tačiau, kad būtų užtikrintas išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas, valstybės narės turi bendradarbiauti su Komisija visais kontrolės grandinės etapais. |
| --- | --- |

6.24.

Taikant pasidalijamąjį valdymą Komisija yra atskaitinga biudžeto valdymo institucijai pagal EB sutarties 274 straipsnį ir Finansinį reglamentą, tačiau, kad būtų užtikrintas išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas, valstybės narės turi bendradarbiauti su Komisija visais kontrolės grandinės etapais.

Audito Rūmų auditas

| 6.25. | Audito Rūmai atliko 177 tarpinių mokėjimų, atliktų 2006 metais, auditą. Jie buvo susiję su 167 struktūrinių fondų projektais (77 ERPF projektais, 60 ESF projektų, 30 EŽŪOGF projektų) ir 10 Sanglaudos fondo projektų. 167 struktūrinių fondų projektai buvo vykdomi pagal 17 veiklos programų. Kiekvienai veiklos programai atitinkama valstybė narė įdiegė mažiausiai vieną kontrolės sistemą, kaip parodyta
  6.2 diagramoje
  . Audito Rūmai tikrino šias kontrolės sistemas, taip pat kontrolės sistemą, kurią valstybė narė įdiegė savo Sanglaudos fondo projektams. Audito Rūmai taip pat iš dalies patikrino Komisijos priežiūros veiklą – išanalizavo 15 Komisijos atliktų auditų. |
| --- | --- |

6.25.

Audito Rūmai atliko 177 tarpinių mokėjimų, atliktų 2006 metais, auditą. Jie buvo susiję su 167 struktūrinių fondų projektais (77 ERPF projektais, 60 ESF projektų, 30 EŽŪOGF projektų) ir 10 Sanglaudos fondo projektų. 167 struktūrinių fondų projektai buvo vykdomi pagal 17 veiklos programų. Kiekvienai veiklos programai atitinkama valstybė narė įdiegė mažiausiai vieną kontrolės sistemą, kaip parodyta
  6.2 diagramoje
  . Audito Rūmai tikrino šias kontrolės sistemas, taip pat kontrolės sistemą, kurią valstybė narė įdiegė savo Sanglaudos fondo projektams. Audito Rūmai taip pat iš dalies patikrino Komisijos priežiūros veiklą – išanalizavo 15 Komisijos atliktų auditų.

| 6.25. | Komisija kompensuoja valstybėms narėms sukauptas projektų išlaidas pagal Komisijai pateiktas patvirtintas išlaidų deklaracijas. Valstybė narė moka projektų teikėjams įnašą, atitinkantį deklaruotas išlaidas, kaip nurodyta Komisijai pateiktose patvirtintose išlaidų deklaracijose. |
| --- | --- |

6.25.

Komisija kompensuoja valstybėms narėms sukauptas projektų išlaidas pagal Komisijai pateiktas patvirtintas išlaidų deklaracijas. Valstybė narė moka projektų teikėjams įnašą, atitinkantį deklaruotas išlaidas, kaip nurodyta Komisijai pateiktose patvirtintose išlaidų deklaracijose.

Pagrindiniai nustatyti faktai, susiję su Bendrijos vykdomo struktūrinių politikų finansavimo tvarkingumu

| 6.26. | Pagrindiniai nustatyti faktai, susiję su Bendrijos vykdomo struktūrinių politikų projektų finansavimo tvarkingumu 2006 metų biudžetiniais metais, pateikti toliau
  6.1, 6.2 ir 6.3 lentelėse
  . |
| --- | --- |

6.26.

Pagrindiniai nustatyti faktai, susiję su Bendrijos vykdomo struktūrinių politikų projektų finansavimo tvarkingumu 2006 metų biudžetiniais metais, pateikti toliau
  6.1, 6.2 ir 6.3 lentelėse
  .

| 6.26. | Jeigu klaidos turi finansinį poveikį, daugiametis kontrolės sistemos pobūdis padeda kompensuoti būdingą riziką, nes finansinės klaidos gali būti taisomos praėjus kuriam laikui po lėšų išmokėjimo. Nustačiusi trūkumus Komisija imasi veiksmų: metinėse veiklos ataskaitose nurodo valstybes nares, sustabdo mokėjimus ir prireikus išieško sumokėtas sumas. |
| --- | --- |

6.26.

Jeigu klaidos turi finansinį poveikį, daugiametis kontrolės sistemos pobūdis padeda kompensuoti būdingą riziką, nes finansinės klaidos gali būti taisomos praėjus kuriam laikui po lėšų išmokėjimo. Nustačiusi trūkumus Komisija imasi veiksmų: metinėse veiklos ataskaitose nurodo valstybes nares, sustabdo mokėjimus ir prireikus išieško sumokėtas sumas.

Be to, Komisija gali skirtingai vertinti nustatytų faktų finansinį poveikį remdamasi savo pačios tinkamų finansuoti išlaidų skaičiavimu, nes jis atliekamas remiantis jos pačios atliktais auditais ir atsižvelgiant į kitus pateiktus patvirtinamuosius dokumentus.

6.1 lentelė – Kryžminė įvestis: kompensacijos atitikimas ir teisingumas (3)

| Projektai, kuriuose laikymosi klaidų | Projektai, kurie buvo | Iš viso |
| --- | --- | --- |
| neteisingai kompensuoti | teisingai kompensuoti |
| buvo | 36 atvejai | 45 atvejai | 81 atvejis |
| 20 % | 25 % | 46 % |
| nebuvo | 41 atvejai | 55 atvejis | 96 atvejai |
| 23 % | 31 % | 54 % |
| Iš viso | 77 atvejai | 100 atvejai | 177 atvejai |
| 44 % | 56 % | 100 % |

Projektai, kuriuose laikymosi klaidų

Projektai, kurie buvo

Iš viso

neteisingai kompensuoti

teisingai kompensuoti

buvo

36 atvejai

45 atvejai

81 atvejis

20 %

25 %

46 %

nebuvo

41 atvejai

55 atvejis

96 atvejai

23 %

31 %

54 %

Iš viso

77 atvejai

100 atvejai

177 atvejai

44 %

56 %

100 %

6.2 lentelė – Kryžminė įvestis. Kompensacijos teisingumas pagal fondus (4)

| Kompensacijų teisingumas | Fondas | Iš viso |
| --- | --- | --- |
| ERPF | ESF | EŽŪOGF | Sanglaudos fondas |
| Tinkamumo finansuoti klaida | 15 atvejų | 9 atvejai | 3 atvejai | 2 atvejai | 29 atvejai |
| 19 % | 15 % | 10 % | 20 % | 16 % |
| Tikrumo klaida | 5 atvejai | 7 atvejai | 0 atvejų | 1 atvejis | 13 atvejų |
| 6 % | 12 % | 0 % | 10 % | 7 % |
| Tikslumo klaida | 2 atvejai | 7 atvejai | 1 atvejis | 0 atvejų | 10 atvejų |
| 3 % | 12 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Mišri klaida | 13 atvejų | 12 atvejų | 0 atvejis | 0 atvejų | 25 atvejai |
| 17 % | 20 % | 0 % | 0 % | 14 % |
| Teisinga kompensacija | 42 atvejai | 25 atvejai | 26 atvejai | 7 atvejai | 100 atvejai |
| 55 % | 42 % | 87 % | 70 % | 56 % |
| Iš viso | 77 atvejai | 60 atvejų | 30 atvejų | 10 atvejų | 177 atvejai |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Kompensacijų teisingumas

Fondas

Iš viso

ERPF

ESF

EŽŪOGF

Sanglaudos fondas

Tinkamumo finansuoti klaida

15 atvejų

9 atvejai

3 atvejai

2 atvejai

29 atvejai

19 %

15 %

10 %

20 %

16 %

Tikrumo klaida

5 atvejai

7 atvejai

0 atvejų

1 atvejis

13 atvejų

6 %

12 %

0 %

10 %

7 %

Tikslumo klaida

2 atvejai

7 atvejai

1 atvejis

0 atvejų

10 atvejų

3 %

12 %

3 %

0 %

6 %

Mišri klaida

13 atvejų

12 atvejų

0 atvejis

0 atvejų

25 atvejai

17 %

20 %

0 %

0 %

14 %

Teisinga kompensacija

42 atvejai

25 atvejai

26 atvejai

7 atvejai

100 atvejai

55 %

42 %

87 %

70 %

56 %

Iš viso

77 atvejai

60 atvejų

30 atvejų

10 atvejų

177 atvejai

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.27. | 6.1 lentelėje
  parodyta, kad tik 31 % Audito Rūmų projektų pavyzdžių imties nebuvo klaidų, kitaip sakant, jų išlaidos buvo teisingai kompensuotos ir juose nebuvo atitikties klaidų. |
| --- | --- |

6.27.

6.1 lentelėje
  parodyta, kad tik 31 % Audito Rūmų projektų pavyzdžių imties nebuvo klaidų, kitaip sakant, jų išlaidos buvo teisingai kompensuotos ir juose nebuvo atitikties klaidų.

| 6.27. | 6.1 lentelėje nurodyta, kad 56 % projektų išlaidos buvo teisingai kompensuotos, atsižvelgiant į finansinio poveikio neturinčias laikymosi klaidas. |
| --- | --- |

6.27.

6.1 lentelėje nurodyta, kad 56 % projektų išlaidos buvo teisingai kompensuotos, atsižvelgiant į finansinio poveikio neturinčias laikymosi klaidas.

| 6.28. | 6.2 lentelėje
  (žr. toliau) parodyta, kad visuose fonduose sąnaudos buvo gana dažnai kompensuojamos neteisingai. Tačiau paaiškėjo, kad tarp atskirų fondų ir neteisingos kompensacijos rizikos yra tam tikra priklausomybė. Audito Rūmų pavyzdžių imties klaidų pasiskirstymas leidžia manyti, kad kompensuojant iš ERPF ir ESF, buvo daroma daugiau klaidų nei kompensuojant iš kitų dviejų fondų. |
| --- | --- |

6.28.

6.2 lentelėje
  (žr. toliau) parodyta, kad visuose fonduose sąnaudos buvo gana dažnai kompensuojamos neteisingai. Tačiau paaiškėjo, kad tarp atskirų fondų ir neteisingos kompensacijos rizikos yra tam tikra priklausomybė. Audito Rūmų pavyzdžių imties klaidų pasiskirstymas leidžia manyti, kad kompensuojant iš ERPF ir ESF, buvo daroma daugiau klaidų nei kompensuojant iš kitų dviejų fondų.

| 6.28. | Komisija išnagrinės nustatytus faktus ir imsis atitinkamų priemonių. Ji atkreipia dėmesį, kad nedaugeliu atveju Audito Rūmai nustatytus faktus priskyrė klaidoms remdamiesi tiksliu sudėtingų galiojančių teisinių nuostatų aiškinimu. |
| --- | --- |

6.28.

Komisija išnagrinės nustatytus faktus ir imsis atitinkamų priemonių. Ji atkreipia dėmesį, kad nedaugeliu atveju Audito Rūmai nustatytus faktus priskyrė klaidoms remdamiesi tiksliu sudėtingų galiojančių teisinių nuostatų aiškinimu.

| 6.29. | Pagrindinė perdėtų kompensacijų priežastis keturiuose fonduose buvo skirtinga. Žr.
  6.2 lentelę
  . Audito Rūmų imtyje dažniausia neteisingo kompensavimo iš ERPF priežastis buvo mišrios ir tinkamumo finansuoti klaidos. Mišrios klaidos dažniausiai buvo tinkamumo finansuoti ir tikslumo klaidos. Taigi tinkamumo finansuoti klaida buvo dažniausiai pasitaikanti atskira pagrindinė neteisingo kompensavimo iš ERPF priežastis. ERPF tinkamumo finansuoti klaidos dažniausiai yra susijusios su: |
| --- | --- |

6.29.

Pagrindinė perdėtų kompensacijų priežastis keturiuose fonduose buvo skirtinga. Žr.
  6.2 lentelę
  . Audito Rūmų imtyje dažniausia neteisingo kompensavimo iš ERPF priežastis buvo mišrios ir tinkamumo finansuoti klaidos. Mišrios klaidos dažniausiai buvo tinkamumo finansuoti ir tikslumo klaidos. Taigi tinkamumo finansuoti klaida buvo dažniausiai pasitaikanti atskira pagrindinė neteisingo kompensavimo iš ERPF priežastis. ERPF tinkamumo finansuoti klaidos dažniausiai yra susijusios su:

| — | neteisingo dotacijų koeficiento (santykio tarp Bendrijos kofinansavimo ir papildomojo nacionalinio finansavimo) taikymu, |
| --- | --- |

—

neteisingo dotacijų koeficiento (santykio tarp Bendrijos kofinansavimo ir papildomojo nacionalinio finansavimo) taikymu,

| — | nekompensuotinų sąnaudų (pavyzdžiui, susigražinamo PVM) įtraukimu, |
| --- | --- |

—

nekompensuotinų sąnaudų (pavyzdžiui, susigražinamo PVM) įtraukimu,

| — | viešojo pirkimo konkurso nebuvimu. |
| --- | --- |

—

viešojo pirkimo konkurso nebuvimu.

| 6.29. | Atlikdami auditus Komisijos auditoriai nustatė, kad tinkamumas finansuoti yra pagrindinė rizikos priežastis, todėl vykdydami audito veiklą pagrindinį dėmesį skyrė vadovybės atliekamų kasdienių patikrų veiksmingumui. |
| --- | --- |

6.29.

Atlikdami auditus Komisijos auditoriai nustatė, kad tinkamumas finansuoti yra pagrindinė rizikos priežastis, todėl vykdydami audito veiklą pagrindinį dėmesį skyrė vadovybės atliekamų kasdienių patikrų veiksmingumui.

| 6.30. | Lyginant su kitais struktūriniais fondais ir Sanglaudos fondu, Europos socialiniame fonde buvo didesnis tikrumo klaidų santykis. Šias klaidas sudarė tai, kad dažnai nebuvo dokumentų, įrodančių kaip buvo paskaičiuotos pridėtinės išlaidos ar kaip buvo atliktas personalo išlaidų, kurios dažniausiai sudaro pagrindines išlaidas ESF išlaidų deklaracijoje, paskirstymas. Kai kuriais atvejais projektų teikėjai mėgindavo taikyti nustatyto dydžio normą personalo išlaidoms ar bendrosioms išlaidoms – toks supaprastinimas tam tikromis aplinkybėmis yra leidžiamas. Tačiau nagrinėtaisiais atvejais, buvo nustatyta, kad projektų teikėjai paprastai netinkamai taikė nustatyto dydžio normą. Kai kuriais kitais, taip pat su ESF projektais susijusiais atvejais, pagal pobūdį klaidos deklaruojant pridėtines ar personalo išlaidas buvo tikslumo klaidos. Kitaip sakant, tai buvo klaidos padarytos neteisingai apskaičiuojant personalo ar pridėtinių išlaidų vertes. |
| --- | --- |

6.30.

Lyginant su kitais struktūriniais fondais ir Sanglaudos fondu, Europos socialiniame fonde buvo didesnis tikrumo klaidų santykis. Šias klaidas sudarė tai, kad dažnai nebuvo dokumentų, įrodančių kaip buvo paskaičiuotos pridėtinės išlaidos ar kaip buvo atliktas personalo išlaidų, kurios dažniausiai sudaro pagrindines išlaidas ESF išlaidų deklaracijoje, paskirstymas. Kai kuriais atvejais projektų teikėjai mėgindavo taikyti nustatyto dydžio normą personalo išlaidoms ar bendrosioms išlaidoms – toks supaprastinimas tam tikromis aplinkybėmis yra leidžiamas. Tačiau nagrinėtaisiais atvejais, buvo nustatyta, kad projektų teikėjai paprastai netinkamai taikė nustatyto dydžio normą. Kai kuriais kitais, taip pat su ESF projektais susijusiais atvejais, pagal pobūdį klaidos deklaruojant pridėtines ar personalo išlaidas buvo tikslumo klaidos. Kitaip sakant, tai buvo klaidos padarytos neteisingai apskaičiuojant personalo ar pridėtinių išlaidų vertes.

| 6.30. | Komisijos nuomone, patobulinus valstybių narių atliekamas 4 straipsnyje numatytas patikras, galėtų būti sumažintas tokių klaidų skaičius. Todėl atitinkamoms valstybėms narėms buvo perduotos rekomendacijos patobulinti 4 straipsnyje numatytas patikras, paskelbtos bendrosios valdymo patikrinimų gairės. |
| --- | --- |

6.30.

Komisijos nuomone, patobulinus valstybių narių atliekamas 4 straipsnyje numatytas patikras, galėtų būti sumažintas tokių klaidų skaičius. Todėl atitinkamoms valstybėms narėms buvo perduotos rekomendacijos patobulinti 4 straipsnyje numatytas patikras, paskelbtos bendrosios valdymo patikrinimų gairės.

| 6.31. | Toliau
  6.3 lentelėje
  pateiktas klaidų poveikio 2006 biudžetiniais metais Bendrijos finansuotiems struktūrinių politikų projektams įvertinimas. Be to, joje pateikti pagrindiniai parametrai, naudoti apskaičiuojant klaidų poveikį. |
| --- | --- |

6.31.

Toliau
  6.3 lentelėje
  pateiktas klaidų poveikio 2006 biudžetiniais metais Bendrijos finansuotiems struktūrinių politikų projektams įvertinimas. Be to, joje pateikti pagrindiniai parametrai, naudoti apskaičiuojant klaidų poveikį.

6.3 lentelė – Kompensacijų tvarkingumo testavimo rezultatų suvestinė

| Pavyzdžių imties dydis | 180
  (177 kompensacijos, sudarančios 180 pavyzdžių) |
| --- | --- |
| Kompensacijų proporcija klaidų paveiktuose pavyzdžiuose | 44 % |
| Apskaičiuotasis klaidų poveikis | Daugiau kaip 12 % visos kompensacijų sumos neturėjo būti išmokėta |

Pavyzdžių imties dydis

180

(177 kompensacijos, sudarančios 180 pavyzdžių)

Kompensacijų proporcija klaidų paveiktuose pavyzdžiuose

44 %

Apskaičiuotasis klaidų poveikis

Daugiau kaip 12 % visos kompensacijų sumos neturėjo būti išmokėta

Pagrindiniai nustatyti faktai, susiję su kontrolės sistemomis valstybėse narėse

| 6.32. | Pagrindiniai su kontrolės sistemomis valstybėse narėse susiję nustatyti faktai yra pateikti
  6.1 priede
  , kur Audito Rūmų audito imtį sudariusios 19 kontrolės sistemų yra įvertintos kaip veiksmingos, riboto veiksmingumo ir neveiksmingos. |
| --- | --- |

6.32.

Pagrindiniai su kontrolės sistemomis valstybėse narėse susiję nustatyti faktai yra pateikti
  6.1 priede
  , kur Audito Rūmų audito imtį sudariusios 19 kontrolės sistemų yra įvertintos kaip veiksmingos, riboto veiksmingumo ir neveiksmingos.

| 6.32. | Audito Rūmai nenustatė reikšmingų sistemos trūkumų trijuose Sanglaudos fondo projektuose, audituotose Lenkijoje, Čekijos Respublikoje ir Latvijoje. |
| --- | --- |

6.32.

Audito Rūmai nenustatė reikšmingų sistemos trūkumų trijuose Sanglaudos fondo projektuose, audituotose Lenkijoje, Čekijos Respublikoje ir Latvijoje.

Kalbant apie ERPF ir Sanglaudos fondui Ispanijoje taikomas sistemas, įskaitant Audito Rūmų nurodytas sistemas, 2006 m. pabaigoje Komisija atliko visapusišką audito darbą, siekdama įvertinti, kaip įgyvendinamas sutartas veiksmų planas, o šio darbo rezultatas – svarbūs patobulinimai nacionalinės valdymo institucijos ir kai kurių tarpinių įstaigų (ministerijų ir regioninių įstaigų) lygmeniu, todėl Ispanija bendrai turėtų būti priskirta „riboto veiksmingumo“ kategorijai.

Komisija mano, kad EŽŪOGF Lenkijoje ir Ispanijoje taikomų sistemų priskyrimas neveiksmingoms, kaip jas klasifikuoja Audito Rūmai, yra per griežtas.

Pavyzdžiui, Lenkijoje Audito Rūmų atliktas audito įstaigos vertinimas paremtas faktu, kad buvo dar nepradėtos ex post patikros. Ši įstaiga jau buvo pradėjusi sistemų auditą, o ex post patikros buvo atidėtos dėl pavėluoto išlaidų patvirtinimo.

Ispanijoje ir Lenkijoje valdymo institucijos klasifikavimas iš esmės pagrįstas formaliais aspektais, pavyzdžiui, prastu patikrų dokumentavimu.

| 6.33. | Kaip buvo paaiškinta anksčiau, kontrolės sistemų suskirstymas į kategorijas pagal jų efektyvumą yra pagrįstas Audito Rūmų atliktu kontrolės įstaigų veikimo įvertinimu. Tokie įvertinimai leido aptikti kai kuriuos trūkumus. Pagrindiniai valdymo institucijų darbo trūkumai buvo tai, kad jos nepakankamai dažnai tikrino išlaidų tikrumą vietose, ir tai, kad jos nesugebėjo nustatyti, kad kai kurios išlaidų deklaracijos nebuvo pagrįstos tinkamais įrodomaisiais dokumentais. Pagrindinis mokėjimo agentūros darbo trūkumas buvo tai, kad jos nesugebėjo nustatyti, kad valdymo institucija netinkamai vykdo kasdienes patikras. Pagrindinis audito įstaigos darbo trūkumas buvo tai, kad ji nesugebėjo atlikti pakankamai daug kokybiškų patikrų programų išlaidų srityje. |
| --- | --- |

6.33.

Kaip buvo paaiškinta anksčiau, kontrolės sistemų suskirstymas į kategorijas pagal jų efektyvumą yra pagrįstas Audito Rūmų atliktu kontrolės įstaigų veikimo įvertinimu. Tokie įvertinimai leido aptikti kai kuriuos trūkumus. Pagrindiniai valdymo institucijų darbo trūkumai buvo tai, kad jos nepakankamai dažnai tikrino išlaidų tikrumą vietose, ir tai, kad jos nesugebėjo nustatyti, kad kai kurios išlaidų deklaracijos nebuvo pagrįstos tinkamais įrodomaisiais dokumentais. Pagrindinis mokėjimo agentūros darbo trūkumas buvo tai, kad jos nesugebėjo nustatyti, kad valdymo institucija netinkamai vykdo kasdienes patikras. Pagrindinis audito įstaigos darbo trūkumas buvo tai, kad ji nesugebėjo atlikti pakankamai daug kokybiškų patikrų programų išlaidų srityje.

| 6.33. | Atlikusi auditus Komisija kai kuriose nacionalinėse sistemose nustatė panašių trūkumų, kurių atžvilgiu ji ėmėsi reikalingų priemonių. |
| --- | --- |

6.33.

Atlikusi auditus Komisija kai kuriose nacionalinėse sistemose nustatė panašių trūkumų, kurių atžvilgiu ji ėmėsi reikalingų priemonių.

| 6.34. | Kad pailiustruotume trūkumus, kuriais remiantis galima buvo įvertinti kontrolės sistemą kaip neveiksmingą, panagrinėsime vieną audituotų atvejų. Šio pavyzdžio atveju valdymo institucija regis veikė gerai: buvo tikrinamos vietose visos išlaidų deklaracijos. Tačiau audito įstaiga nustatė rimtų klaidų projektuose, kuriuos valdymo institucijos vardu buvo patikrinusi tarpinė įstaiga. audito įstaiga informavo valdymo instituciją ir mokėjimo agentūrą apie klaidas, kurios buvo tokios rimtos, kad audito įstaiga rekomendavo sustabdyti visus tolesnius mokėjimus. Iš pradžių mokėjimai buvo sustabdyti. Tačiau maždaug po penkių savaičių valdymo institucija atnaujino mokėjimus, o mokėjimo agentūra beveik dvejus metus ir toliau išduodavo sertifikatus paraiškoms Komisijos išmokoms gauti, kuriose buvo reikšmingų pažeidimų. Taigi išaiškėjo, kad valdymo institucijos ir mokėjimo agentūros veikimas buvo nepatenkinamas ir todėl kontrolės sistema neleido užkirsti kelio kompensavimo klaidoms. |
| --- | --- |

6.34.

Kad pailiustruotume trūkumus, kuriais remiantis galima buvo įvertinti kontrolės sistemą kaip neveiksmingą, panagrinėsime vieną audituotų atvejų. Šio pavyzdžio atveju valdymo institucija regis veikė gerai: buvo tikrinamos vietose visos išlaidų deklaracijos. Tačiau audito įstaiga nustatė rimtų klaidų projektuose, kuriuos valdymo institucijos vardu buvo patikrinusi tarpinė įstaiga. audito įstaiga informavo valdymo instituciją ir mokėjimo agentūrą apie klaidas, kurios buvo tokios rimtos, kad audito įstaiga rekomendavo sustabdyti visus tolesnius mokėjimus. Iš pradžių mokėjimai buvo sustabdyti. Tačiau maždaug po penkių savaičių valdymo institucija atnaujino mokėjimus, o mokėjimo agentūra beveik dvejus metus ir toliau išduodavo sertifikatus paraiškoms Komisijos išmokoms gauti, kuriose buvo reikšmingų pažeidimų. Taigi išaiškėjo, kad valdymo institucijos ir mokėjimo agentūros veikimas buvo nepatenkinamas ir todėl kontrolės sistema neleido užkirsti kelio kompensavimo klaidoms.

| 6.34. | Komisija sutinka, kad šių institucijų veikimas buvo nepatenkinamas. Vis dėlto ji atkreipia dėmesį, kad paveiktame regione valdymo institucija buvo pradėjusi nuodugnesnes patikras, taip pat buvo pradėjusi taisyti netinkamas išlaidas, kurios buvo nustatytos prieš paskelbiant Audito Rūmų auditą. Ji dar kartą sustabdė mokėjimus, tačiau tik po 22 mėnesių. |
| --- | --- |

6.34.

Komisija sutinka, kad šių institucijų veikimas buvo nepatenkinamas. Vis dėlto ji atkreipia dėmesį, kad paveiktame regione valdymo institucija buvo pradėjusi nuodugnesnes patikras, taip pat buvo pradėjusi taisyti netinkamas išlaidas, kurios buvo nustatytos prieš paskelbiant Audito Rūmų auditą. Ji dar kartą sustabdė mokėjimus, tačiau tik po 22 mėnesių.

| 6.35. | Toliau
  6.4 lentelėje
  pateikta apibendrinta 19 kontrolės sistemų klasifikacija. Šioje lentelėje skaičiai parodo, kiek šios imties kontrolės sistemų atitinka kiekvieną iš trijų kategorijų. Nepaisant to, kad šio audito imtis yra gana maža,
  6.4 lentelėje
  pateikti skaičiai atspindi bendrą kontrolės sistemų veiksmingumo valstybėse narėse vaizdą. Jie leidžia Audito Rūmams pakankamai įtikinamai pareikšti, kad iš esmės kontrolės sistemos valstybėse narėse yra neveiksmingos arba tik riboto veiksmingumo. Praktiškai tokius pačius faktus Audito Rūmai nustatė ir ankstesniais metais. |
| --- | --- |

6.35.

Toliau
  6.4 lentelėje
  pateikta apibendrinta 19 kontrolės sistemų klasifikacija. Šioje lentelėje skaičiai parodo, kiek šios imties kontrolės sistemų atitinka kiekvieną iš trijų kategorijų. Nepaisant to, kad šio audito imtis yra gana maža,
  6.4 lentelėje
  pateikti skaičiai atspindi bendrą kontrolės sistemų veiksmingumo valstybėse narėse vaizdą. Jie leidžia Audito Rūmams pakankamai įtikinamai pareikšti, kad iš esmės kontrolės sistemos valstybėse narėse yra neveiksmingos arba tik riboto veiksmingumo. Praktiškai tokius pačius faktus Audito Rūmai nustatė ir ankstesniais metais.

| 6.35. | Už struktūrinę politiką atsakingi generaliniai direktoratai atitinkamose metinėse veiklos ataskaitose pateikė nacionalinių sistemų veikimo veiksmingumo vertinimų rezultatus (žr. http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Remiantis vertinimais, kurie iš esmės pagrįsti Komisijos atlikto visapusiško audito darbo visose valstybėse narėse rezultatais, sistemos skirstomos į šias plačias kategorijas (išreikšta procentais pagal Bendrijos lėšų apimtį): nuo 20 iki 35 % sistemų yra patenkinamos, apie 60 % sistemų reikalingi patobulinimai, kuriais būtų ištaisyti reikšmingi pagrindinių kontrolės priemonių trūkumai, ir apie 10 % sistemų turi rimtų trūkumų. Taigi daugumą sistemų vis dar reikia tobulinti, nors yra įrodymų, kad gana daug jų veikia patenkinamai. Metinėse veiklos ataskaitose taip pat nurodyta, kokių taisomųjų priemonių imamasi siekiant atlikti reikalingus patobulinimus; šios priemonės apima tolesnius auditus, veiksmų planų stebėjimą, įgaliojimų sustabdyti mokėjimus ir taikyti finansinių klaidų ištaisymą naudojimą. |
| --- | --- |

6.35.

Už struktūrinę politiką atsakingi generaliniai direktoratai atitinkamose metinėse veiklos ataskaitose pateikė nacionalinių sistemų veikimo veiksmingumo vertinimų rezultatus (žr. http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Remiantis vertinimais, kurie iš esmės pagrįsti Komisijos atlikto visapusiško audito darbo visose valstybėse narėse rezultatais, sistemos skirstomos į šias plačias kategorijas (išreikšta procentais pagal Bendrijos lėšų apimtį): nuo 20 iki 35 % sistemų yra patenkinamos, apie 60 % sistemų reikalingi patobulinimai, kuriais būtų ištaisyti reikšmingi pagrindinių kontrolės priemonių trūkumai, ir apie 10 % sistemų turi rimtų trūkumų. Taigi daugumą sistemų vis dar reikia tobulinti, nors yra įrodymų, kad gana daug jų veikia patenkinamai. Metinėse veiklos ataskaitose taip pat nurodyta, kokių taisomųjų priemonių imamasi siekiant atlikti reikalingus patobulinimus; šios priemonės apima tolesnius auditus, veiksmų planų stebėjimą, įgaliojimų sustabdyti mokėjimus ir taikyti finansinių klaidų ištaisymą naudojimą.

6.4 lentelė – Kontrolės sistemų efektyvumas Audito Rūmų audito imtyje

| Kontrolės sistema | Fondas | Iš viso |
| --- | --- | --- |
| ERPF | ESF | EŽŪOGF | Sanglaudos fondas |
| Neveiksminga | 5 | 5 | 2 | 1 | 13 |
| Riboto veiksmingumo | 2 | 3 | 1 | 0 | 6 |
| Veiksminga | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Iš viso | 7 | 8 | 3 | 1 | 19 |

Kontrolės sistema

Fondas

Iš viso

ERPF

ESF

EŽŪOGF

Sanglaudos fondas

Neveiksminga

5

5

2

1

13

Riboto veiksmingumo

2

3

1

0

6

Veiksminga

0

0

0

0

0

Iš viso

7

8

3

1

19

Pagrindiniai nustatyti faktai tikrinant Komisijos audito veiklą

| 6.36. | Pagrindiniai Komisijos audito veiklos patikrinimo faktai buvo nustatyti atlikus 15 auditų, kuriuos vykdė DG REGIO ir DG EMPL, analizę. Šie 15 auditų buvo įvertinti pagal 6.23 dalyje pateiktą kumuliacinę skalę. Toliau
  6.5 lentelėje
  pateikti apibendrinti rezultatai. Kaip matyti iš šios lentelės, vos daugiau kaip pusė Audito Rūmų išnagrinėtų Komisijos auditų pasižymėjo visomis veiksmingo priežiūros instrumento savybėmis: adekvačiai buvo įvertinta rizika, pasiektas operatyvumo požiūriu naudingas audito rezultatas ir po audito imtasi atitinkamų taisomųjų priemonių. |
| --- | --- |

6.36.

Pagrindiniai Komisijos audito veiklos patikrinimo faktai buvo nustatyti atlikus 15 auditų, kuriuos vykdė DG REGIO ir DG EMPL, analizę. Šie 15 auditų buvo įvertinti pagal 6.23 dalyje pateiktą kumuliacinę skalę. Toliau
  6.5 lentelėje
  pateikti apibendrinti rezultatai. Kaip matyti iš šios lentelės, vos daugiau kaip pusė Audito Rūmų išnagrinėtų Komisijos auditų pasižymėjo visomis veiksmingo priežiūros instrumento savybėmis: adekvačiai buvo įvertinta rizika, pasiektas operatyvumo požiūriu naudingas audito rezultatas ir po audito imtasi atitinkamų taisomųjų priemonių.

| 6.36. | Komisija pripažįsta, kad atliekant kai kuriuos auditus buvo dokumentacijos trūkumų, dėl kurių buvo sunku atlikti peržiūrą, tačiau ji nesutinka, kad tai galėtų reikšti, jog nepasiektas operatyviniu požiūriu naudingas audito rezultatas, kaip teigiama 6.5 lentelės 7 išnašoje. |
| --- | --- |

6.36.

Komisija pripažįsta, kad atliekant kai kuriuos auditus buvo dokumentacijos trūkumų, dėl kurių buvo sunku atlikti peržiūrą, tačiau ji nesutinka, kad tai galėtų reikšti, jog nepasiektas operatyviniu požiūriu naudingas audito rezultatas, kaip teigiama 6.5 lentelės 7 išnašoje.

6.5 lentelė – Komisijos auditų imties įvertinimas

| Audito įvertinimas | Auditų skaičius |
| --- | --- |
| DG REGIO | DG EMPL |
| Buvo rimtų trūkumų vertinant riziką. | 0 | 0 |
| Rizikos įvertinimas buvo pakankamas, tačiau audito rezultatas operatyviniu požiūriu buvo mažai naudingas. | 1 | 0 |
| Rizikos įvertinimas buvo pakankamas, audito rezultatas operatyviniu požiūriu buvo naudingas, tačiau po audito nebuvo imtasi taisomųjų priemonių. | 0 | 0 |
| Buvo pakankamas rizikos įvertinimas, operatyviniu požiūriu naudingas audito rezultatas ir po audito imtasi taisomųjų priemonių (5). | 7 | 1 |
| Buvo rimtų audito dokumentacijos trūkumų, neleidusių įvertinti audito rezultato (6). | 2 | 4 |
| Iš viso | 10 | 5 |

Audito įvertinimas

Auditų skaičius

DG REGIO

DG EMPL

Buvo rimtų trūkumų vertinant riziką.

0

0

Rizikos įvertinimas buvo pakankamas, tačiau audito rezultatas operatyviniu požiūriu buvo mažai naudingas.

1

0

Rizikos įvertinimas buvo pakankamas, audito rezultatas operatyviniu požiūriu buvo naudingas, tačiau po audito nebuvo imtasi taisomųjų priemonių.

0

0

Buvo pakankamas rizikos įvertinimas, operatyviniu požiūriu naudingas audito rezultatas ir po audito imtasi taisomųjų priemonių (5).

7

1

Buvo rimtų audito dokumentacijos trūkumų, neleidusių įvertinti audito rezultato (6).

2

4

Iš viso

10

5

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Išvados

| 6.37. | Yra didelė rizika, kad su struktūrinėmis politikomis susijusių projektų išlaidos yra neteisingai deklaruojamos arba nėra tinkamos finansuoti. Norint šią riziką sumažinti, būtina, kad valstybėse narėse būtų įdiegtos veiksmingos kontrolės sistemos ir kad Komisija užtikrintų jų veiksmingą priežiūrą. |
| --- | --- |

6.37.

Yra didelė rizika, kad su struktūrinėmis politikomis susijusių projektų išlaidos yra neteisingai deklaruojamos arba nėra tinkamos finansuoti. Norint šią riziką sumažinti, būtina, kad valstybėse narėse būtų įdiegtos veiksmingos kontrolės sistemos ir kad Komisija užtikrintų jų veiksmingą priežiūrą.

| 6.37. | Siekiant veiksmingo pasidalijamojo valdymo taip pat reikia, kad valstybės narės ir Komisija bendradarbiautų visais kontrolės grandinės etapais. Komisijos veiksmų planu dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos siekiama maksimaliai pagerinti šį bendradarbiavimą ir bendros kontrolės struktūros veiksmingumą. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad patikrų vietoje intensyvumas turėtų atitikti šių patikrų ekonominę naudą, tarpiniuose mokėjimuose bus vis tiek randama klaidų, net jeigu kontrolės struktūra bus veiksminga. |
| --- | --- |

6.37.

Siekiant veiksmingo pasidalijamojo valdymo taip pat reikia, kad valstybės narės ir Komisija bendradarbiautų visais kontrolės grandinės etapais. Komisijos veiksmų planu dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos siekiama maksimaliai pagerinti šį bendradarbiavimą ir bendros kontrolės struktūros veiksmingumą. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad patikrų vietoje intensyvumas turėtų atitikti šių patikrų ekonominę naudą, tarpiniuose mokėjimuose bus vis tiek randama klaidų, net jeigu kontrolės struktūra bus veiksminga.

| 6.38. | Tačiau: |
| --- | --- |

6.38.

Tačiau:

| 6.38. | |
| --- | --- |

6.38.

| — | kontrolės sistemos valstybėse narėse iš esmės yra neveiksmingos arba riboto veiksmingumo, |
| --- | --- |

—

kontrolės sistemos valstybėse narėse iš esmės yra neveiksmingos arba riboto veiksmingumo,

| — | Komisija primena 6.35 dalyje išdėstytas pastabas, kuriose nurodo, kad 10 % kontrolės sistemų turi rimtų trūkumų, ir pateikia taisomąsias priemones, kurių šiais atvejais imasi. |
| --- | --- |

—

Komisija primena 6.35 dalyje išdėstytas pastabas, kuriose nurodo, kad 10 % kontrolės sistemų turi rimtų trūkumų, ir pateikia taisomąsias priemones, kurių šiais atvejais imasi.

| — | Komisija, siekdama, kad būtų sumažinta rizika, kad kontrolės sistemos valstybėse narėse neužkirs kelio deklaruotų per didelių ar finansuoti netinkamų išlaidų kompensavimui, vykdo tik riboto veiksmingumo priežiūrą. |
| --- | --- |

—

Komisija, siekdama, kad būtų sumažinta rizika, kad kontrolės sistemos valstybėse narėse neužkirs kelio deklaruotų per didelių ar finansuoti netinkamų išlaidų kompensavimui, vykdo tik riboto veiksmingumo priežiūrą.

| — | Komisijos nuomone, ji yra įdiegusi veiksmingas sistemas priežiūros funkcijai atlikti. Komisijos audito darbas yra tik vienas iš jos vykdomos priežiūros veiklos aspektų, tačiau jo apimtis visapusiška. 6.35 dalyje nurodyto sistemų vertinimo rezultatai paremti sistemų, kurios atitinka 53 % ir 82 % numatytų ERPF ir ESF lėšų, skirtų ES-15 programoms, ir 65 % ir 92 % numatytų šių fondų lėšų, skirtų ES-10 programoms, auditu. Kiek tai susiję su EŽŪOGF orientavimo skyriumi ir ŽOFI, audituota atitinkamai 85 % ir 91 % sistemų, atitinkančių numatytą bendrą įnašą. Kalbant apie deklaruojamas ir kompensuojamas išlaidas, Komisijos konkrečiais metais taikytų priemonių rezultatai nebūtinai yra pastebimi tais pačiais metais. |
| --- | --- |

—

Komisijos nuomone, ji yra įdiegusi veiksmingas sistemas priežiūros funkcijai atlikti. Komisijos audito darbas yra tik vienas iš jos vykdomos priežiūros veiklos aspektų, tačiau jo apimtis visapusiška. 6.35 dalyje nurodyto sistemų vertinimo rezultatai paremti sistemų, kurios atitinka 53 % ir 82 % numatytų ERPF ir ESF lėšų, skirtų ES-15 programoms, ir 65 % ir 92 % numatytų šių fondų lėšų, skirtų ES-10 programoms, auditu. Kiek tai susiję su EŽŪOGF orientavimo skyriumi ir ŽOFI, audituota atitinkamai 85 % ir 91 % sistemų, atitinkančių numatytą bendrą įnašą. Kalbant apie deklaruojamas ir kompensuojamas išlaidas, Komisijos konkrečiais metais taikytų priemonių rezultatai nebūtinai yra pastebimi tais pačiais metais.

| 6.39. | Taigi su struktūrinėmis politikomis susijusių projektų išlaidų kompensavimą veikia reikšmingos klaidos. Audito Rūmai yra pagrįstai įsitikinę, kad 2006 biudžetiniais metais ne mažiau kaip 12 % visos sumos, kompensuotos pagal struktūrinių politikų projektus, neturėjo būti kompensuota. Be to, labai didelę šių projektų dalį veikė atitikties klaidos, dėl kurių Audito Rūmai nelaikė išlaidų netinkamomis kompensuoti. |
| --- | --- |

6.39.

Taigi su struktūrinėmis politikomis susijusių projektų išlaidų kompensavimą veikia reikšmingos klaidos. Audito Rūmai yra pagrįstai įsitikinę, kad 2006 biudžetiniais metais ne mažiau kaip 12 % visos sumos, kompensuotos pagal struktūrinių politikų projektus, neturėjo būti kompensuota. Be to, labai didelę šių projektų dalį veikė atitikties klaidos, dėl kurių Audito Rūmai nelaikė išlaidų netinkamomis kompensuoti.

| 6.39. | Naudos gavėjo deklaruotoms struktūrinio fondo išlaidoms taikomi keli kontrolės procesai; kai kurie iš jų taikomi prieš išlaidas patvirtinant Komisijai, kai kurie – patvirtinus išlaidas. Audito Rūmų nustatyti faktai rodo, kokia yra padėtis konkrečiu šių kontrolės procesų momentu. Komisija teigia, kad didelę šių klaidų dalį būtų galima ištaisyti taikant daugiametę klaidų ištaisymo sistemą, visų pirma nacionalinėms ir Bendrijos audito įstaigoms nuolat atliekant auditą. Komisija pripažįsta, kad būtina pateikti duomenų, geriau patvirtinančių, jog valstybės narės atlieka finansinių klaidų taisymus po Komisijos ir pačių valstybių narių atliktų auditų. |
| --- | --- |

6.39.

Naudos gavėjo deklaruotoms struktūrinio fondo išlaidoms taikomi keli kontrolės procesai; kai kurie iš jų taikomi prieš išlaidas patvirtinant Komisijai, kai kurie – patvirtinus išlaidas. Audito Rūmų nustatyti faktai rodo, kokia yra padėtis konkrečiu šių kontrolės procesų momentu. Komisija teigia, kad didelę šių klaidų dalį būtų galima ištaisyti taikant daugiametę klaidų ištaisymo sistemą, visų pirma nacionalinėms ir Bendrijos audito įstaigoms nuolat atliekant auditą. Komisija pripažįsta, kad būtina pateikti duomenų, geriau patvirtinančių, jog valstybės narės atlieka finansinių klaidų taisymus po Komisijos ir pačių valstybių narių atliktų auditų.

Rekomendacijos

| 6.40. | Šios rekomendacijos skirtos tam, kad būtų sustiprinta klaidų prevencija ankstyvaisiais projektų etapais dirbant su projektų teikėjais ir užtikrinant efektyvų pirmojo lygmens kontrolės priemonių veikimą. |
| --- | --- |

6.40.

Šios rekomendacijos skirtos tam, kad būtų sustiprinta klaidų prevencija ankstyvaisiais projektų etapais dirbant su projektų teikėjais ir užtikrinant efektyvų pirmojo lygmens kontrolės priemonių veikimą.

6.41.

| 6.41. | Valstybės narės turėtų stengtis užkirsti kelią klaidoms ir bendradarbiauti su projektų teikėjais nuo pat kiekvieno projekto pradžios. Diegiant sistemas, leidžiančias vykdyti su projektu susijusius Bendrijos teisės aktų reikalavimus, ir rengiant pirmąsias išlaidų deklaracijas, valdymo institucija turėtų pasirūpinti projektų teikėjų apmokymu ir parengti jiems atitinkamas gaires. Ypatingas dėmesys turi būti skirtas tam, kad projekto teikėjas gerai žinotų, kurios išlaidos yra tinkamos finansuoti, ir tai, kad reikia vesti tokią apskaitą, iš kurios būtų matyti, kaip įvairios išlaidų sudėtinės dalys buvo apskaičiuotos ir paskirtos. Šiuo požiūriu nepaprastai svarbu kruopščiai peržiūrėti patikros lapus, siekiant įsitikinti, kad jie yra tikslūs ir išsamūs. |
| --- | --- |

Valstybės narės turėtų stengtis užkirsti kelią klaidoms ir bendradarbiauti su projektų teikėjais nuo pat kiekvieno projekto pradžios. Diegiant sistemas, leidžiančias vykdyti su projektu susijusius Bendrijos teisės aktų reikalavimus, ir rengiant pirmąsias išlaidų deklaracijas, valdymo institucija turėtų pasirūpinti projektų teikėjų apmokymu ir parengti jiems atitinkamas gaires. Ypatingas dėmesys turi būti skirtas tam, kad projekto teikėjas gerai žinotų, kurios išlaidos yra tinkamos finansuoti, ir tai, kad reikia vesti tokią apskaitą, iš kurios būtų matyti, kaip įvairios išlaidų sudėtinės dalys buvo apskaičiuotos ir paskirtos. Šiuo požiūriu nepaprastai svarbu kruopščiai peržiūrėti patikros lapus, siekiant įsitikinti, kad jie yra tikslūs ir išsamūs.

| 6.41. | Komisija jau rekomendavo valstybėms narėms pradėti naudos gavėjams skirtą informavimo veiklą ir imsis tolesnių atitinkamų priemonių. |
| --- | --- |

6.41.

Komisija jau rekomendavo valstybėms narėms pradėti naudos gavėjams skirtą informavimo veiklą ir imsis tolesnių atitinkamų priemonių.

Pagal 2007–2013 m. laikotarpiui taikomą Komisijos įgyvendinimo reglamentą (Reglamentas (EB) Nr. 1828/2006) valdymo institucija privalo užtikrinti, kad naudos gavėjai būtų informuoti apie finansavimo iš fondų sąlygas ir kad informacija būtų saugoma ir perduota, kad valdymo institucija būtų įsitikinusi, jog naudos gavėjas turi pajėgumų įvykdyti sąlygas.

| 6.42. | Valstybių narių valdžios institucijos turėtų pasirūpinti savo personalo apmokymu, susijusiu su projektų peržiūrėjimo ir įvertinimo užduotimis, ir parengti jam atitinkamas gaires. Visų pirma, valdymo institucijos personalas privalo gebėti peržiūrėti sutarčių sudarymo procedūras ir sąnaudų apskaičiavimo sistemas tam, kad galėtų įvertinti, ar su projektu susijusi sutartis buvo paskirta teisingai ir ar išlaidų deklaracijos parengtos laikantis teisės aktų. |
| --- | --- |

6.42.

Valstybių narių valdžios institucijos turėtų pasirūpinti savo personalo apmokymu, susijusiu su projektų peržiūrėjimo ir įvertinimo užduotimis, ir parengti jam atitinkamas gaires. Visų pirma, valdymo institucijos personalas privalo gebėti peržiūrėti sutarčių sudarymo procedūras ir sąnaudų apskaičiavimo sistemas tam, kad galėtų įvertinti, ar su projektu susijusi sutartis buvo paskirta teisingai ir ar išlaidų deklaracijos parengtos laikantis teisės aktų.

| 6.42. | Komisija parengė kasdienių valdymo patikrų ir patikrų, kurias turi atlikti mokėjimo institucija prieš patvirtindama išlaidas, gerosios patirties gaires. Be to, Komisija padeda rengti valdymo institucijoms skirtus mokymus, kad jos geriau suprastų reglamentuose nustatytus reikalavimus. Ji ir toliau tęs šią ir panašią veiklą. |
| --- | --- |

6.42.

Komisija parengė kasdienių valdymo patikrų ir patikrų, kurias turi atlikti mokėjimo institucija prieš patvirtindama išlaidas, gerosios patirties gaires. Be to, Komisija padeda rengti valdymo institucijoms skirtus mokymus, kad jos geriau suprastų reglamentuose nustatytus reikalavimus. Ji ir toliau tęs šią ir panašią veiklą.

| 6.43. | Komisija vykdydama auditus ir priežiūrą didžiausias pastangas turėtų skirti valdymo institucijų valstybėse narėse atliekamoms operacijoms, kadangi buvo nustatyta, kad tai yra viena svarbiausių funkcijų efektyviai įgyvendinant struktūrinius fondus. Konkrečiai Komisija turėtų turėti reguliariai atnaujinamą visų valdymo institucijų veiksmingumo įvertinimą, – kurį ji rengtų pati ar gautų iš kitų šaltinių – ir kuris jai leistų, atliekant auditą, didžiausias pastangas skirti mažiausiai veiksmingoms ar didžiausią riziką sudarančioms valdymo institucijoms. |
| --- | --- |

6.43.

Komisija vykdydama auditus ir priežiūrą didžiausias pastangas turėtų skirti valdymo institucijų valstybėse narėse atliekamoms operacijoms, kadangi buvo nustatyta, kad tai yra viena svarbiausių funkcijų efektyviai įgyvendinant struktūrinius fondus. Konkrečiai Komisija turėtų turėti reguliariai atnaujinamą visų valdymo institucijų veiksmingumo įvertinimą, – kurį ji rengtų pati ar gautų iš kitų šaltinių – ir kuris jai leistų, atliekant auditą, didžiausias pastangas skirti mažiausiai veiksmingoms ar didžiausią riziką sudarančioms valdymo institucijoms.

| 6.43. | Vykdydama priežiūrą Komisija jau dabar daug dėmesio skiria valdymo institucijoms. Kaip minėta pirmiau, 2006 m. ji paskelbė pirmojo lygmens valdymo tikrinimo ir tvirtinimo rekomendacijas. Be to, Komisija prašo valdymo institucijų tam tikrose valstybėse narėse pasinaudoti savęs vertinimo klausimynais ir įvertinti, kaip jos laikosi teisės aktuose nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

6.43.

Vykdydama priežiūrą Komisija jau dabar daug dėmesio skiria valdymo institucijoms. Kaip minėta pirmiau, 2006 m. ji paskelbė pirmojo lygmens valdymo tikrinimo ir tvirtinimo rekomendacijas. Be to, Komisija prašo valdymo institucijų tam tikrose valstybėse narėse pasinaudoti savęs vertinimo klausimynais ir įvertinti, kaip jos laikosi teisės aktuose nustatytų reikalavimų.

| 6.44. | Komisija turėtų sustiprinti struktūrinių fondų srityje naudojamos kontrolės sistemos grįžtamosios informacijos mechanizmus. Pavyzdžiui, jei audito įstaiga išlaidų deklaracijoje nustato klaidą, turi būti ne tik pranešta apie šią klaidą, bet valdymo institucija turi imtis priemonių šiai problemai išspręsti ir numatyti būdą, kuriuo būtų užkirstas kelias šiai klaidai ateityje. Tai reiškia, kad iškilus problemoms ar klausimams, visos kontroliuojančios įstaigos turi dirbti išvien. Komisija galėtų sustiprinti grįžtamosios informacijos mechanizmo svarbą, nurodydama kontroliuojančioms įstaigoms, kad kiekvieną kartą, kai nustatomas trūkumas ar klaida, būtina imtis atitinkamų priemonių, nesvarbu, ar jie būtų nustatyti pačios Komisijos audito metu ar apie juos būtų pranešusi kita kontroliuojanti įstaiga. Be to, Komisijai vykdant auditą, ji turėtų peržiūrėti trūkumus ir klaidas, apie kuriuos buvo pranešta, ir nustatyti, ar priemonės, kurių buvo imtasi, buvo pakankamos, kad būtų pašalintos betarpiškos ir būsimos iškeltų problemų pasekmės. |
| --- | --- |

6.44.

Komisija turėtų sustiprinti struktūrinių fondų srityje naudojamos kontrolės sistemos grįžtamosios informacijos mechanizmus. Pavyzdžiui, jei audito įstaiga išlaidų deklaracijoje nustato klaidą, turi būti ne tik pranešta apie šią klaidą, bet valdymo institucija turi imtis priemonių šiai problemai išspręsti ir numatyti būdą, kuriuo būtų užkirstas kelias šiai klaidai ateityje. Tai reiškia, kad iškilus problemoms ar klausimams, visos kontroliuojančios įstaigos turi dirbti išvien. Komisija galėtų sustiprinti grįžtamosios informacijos mechanizmo svarbą, nurodydama kontroliuojančioms įstaigoms, kad kiekvieną kartą, kai nustatomas trūkumas ar klaida, būtina imtis atitinkamų priemonių, nesvarbu, ar jie būtų nustatyti pačios Komisijos audito metu ar apie juos būtų pranešusi kita kontroliuojanti įstaiga. Be to, Komisijai vykdant auditą, ji turėtų peržiūrėti trūkumus ir klaidas, apie kuriuos buvo pranešta, ir nustatyti, ar priemonės, kurių buvo imtasi, buvo pakankamos, kad būtų pašalintos betarpiškos ir būsimos iškeltų problemų pasekmės.

| 6.44. | Kontrolės sistemoje įdiegti grįžtamosios informacijos mechanizmai: nustatyti valdymo institucijos, mokėjimo institucijos ir audito įstaigos atliktų patikrų rezultatų keitimosi reikalavimai, Komisijai teikiamos metinės kontrolės ataskaitos. Tolesnės priemonės audito rezultatų atžvilgiu yra nuolatinis Komisijos ir valstybių narių diskusijų objektas metiniuose dvišaliuose audito koordinavimo susirinkimuose. Jos taip pat yra įprasta sistemų auditų dalis. Komisija toliau atliks nacionalinių sistemų audito ataskaitų peržiūrą ir tikrins, ar imamasi būtinų tolesnių priemonių. |
| --- | --- |

6.44.

Kontrolės sistemoje įdiegti grįžtamosios informacijos mechanizmai: nustatyti valdymo institucijos, mokėjimo institucijos ir audito įstaigos atliktų patikrų rezultatų keitimosi reikalavimai, Komisijai teikiamos metinės kontrolės ataskaitos. Tolesnės priemonės audito rezultatų atžvilgiu yra nuolatinis Komisijos ir valstybių narių diskusijų objektas metiniuose dvišaliuose audito koordinavimo susirinkimuose. Jos taip pat yra įprasta sistemų auditų dalis. Komisija toliau atliks nacionalinių sistemų audito ataskaitų peržiūrą ir tikrins, ar imamasi būtinų tolesnių priemonių.

| 6.45. | Komisija turėtų aktyviai skatinti ir sudaryti palankias sąlygas naudotis naujuosiuose struktūrinių fondų reglamentuose nustatytais supaprastinimais, pavyzdžiui, – nustatyto dydžio normos taikymą netiesioginėms Europos socialinio fondo išlaidoms (7). Tokie supaprastinimai sumažins klaidų tikimybę ir tuo pačiu administracinę projektų teikėjų naštą. |
| --- | --- |

6.45.

Komisija turėtų aktyviai skatinti ir sudaryti palankias sąlygas naudotis naujuosiuose struktūrinių fondų reglamentuose nustatytais supaprastinimais, pavyzdžiui, – nustatyto dydžio normos taikymą netiesioginėms Europos socialinio fondo išlaidoms (7). Tokie supaprastinimai sumažins klaidų tikimybę ir tuo pačiu administracinę projektų teikėjų naštą.

| 6.45. | Komisija jau ėmėsi veiksmų pagal šią rekomendaciją. Svarbus supaprastinimo elementas – teikti rekomendacijas, kaip supaprastinti reglamentų praktinį taikymą. Pavyzdžiui, 2007–2013 m. laikotarpiui Komisija rengia finansų inžinerijos operacijų bei ekonominės naudos analizės pajamas gaunančiuose projektuose rekomendacijas. |
| --- | --- |

6.45.

Komisija jau ėmėsi veiksmų pagal šią rekomendaciją. Svarbus supaprastinimo elementas – teikti rekomendacijas, kaip supaprastinti reglamentų praktinį taikymą. Pavyzdžiui, 2007–2013 m. laikotarpiui Komisija rengia finansų inžinerijos operacijų bei ekonominės naudos analizės pajamas gaunančiuose projektuose rekomendacijas.

PO PASKUTINĖS METINĖS ATASKAITOS PASKELBTA SPECIALIOJI ATASKAITA

| 6.46. | Po savo paskutinės metinės ataskaitos Audito Rūmai paskelbė specialiąją ataskaitą, susijusią su struktūrinėmis politikomis: |
| --- | --- |

6.46.

Po savo paskutinės metinės ataskaitos Audito Rūmai paskelbė specialiąją ataskaitą, susijusią su struktūrinėmis politikomis:

Specialioji ataskaita Nr. 1/2007 dėl 2000–2006 m. struktūrinių fondų tarpinio laikotarpio procesų įgyvendinimo, su Komisijos atsakymais.

(1)  Projekto teikėjas gali būti privatus asmuo, asociacijos, privačios ar viešos bendrovės arba vietos, regiono ar nacionalinės institucijos.

---

(2)  Pareigų atskyrimo principas nėra griežtai taikomas paskutinėms dviem 6.2 diagramoje nurodytoms funkcijoms – teisės aktuose nėra reikalavimo, kad audito įstaiga ir projekto uždarymo įstaiga būtų atskiros įstaigos.

(3)  Ši kryžminės įvesties lentelė sudaryta remiantis Audito Rūmų projektų imtimi. Kadangi buvo audituojama po vieną kiekvieno imties projekto kompensaciją, tiek sąvoka „projektų imtis“, tiek „kompensacijų imtis“ šiuo atveju reiškia tą patį.

(4)  Ši kryžminės įvesties lentelė sudaryta remiantis Audito Rūmų projektų imtimi.

(5)  Dažnai vėluojama imtis su audito rezultatu susijusių tolesnių priemonių. Žr. pavyzdį 6.37 dalyje.

(6)  Tai nėra įvertinimas pagal 6.23 dalyje pateiktą skalę, o tiesiog duomenų trūkumo problema. Šie atvejai čia pateikti siekiant išsamumo ir todėl, kad dokumentacijos

(7)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo, ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999 (OL L 210, 2007 7 31, p. 12), 11 straipsnio 3 dalies b punktas.

6.1 PRIEDAS

Kontrolės sistemų klasifikavimas

| Programa | Veikimo įvertinimas: | Kontrolės sistema yra: |
| --- | --- | --- |
| Valdymo institucijos | Mokėjimo agentūros | Kontrolės įstaigos | Uždarymo įstaiga |
| EŽŪOGF – Saksonija-Anhaltas | | | | | Riboto veiksmingumo |
| EŽŪOGF – Lenkija | | | | | Neveiksminga |
| EŽŪOGF – Ispanija | | | | | Neveiksminga |
| ESF – 3 tikslas – Vokietija- Šiaurės Reinas -Vestfalija | | | | | Riboto veiksmingumo |
| ESF – 3 tikslas – Vokietija- Žemutinė Saksonija | | | | | Neveiksminga |
| ESF – 3 tikslas – Prancūzija – Pietūs-Pirėnai | | | | | Neveiksminga |
| ESF – 3 tikslas – Prancūzija – Šiaurė-Pa de Kalė | | | | | Riboto veiksmingumo |
| ESF – Slovėnija | | | | | Neveiksminga |
| ESF – Vokietija – Tiuringenas | | | | | Riboto veiksmingumo |
| ESF – 1 tikslas – Ispanija | | | | | Neveiksminga |
| ESF – 3 tikslas – JK – Škotija | | | | | Neveiksminga |
| ERPF – Italija – Kampanija | | | | | Neveiksminga |
| ERPF – Ispanija – Baskija | | | | | Neveiksminga |
| ERPF – Graikija – Peloponesas | | | | | Riboto veiksmingumo |
| ERPF – Portugalija – Prieinamumas ir transportas | | | | | Riboto veiksmingumo |
| ERPF – Interreg – Austrija/Vengrija | | | | | Neveiksminga |
| ERPF – Ispanija – Valensija | | | | | Neveiksminga |
| ERPF – JK – Mersisaidas | | | | | Neveiksminga |
| Sanglaudos fondas – Ispanija – 7 projektai | | | | | Neveiksminga |

Programa

Veikimo įvertinimas:

Kontrolės sistema yra:

Valdymo institucijos

Mokėjimo agentūros

Kontrolės įstaigos

Uždarymo įstaiga

EŽŪOGF – Saksonija-Anhaltas

Riboto veiksmingumo

EŽŪOGF – Lenkija

Neveiksminga

EŽŪOGF – Ispanija

Neveiksminga

ESF – 3 tikslas – Vokietija- Šiaurės Reinas -Vestfalija

Riboto veiksmingumo

ESF – 3 tikslas – Vokietija- Žemutinė Saksonija

Neveiksminga

ESF – 3 tikslas – Prancūzija – Pietūs-Pirėnai

Neveiksminga

ESF – 3 tikslas – Prancūzija – Šiaurė-Pa de Kalė

Riboto veiksmingumo

ESF – Slovėnija

Neveiksminga

ESF – Vokietija – Tiuringenas

Riboto veiksmingumo

ESF – 1 tikslas – Ispanija

Neveiksminga

ESF – 3 tikslas – JK – Škotija

Neveiksminga

ERPF – Italija – Kampanija

Neveiksminga

ERPF – Ispanija – Baskija

Neveiksminga

ERPF – Graikija – Peloponesas

Riboto veiksmingumo

ERPF – Portugalija – Prieinamumas ir transportas

Riboto veiksmingumo

ERPF – Interreg – Austrija/Vengrija

Neveiksminga

ERPF – Ispanija – Valensija

Neveiksminga

ERPF – JK – Mersisaidas

Neveiksminga

Sanglaudos fondas – Ispanija – 7 projektai

Neveiksminga

Paaiškinimas:

| | Patenkinama |
| --- | --- |
| | Iš dalies patenkinama |
| | Nepatenkinama |

Patenkinama

Iš dalies patenkinama

Nepatenkinama

7 SKYRIUS

Vidaus politika, įskaitant mokslinius tyrimus

TURINYS

| 7.1–7.2 | Įvadas |
| --- | --- |

7.1–7.2

| 7.3–7.33 | Specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste |
| --- | --- |

7.3–7.33

| 7.3–7.4 | Audito apimtis |
| --- | --- |

7.3–7.4

| 7.5–7.7 | Vidaus politikos ypatumai |
| --- | --- |

7.5–7.7

| 7.8–7.11 | Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas |
| --- | --- |

7.8–7.11

| 7.10–7.11 | Reikšmingas klaidų kiekis paramos gavėjų deklaruotose išlaidose |
| --- | --- |

7.10–7.11

| 7.12–7.28 | Priežiūros ir kontrolės sistemos |
| --- | --- |

7.12–7.28

| 7.14–7.17 | Išlaidų ataskaitų audito sertifikavimas |
| --- | --- |

7.14–7.17

| 7.18–7.23 | Ex ante išlaidų ataskaitų dokumentų peržiūra |
| --- | --- |

7.18–7.23

| 7.24–7.28 | Komisijos ex post finansiniai auditai |
| --- | --- |

7.24–7.28

| 7.29 | Tolesni veiksmai, atsižvelgiant į anksčiau pateiktas pastabas |
| --- | --- |

7.29

| 7.30–7.31 | Išvados |
| --- | --- |

7.30–7.31

| 7.32–7.33 | Rekomendacijos |
| --- | --- |

7.32–7.33

| 7.34 | Po paskutinės metinės ataskaitos paskelbtos specialiosios ataskaitos |
| --- | --- |

7.34

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | KOMISIJOS ATSAKYMAI |
| --- | --- |
| ĮVADAS |
| 7.1. | Vidaus politika apima platų Europos Sąjungos (ES) veiksmų, prisidedančių prie vidaus rinkos vystymosi, spektrą. 2006 m. mokėjimai sudarė 9 014 milijonų eurų (
  7.1 diagrama
  ). Pagrindinė veiklos sritis, sudaranti daugiau kaip pusę visų išlaidų, yra moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra. |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS

7.1.

Vidaus politika apima platų Europos Sąjungos (ES) veiksmų, prisidedančių prie vidaus rinkos vystymosi, spektrą. 2006 m. mokėjimai sudarė 9 014 milijonų eurų (
  7.1 diagrama
  ). Pagrindinė veiklos sritis, sudaranti daugiau kaip pusę visų išlaidų, yra moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra.

Image

| 7.2. | Komisija tiesiogiai valdo didžiąją visų išlaidų dalį (1). Dauguma veiksmų įgyvendinami daugiametėmis programomis, pagal kurias privataus ar viešojo sektoriaus paramos gavėjų vykdomiems projektams ar priemonėms yra paskirstomos dotacijos. Paprastai jos yra mokamos dalimis: išankstinis mokėjimas susitarimo ar sutarties dėl dotacijos pasirašymo metu, vėliau – tarpiniai ir galutinis mokėjimai, kuriais kompensuojamos tinkamos apmokėti išlaidos, apie kurias pranešė paramos gavėjai periodinėse išlaidų ataskaitose. |
| --- | --- |

7.2.

Komisija tiesiogiai valdo didžiąją visų išlaidų dalį (1). Dauguma veiksmų įgyvendinami daugiametėmis programomis, pagal kurias privataus ar viešojo sektoriaus paramos gavėjų vykdomiems projektams ar priemonėms yra paskirstomos dotacijos. Paprastai jos yra mokamos dalimis: išankstinis mokėjimas susitarimo ar sutarties dėl dotacijos pasirašymo metu, vėliau – tarpiniai ir galutinis mokėjimai, kuriais kompensuojamos tinkamos apmokėti išlaidos, apie kurias pranešė paramos gavėjai periodinėse išlaidų ataskaitose.

SPECIALUSIS VERTINIMAS PATIKINIMO PAREIŠKIMO KONTEKSTE

Audito apimtis

| 7.3. | Auditas apėmė operacijų, susijusių su 2006 m. atliktais mokėjimais visuose vidaus politikai priskiriamuose ES biudžeto skirsniuose, teisėtumo ir tvarkingumo tikrinimą. Specialusis vertinimas yra pagrįstas: |
| --- | --- |

7.3.

Auditas apėmė operacijų, susijusių su 2006 m. atliktais mokėjimais visuose vidaus politikai priskiriamuose ES biudžeto skirsniuose, teisėtumo ir tvarkingumo tikrinimą. Specialusis vertinimas yra pagrįstas:

| a) | atsitiktinės imties, apimančios 2006 m. Komisijos prisiimtus 9 įsipareigojimus ir atliktus 150 mokėjimų, savarankiškais testais; |
| --- | --- |

a)

atsitiktinės imties, apimančios 2006 m. Komisijos prisiimtus 9 įsipareigojimus ir atliktus 150 mokėjimų, savarankiškais testais;

| b) | pasirinktų priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo peržiūra:






  — | projekto išlaidų ataskaitų audito sertifikavimu, |
| --- | --- | --- |

b)

pasirinktų priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo peržiūra:

—

projekto išlaidų ataskaitų audito sertifikavimu,

| — | prieš išlaidų kompensavimą vykdoma išlaidų ataskaitų peržiūra, |
| --- | --- |

—

prieš išlaidų kompensavimą vykdoma išlaidų ataskaitų peržiūra,

| — | projektų ex post auditais; |
| --- | --- |

—

projektų ex post auditais;

| c) | tolesniais veiksmais, atsižvelgiant į pagrindines Audito Rūmų pastabas paskutiniuose patikinimo pareiškimuose. |
| --- | --- |

c)

tolesniais veiksmais, atsižvelgiant į pagrindines Audito Rūmų pastabas paskutiniuose patikinimo pareiškimuose.

7.4.

| 7.4. | Audito Rūmų savarankiško testo imtį sudarė 58 išankstiniai mokėjimai (2), kuriems taikomos ne tokios griežtos mokėjimo sąlygos nei tarpiniams ir galutiniams mokėjimams. Todėl išankstinių mokėjimų testai apėmė tik Komisijoje atliktą projekto pasirinkimo procedūros, finansavimo sprendimo ir leidimo įvykdyti mokėjimą peržiūrą. Iš 92 tarpinių ir galutinių mokėjimų (3) 62 mokėjimams buvo atliekami dokumentų testai Komisijoje, o 30 mokėjimų buvo tikrinami paramos gavėjo patalpose. |
| --- | --- |

Audito Rūmų savarankiško testo imtį sudarė 58 išankstiniai mokėjimai (2), kuriems taikomos ne tokios griežtos mokėjimo sąlygos nei tarpiniams ir galutiniams mokėjimams. Todėl išankstinių mokėjimų testai apėmė tik Komisijoje atliktą projekto pasirinkimo procedūros, finansavimo sprendimo ir leidimo įvykdyti mokėjimą peržiūrą. Iš 92 tarpinių ir galutinių mokėjimų (3) 62 mokėjimams buvo atliekami dokumentų testai Komisijoje, o 30 mokėjimų buvo tikrinami paramos gavėjo patalpose.

Vidaus politikos ypatumai

| 7.5. | ES parama moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai apima platų mokslinių tyrimų spektrą ir pasižymi didele finansavimo schemų, kuriomis teikiama parama įvairioms teminėms sritims ir projektų rūšims, įvairove. Projektus vykdo mokslinių tyrimų institutai ir universitetai, o taip pat – fiziniai asmenys, įmonės ar viešosios institucijos. Juose paprastai dalyvauja daug mokslinių tyrimų partnerių, keliose ES valstybėse narėse veikiančių konsorciumo pagrindu, tačiau palaikyti ryšius su Komisija ir prižiūrėti sutarties finansinius bei administracinius klausimus yra skiriamas vienas „projekto koordinatorius“. Atskiruose projektuose ES dotacijos partneriams sudaro nuo kelių šimtų eurų iki dešimčių milijonų eurų. Iš daugiau kaip 15 000 galutinių naudos gavėjų maždaug 2 % tenka daugiau kaip 40 % visų ES lėšų. |
| --- | --- |

7.5.

ES parama moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai apima platų mokslinių tyrimų spektrą ir pasižymi didele finansavimo schemų, kuriomis teikiama parama įvairioms teminėms sritims ir projektų rūšims, įvairove. Projektus vykdo mokslinių tyrimų institutai ir universitetai, o taip pat – fiziniai asmenys, įmonės ar viešosios institucijos. Juose paprastai dalyvauja daug mokslinių tyrimų partnerių, keliose ES valstybėse narėse veikiančių konsorciumo pagrindu, tačiau palaikyti ryšius su Komisija ir prižiūrėti sutarties finansinius bei administracinius klausimus yra skiriamas vienas „projekto koordinatorius“. Atskiruose projektuose ES dotacijos partneriams sudaro nuo kelių šimtų eurų iki dešimčių milijonų eurų. Iš daugiau kaip 15 000 galutinių naudos gavėjų maždaug 2 % tenka daugiau kaip 40 % visų ES lėšų.

7.6.

| 7.6. | Kitos priemonės apima įvairias vidaus politikos sritis, pavyzdžiui, dotacijas, skirtas paramos pilietybei veiksmams ar mobilumui švietimo ir mokymų sektoriuje. Šios dotacijos siekia nuo 2 000 eurų iki 20 000 eurų. Kita vertus, parama pagrindiniam kelių ar geležinkelių infrastruktūros transeuropinio transporto tinklo projektui gali sudaryti iki 10 milijonų eurų. |
| --- | --- |

Kitos priemonės apima įvairias vidaus politikos sritis, pavyzdžiui, dotacijas, skirtas paramos pilietybei veiksmams ar mobilumui švietimo ir mokymų sektoriuje. Šios dotacijos siekia nuo 2 000 eurų iki 20 000 eurų. Kita vertus, parama pagrindiniam kelių ar geležinkelių infrastruktūros transeuropinio transporto tinklo projektui gali sudaryti iki 10 milijonų eurų.

7.7.

| 7.7. | Pagrindinė operacijų teisėtumo ir tvarkingumo rizika yra tai, kad išlaidų ataskaitose paramos gavėjai gali padidinti turėtas išlaidas, kurių Komisija vėliau neaptinka ir neištaiso. |
| --- | --- |

Pagrindinė operacijų teisėtumo ir tvarkingumo rizika yra tai, kad išlaidų ataskaitose paramos gavėjai gali padidinti turėtas išlaidas, kurių Komisija vėliau neaptinka ir neištaiso.

| 7.7. | Komisija iš esmės pritaria Audito Rūmų atliktai pagrindinės rizikos pobūdžio analizei. Rizika, kad paramos gavėjai išlaidų ataskaitose padidins patirtas išlaidas, iš esmės kyla dėl taikomos reglamentavimo sistemos, kuri pagrįsta faktinių išlaidų kompensavimu. Nepaisant svarbių reglamentavimo sistemos patobulinimų, šie veiksniai iš esmės nepakito ir ateinančiais metais toliau darys poveikį mokslinių tyrimų pagrindų programų valdymui. Be to, daugelis dėl to atsirandančių klaidų gali būti aptiktos tik atliekant auditus vietoje. Todėl Komisija parengė bendrą audito strategiją, siekdama geresnio išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo daugiamečiu pagrindu (žr. Komisijos pastabas dėl 7.12 dalies). |
| --- | --- |

7.7.

Komisija iš esmės pritaria Audito Rūmų atliktai pagrindinės rizikos pobūdžio analizei. Rizika, kad paramos gavėjai išlaidų ataskaitose padidins patirtas išlaidas, iš esmės kyla dėl taikomos reglamentavimo sistemos, kuri pagrįsta faktinių išlaidų kompensavimu. Nepaisant svarbių reglamentavimo sistemos patobulinimų, šie veiksniai iš esmės nepakito ir ateinančiais metais toliau darys poveikį mokslinių tyrimų pagrindų programų valdymui. Be to, daugelis dėl to atsirandančių klaidų gali būti aptiktos tik atliekant auditus vietoje. Todėl Komisija parengė bendrą audito strategiją, siekdama geresnio išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo daugiamečiu pagrindu (žr. Komisijos pastabas dėl 7.12 dalies).

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

| 7.8. | Paramos gavėjų deklaruojamų išlaidų padidinimas gali atsirasti dėl šių klaidų: |
| --- | --- |

7.8.

Paramos gavėjų deklaruojamų išlaidų padidinimas gali atsirasti dėl šių klaidų:

| — | tinkamumo apmokėti – kompensuojamos taisyklių reikalavimų neatitinkančios išlaidos, |
| --- | --- |

—

tinkamumo apmokėti – kompensuojamos taisyklių reikalavimų neatitinkančios išlaidos,

| — | įvykimo – kompensuojamos nepakankamus pagrindžiančius įrodymus turinčios išlaidos, |
| --- | --- |

—

įvykimo – kompensuojamos nepakankamus pagrindžiančius įrodymus turinčios išlaidos,

| — | tikslumo – kompensuojamos neteisingai suskaičiuotos išlaidos. |
| --- | --- |

—

tikslumo – kompensuojamos neteisingai suskaičiuotos išlaidos.

7.9.

| 7.9. | Klaidos gali taip pat daryti poveikį projektui, tačiau neturėti įtakos išlaidų kompensavimui. Dažnai pasitaikantis atvejis – Komisijos nesugebėjimas nustatytu laiku sumokėti kompensaciją paramos gavėjams. (Išsamios pastabos dėl pavėluotų Komisijos mokėjimų pateiktos
  7.1 priede
  ). |
| --- | --- |

Klaidos gali taip pat daryti poveikį projektui, tačiau neturėti įtakos išlaidų kompensavimui. Dažnai pasitaikantis atvejis – Komisijos nesugebėjimas nustatytu laiku sumokėti kompensaciją paramos gavėjams. (Išsamios pastabos dėl pavėluotų Komisijos mokėjimų pateiktos
  7.1 priede
  ).

| 7.9. | Komisija ėmėsi priemonių, kad pagerintų mokėjimų atlikimą per nustatytus terminus, žr. 7.1 priedą. |
| --- | --- |

7.9.

Komisija ėmėsi priemonių, kad pagerintų mokėjimų atlikimą per nustatytus terminus, žr. 7.1 priedą.

Reikšmingas klaidų kiekis paramos gavėjų deklaruotose išlaidose

| 7.10. | 26 tikrintose operacijose iš 150 Audito Rūmai aptiko klaidas, darančias poveikį paramos gavėjų pateiktiems kompensavimo prašymams (žr.
  7.1 lentelę
  ). Dauguma klaidų buvo rastos trisdešimtyje operacijų, audituotų paramos gavėjo patalpose. Dažniausiai pasitaikančios klaidos buvo: |
| --- | --- |

7.10.

26 tikrintose operacijose iš 150 Audito Rūmai aptiko klaidas, darančias poveikį paramos gavėjų pateiktiems kompensavimo prašymams (žr.
  7.1 lentelę
  ). Dauguma klaidų buvo rastos trisdešimtyje operacijų, audituotų paramos gavėjo patalpose. Dažniausiai pasitaikančios klaidos buvo:

| — | nepakankami prašomas kompensuoti išlaidas patvirtinantys įrodymai, visų pirma susiję su išlaidomis personalui – paprastai didžiausia atskira išlaidų kategorija, |
| --- | --- |

—

nepakankami prašomas kompensuoti išlaidas patvirtinantys įrodymai, visų pirma susiję su išlaidomis personalui – paprastai didžiausia atskira išlaidų kategorija,

| — | biudžete nustatytų dydžių naudojimas, neatitinkantis reikalavimo naudoti faktines išlaidas, |
| --- | --- |

—

biudžete nustatytų dydžių naudojimas, neatitinkantis reikalavimo naudoti faktines išlaidas,

| — | nepateisinamas netiesioginių išlaidų projektui priskyrimas, |
| --- | --- |

—

nepateisinamas netiesioginių išlaidų projektui priskyrimas,

| — | prašymas kompensuoti išlaidas, neatitinkančias mokėjimo laikotarpio, |
| --- | --- |

—

prašymas kompensuoti išlaidas, neatitinkančias mokėjimo laikotarpio,

| — | įvairių netinkamų apmokėti išlaidų įtraukimas. |
| --- | --- |

—

įvairių netinkamų apmokėti išlaidų įtraukimas.

| 7.10. | Audito Rūmų atlikto audito metu nustatyta, kad dauguma klaidų buvo mokėjimuose, audituotose paramos gavėjo patalpose. Tokias klaidas arba netinkamas apmokėti išlaidas iš tiesų galima aptikti tik atliekant patikras patalpose arba, mažesniu mastu, atliekant dokumentų patikras. |
| --- | --- |

7.10.

Audito Rūmų atlikto audito metu nustatyta, kad dauguma klaidų buvo mokėjimuose, audituotose paramos gavėjo patalpose. Tokias klaidas arba netinkamas apmokėti išlaidas iš tiesų galima aptikti tik atliekant patikras patalpose arba, mažesniu mastu, atliekant dokumentų patikras.

Kai kuriais atvejais Komisija gali skirtingai vertinti nustatytų faktų finansinį poveikį remdamasi savo pačios atliktu reikalavimus atitinkančių išlaidų skaičiavimu, nes jis atliekamas remiantis jos pačios atliktais auditais ir atsižvelgiant į kitus paramos gavėjo pateiktus patvirtinančius dokumentus.

7.1 lentelė – Operacijų testų rezultatai

| Imties dydis | 150 |
| --- | --- |
| Klaidingų operacijų procentinė dalis | 17 % |
| Įvertintas klaidų poveikis populiacijai | 2 % – 5 % |

Imties dydis

150

Klaidingų operacijų procentinė dalis

17 %

Įvertintas klaidų poveikis populiacijai

2 % – 5 %

| 7.11. | Klaidos daromos sudėtingos teisinės sistemos kontekste taikant daug (ne visuomet aiškių) tinkamumo kriterijų. Kaip ir ankstesniais metais, Audito Rūmai nustatė, kad paramos gavėjai savo išlaidų ataskaitose dažnai nesugeba pagrįsti personalo išlaidų. |
| --- | --- |

7.11.

Klaidos daromos sudėtingos teisinės sistemos kontekste taikant daug (ne visuomet aiškių) tinkamumo kriterijų. Kaip ir ankstesniais metais, Audito Rūmai nustatė, kad paramos gavėjai savo išlaidų ataskaitose dažnai nesugeba pagrįsti personalo išlaidų.

| 7.11. | Komisija pripažįsta, kad pagrindžiant mokslinių tyrimų projektams priskirtinas personalo išlaidas dažnai atsiranda neatitikimų ir klaidų. Ji ėmėsi svarbių priemonių, kad išspręstų šį klausimą, žr. pastabas dėl 7.7 ir 7.12 dalių. |
| --- | --- |

7.11.

Komisija pripažįsta, kad pagrindžiant mokslinių tyrimų projektams priskirtinas personalo išlaidas dažnai atsiranda neatitikimų ir klaidų. Ji ėmėsi svarbių priemonių, kad išspręstų šį klausimą, žr. pastabas dėl 7.7 ir 7.12 dalių.

Kiek tai susiję su septintąja bendrąja programa (7BP), paramos gavėjas galės taikyti personalo išlaidų vidurkį, jeigu jo metodologiją patvirtins nepriklausomas auditorius ir priims Komisija. Tvirtindamas auditorius taip pat patikrins, ar įdiegta patikima darbo laiko registravimo sistema.

Stengdamasi paaiškinti 7BP taikomas taisykles, Komisija nuo 2007 m. balandžio mėn. paskelbė keturis iš šešių paramos gavėjams skirto vadovo skyrių, įskaitant finansinių klausimų vadovą. Komisija numato paskelbti likusius skyrius 2007 m. rugsėjo mėn. 7BP pradžioje Komisija rengė informavimo dienas ir informacinius seminarus paramos gavėjams, kad paaiškintų procesą ir aiškiau išdėstytų paramos gavėjų teises bei pareigas.

Priežiūros ir kontrolės sistemos

| 7.12. | Komisija turi valdyti tūkstančius paramos gavėjų ir jų vykdomų projektų. Daug teisėtumo ir tvarkingumo klaidų gali būti aptiktos (ir kartu ištaisytos) tik atliekant patikras vietoje. Tačiau dėl pernelyg didelių išlaidų tokių kiekvieno projekto patikrų kasmet atlikti negalima. Todėl Komisijai reikia nuoseklios patikrų rūšį ir dažnumą nustatančios kontrolės strategijos, siekiant, kad klaidų dažnumas liktų priimtinas, atsižvelgiant į susijusių patikrų išlaidas (4). |
| --- | --- |

7.12.

Komisija turi valdyti tūkstančius paramos gavėjų ir jų vykdomų projektų. Daug teisėtumo ir tvarkingumo klaidų gali būti aptiktos (ir kartu ištaisytos) tik atliekant patikras vietoje. Tačiau dėl pernelyg didelių išlaidų tokių kiekvieno projekto patikrų kasmet atlikti negalima. Todėl Komisijai reikia nuoseklios patikrų rūšį ir dažnumą nustatančios kontrolės strategijos, siekiant, kad klaidų dažnumas liktų priimtinas, atsižvelgiant į susijusių patikrų išlaidas (4).

| 7.13. | Audito Rūmų pasirinktų priežiūros ir kontrolės sistemų apžvalgos rezultatų santrauka pateikta
  7.2 priede
  . |
| --- | --- |

7.13.

Audito Rūmų pasirinktų priežiūros ir kontrolės sistemų apžvalgos rezultatų santrauka pateikta
  7.2 priede
  .

| 7.12–7.13. | Komisija parengė bendrą ex post audito strategiją šeštajai pagrindų programai (6PP), kuria siekiama geresnio išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo daugiamečiu pagrindu. Šioje strategijoje numatyta labai padidinti ex post auditų skaičių, įskaitant sutarčių su svarbiausiais, t. y. gaunančiais didžiausias finansines išmokas, paramos gavėjais auditą. |
| --- | --- |

7.12–7.13.

Komisija parengė bendrą ex post audito strategiją šeštajai pagrindų programai (6PP), kuria siekiama geresnio išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo daugiamečiu pagrindu. Šioje strategijoje numatyta labai padidinti ex post auditų skaičių, įskaitant sutarčių su svarbiausiais, t. y. gaunančiais didžiausias finansines išmokas, paramos gavėjais auditą.

Šių auditų rezultatai bus nuodugniai išnagrinėti; išieškotos visos paramos gavėjui neteisėtai išmokėtos sumos, visos aptiktos sistemingos klaidos ekstrapoliuotos visoms kitoms neaudituotoms sutartims su tuo pačiu paramos gavėju. Jeigu audituojamasis subjektas neatsižvelgs į audito rezultatus dėl sistemingų klaidų, Komisija nustatys delspinigius.

Šia strategija turėtų būti užtikrinta, kad likutinių (neaptiktų) klaidų lygis būtų labai sumažintas.

Audituotos sutartys apims: 1) apie 200 rangovų, atitinkančių didžiausią biudžeto dalį (kartu atitinkamos sutartys sudaro daugiau kaip 40 % biudžeto); 2) reprezentatyviąją verte pagrįstą atsitiktinę imtį iš likusios populiacijos; ir 3) riziką pagrįstą imtį, dėmesį skiriant rangovams, potencialiai siejamiems su didesne rizika.

Įgyvendinant šią audito strategiją reikės itin sustiprinti Komisijos auditą atliekantį personalą, bus atliekama daugiau auditų, reikės sustiprinti įgyvendinimo procedūras, kuriomis atsižvelgiama į audito rezultatus.

Šiuo metu svarstomi šios kontrolės sistemos taikymo 7BP būdai. Dėl 7BP jau imtasi priemonių išlaidų ataskaitų audito sertifikavimo kokybei pagerinti (žr. 7.17 dalį).

Išlaidų ataskaitų audito sertifikavimas

| 7.14. | ES finansinėse taisyklėse reikalaujama, kad kartu su tam tikras ribas viršijančių dotacijų mokėjimo prašymais turi būti pateikiama audito ataskaita ar sertifikatas (5). Tam tikrus kriterijus atitinkantiems išlaidų kompensavimo prašymams šis reikalavimas buvo pritaikytas šeštojoje mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programoje ir kai kuriose kitose vidaus politikos programose. Todėl tam tikroms viešosioms įstaigoms išlaidų ataskaitos turi būti patvirtintos nepriklausomo auditoriaus ar kompetentingo valstybės pareigūno. |
| --- | --- |

7.14.

ES finansinėse taisyklėse reikalaujama, kad kartu su tam tikras ribas viršijančių dotacijų mokėjimo prašymais turi būti pateikiama audito ataskaita ar sertifikatas (5). Tam tikrus kriterijus atitinkantiems išlaidų kompensavimo prašymams šis reikalavimas buvo pritaikytas šeštojoje mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programoje ir kai kuriose kitose vidaus politikos programose. Todėl tam tikroms viešosioms įstaigoms išlaidų ataskaitos turi būti patvirtintos nepriklausomo auditoriaus ar kompetentingo valstybės pareigūno.

7.15.

| 7.15. | 2005 m. Audito Rūmai nagrinėjo audito sertifikatų naudojimą išlaidų ataskaitoms šeštojoje mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programoje (6). 2006 m. Audito Rūmai nagrinėjo audito sertifikatų naudojimą visose vidaus politikos srityse. Audito Rūmai atliko šios kontrolės priemonės veikimo testą, audituodami penkiolikos operacijų imtį toje vietoje, kuriai buvo suteiktas sertifikatas. Šio testo rezultatus Audito Rūmai palygino su sertifikatu. Audito Rūmai taip pat peržiūrėjo pačios Komisijos ataskaitas apie šios kontrolės priemonės veikimą. |
| --- | --- |

2005 m. Audito Rūmai nagrinėjo audito sertifikatų naudojimą išlaidų ataskaitoms šeštojoje mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programoje (6). 2006 m. Audito Rūmai nagrinėjo audito sertifikatų naudojimą visose vidaus politikos srityse. Audito Rūmai atliko šios kontrolės priemonės veikimo testą, audituodami penkiolikos operacijų imtį toje vietoje, kuriai buvo suteiktas sertifikatas. Šio testo rezultatus Audito Rūmai palygino su sertifikatu. Audito Rūmai taip pat peržiūrėjo pačios Komisijos ataskaitas apie šios kontrolės priemonės veikimą.

Audito sertifikatai dar neveikia kaip patikima kontrolės priemonė

| 7.16. | Devyniais iš penkiolikos Audito Rūmų tikrintų atvejų sertifikatą suteikęs auditorius pareiškė besąlyginę išvadą, tačiau Audito Rūmai nustatė reikšmingą finansinį poveikį išlaidų ataskaitoms darančių klaidų ar reikalavimų neatitinkančias sistemas. Keturiais iš devynių atvejų paramos gavėjų naudojamos personalo išlaidų apskaitos sistemos neatitiko sutarčių reikalavimų. Vienu atveju išlaidos personalui buvo padidintos daugiau kaip 50 %. Kitais dviem atvejais paramos gavėjas naudojo išlaidų apskaičiavimo metodą, neatitinkantį sutartyje numatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

7.16.

Devyniais iš penkiolikos Audito Rūmų tikrintų atvejų sertifikatą suteikęs auditorius pareiškė besąlyginę išvadą, tačiau Audito Rūmai nustatė reikšmingą finansinį poveikį išlaidų ataskaitoms darančių klaidų ar reikalavimų neatitinkančias sistemas. Keturiais iš devynių atvejų paramos gavėjų naudojamos personalo išlaidų apskaitos sistemos neatitiko sutarčių reikalavimų. Vienu atveju išlaidos personalui buvo padidintos daugiau kaip 50 %. Kitais dviem atvejais paramos gavėjas naudojo išlaidų apskaičiavimo metodą, neatitinkantį sutartyje numatytų reikalavimų.

| 7.16. | Mokslinių tyrimų srities generaliniai direktoratai bendrai pritaria Audito Rūmų išvadai. Vis dėlto Komisija mano, kad, palyginti su penktąją pagrindų programa (5PP), audito sertifikatai padėjo sumažinti klaidų dažnį šeštojoje pagrindų programoje. |
| --- | --- |

7.16.

Mokslinių tyrimų srities generaliniai direktoratai bendrai pritaria Audito Rūmų išvadai. Vis dėlto Komisija mano, kad, palyginti su penktąją pagrindų programa (5PP), audito sertifikatai padėjo sumažinti klaidų dažnį šeštojoje pagrindų programoje.

| 7.17. | Audito Rūmų nustatyti faktai yra panašūs į pačios Komisijos atliktus audito sertifikatų įvertinimus, kuriuose pastebima, kad sertifikatus suteikiančių auditorių darbas kartais yra per daug paviršutiniškas, nėra atliekama pakankamai savarankiškų testų, reikia tobulinti paramos teikimo gaires siekiant mažinti netikrumą dėl išlaidų tinkamumo ir auditorių nepriklausomumo, o privalomo audito sertifikato pavyzdžio ir standartinių techninių užduočių trūkumas lemia nenuoseklius metodus. |
| --- | --- |

7.17.

Audito Rūmų nustatyti faktai yra panašūs į pačios Komisijos atliktus audito sertifikatų įvertinimus, kuriuose pastebima, kad sertifikatus suteikiančių auditorių darbas kartais yra per daug paviršutiniškas, nėra atliekama pakankamai savarankiškų testų, reikia tobulinti paramos teikimo gaires siekiant mažinti netikrumą dėl išlaidų tinkamumo ir auditorių nepriklausomumo, o privalomo audito sertifikato pavyzdžio ir standartinių techninių užduočių trūkumas lemia nenuoseklius metodus.

| 7.17. | Atsižvelgdama į pastebėtus 6PP audito sertifikatų patikimumo trūkumus Komisija pagerino paramą sertifikavimo įstaigoms, paramos gavėjams ir vykdantiesiems padaliniams Komisijoje. DG INFSO surengė audito sertifikavimo klausimams skirtas konsultacijas (Clinics on audit certificates), kuriose dalyvavo centriniai ir pavaldieji padaliniai ir kurių tikslas – užtikrinti, kad generaliniame direktorate audito sertifikatai būtų tvarkomi nuosekliai atsižvelgiant į sutartines nuostatas. Su rezultatais galima susipažinti generalinio direktorato intraneto svetainėje. |
| --- | --- |

7.17.

Atsižvelgdama į pastebėtus 6PP audito sertifikatų patikimumo trūkumus Komisija pagerino paramą sertifikavimo įstaigoms, paramos gavėjams ir vykdantiesiems padaliniams Komisijoje. DG INFSO surengė audito sertifikavimo klausimams skirtas konsultacijas (Clinics on audit certificates), kuriose dalyvavo centriniai ir pavaldieji padaliniai ir kurių tikslas – užtikrinti, kad generaliniame direktorate audito sertifikatai būtų tvarkomi nuosekliai atsižvelgiant į sutartines nuostatas. Su rezultatais galima susipažinti generalinio direktorato intraneto svetainėje.

Kaip aprašyta pastabose dėl 7.12 dalies, Komisija taip pat parengė 6PP skirtą bendrą ex post audito strategiją, kuria siekiama geresnio išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo daugiamečiu pagrindu.

Kalbant apie 7BP, Komisija pradėjo taikyti tris naujas priemones, kad būtų pagerinta audito sertifikatų kokybė: 1) principą „dėl procedūrų sutarta“, kuris apima privalomas procedūras ir privalomą ataskaitą, kurią turi teikti sertifikatus suteikiantys auditoriai; 2) privalomą išlaidų apskaičiavimo metodologijos, taikomos personalo išlaidų vidurkiui apskaičiuoti, sertifikavimą ir 3) neprivalomą personalo išlaidų ir netiesioginių išlaidų metodologijos sertifikavimą. Šios priemonės skirtos užtikrinti, kad prieš patvirtinant mokėjimą paramos gavėjų išlaidų apskaičiavimo metodologijos atitiktų sutarties sąlygas.

Kalbant apie su moksliniais tyrimais nesusijusią sritį, 2004 m. Aplinkos generalinis direktoratas programai LIFE parengė nepriklausomo išorės audito ataskaitos šabloną su aiškiais nurodymais, patikslinančiais sertifikavimo audito apimtį ir tikslą, audito metodologiją, auditoriaus kompetenciją ir tikėtinus audito rezultatus.

Ex ante išlaidų ataskaitų dokumentų peržiūra

| 7.18. | Tarpinių ar galutinių mokėjimų projektams atveju prieš kompensuodama deklaruotas išlaidas Komisija atlieka išlaidų ataskaitų, kurias pateikia paramos gavėjai, dokumentų peržiūrą. |
| --- | --- |

7.18.

Tarpinių ar galutinių mokėjimų projektams atveju prieš kompensuodama deklaruotas išlaidas Komisija atlieka išlaidų ataskaitų, kurias pateikia paramos gavėjai, dokumentų peržiūrą.

7.19.

| 7.19. | Audito metu buvo išnagrinėtos gairės ir procedūros, ataskaitų bei stebėjimo priemonės ir dalijimasis dokumentų peržiūrų rezultatais Mokslinių tyrimų (DG RTD), Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos (DG INFSO) bei Energetikos ir transporto (DG TREN) generaliniuose direktoratuose. Audito Rūmai patikrino šių patikrų veikimą trisdešimčiai operacijų, priklausančių savarankiško testo imčiai (7.3 dalis). |
| --- | --- |

Audito metu buvo išnagrinėtos gairės ir procedūros, ataskaitų bei stebėjimo priemonės ir dalijimasis dokumentų peržiūrų rezultatais Mokslinių tyrimų (DG RTD), Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos (DG INFSO) bei Energetikos ir transporto (DG TREN) generaliniuose direktoratuose. Audito Rūmai patikrino šių patikrų veikimą trisdešimčiai operacijų, priklausančių savarankiško testo imčiai (7.3 dalis).

Išsamios procedūros, bet ribotas stebėjimas ir dalijimasis rezultatais

| 7.20. | Visi audituoti generaliniai direktoratai turi išsamias rašytines dokumentų peržiūros gaires bei procedūras ir naudojasi standartiniais kontroliniais sąrašais. |
| --- | --- |

7.20.

Visi audituoti generaliniai direktoratai turi išsamias rašytines dokumentų peržiūros gaires bei procedūras ir naudojasi standartiniais kontroliniais sąrašais.

7.21.

| 7.21. | DG RTD ir DG TREN naudodami stebėjimo įrankius („vertinimo lenteles“) teikia apibendrintą informaciją apie patikros metu patvirtintas ar atmestas išlaidas, tačiau nenagrinėja klaidų rūšių ir kiekio, nors tai galėtų prisidėti prie rizikos analize pagrįstų kontrolės priemonių strategijos kūrimo. |
| --- | --- |

DG RTD ir DG TREN naudodami stebėjimo įrankius („vertinimo lenteles“) teikia apibendrintą informaciją apie patikros metu patvirtintas ar atmestas išlaidas, tačiau nenagrinėja klaidų rūšių ir kiekio, nors tai galėtų prisidėti prie rizikos analize pagrįstų kontrolės priemonių strategijos kūrimo.

| 7.21. | Komisija suvokia, kad pagrindinės problemos susijusios su personalo išlaidomis ir netiesioginėmis išlaidomis, ir tuo remdamasi siekia parengti ir taikyti rizika pagrįstą kontrolės strategiją. |
| --- | --- |

7.21.

Komisija suvokia, kad pagrindinės problemos susijusios su personalo išlaidomis ir netiesioginėmis išlaidomis, ir tuo remdamasi siekia parengti ir taikyti rizika pagrįstą kontrolės strategiją.

| 7.22. | Generalinių direktoratų dalijimasis patikrų rezultatais gali prisidėti prie rezultatyvumo ir efektyvumo didinimo, pavyzdžiui, nustatant bendras problemas ir skatinant koordinuotą požiūrį. Audito Rūmai nustatė, kad trys generaliniai direktoratai parodė tik nežymias pastangas keistis patikrų rezultatų informacija tiek generalinių direktoratų viduje, tiek tarp jų. Kadangi patikrų rezultatai nėra atidžiai stebimi, patirtimi keičiamasi tik diskutuojant apie metodologiją ir bendrus dalykus. |
| --- | --- |

7.22.

Generalinių direktoratų dalijimasis patikrų rezultatais gali prisidėti prie rezultatyvumo ir efektyvumo didinimo, pavyzdžiui, nustatant bendras problemas ir skatinant koordinuotą požiūrį. Audito Rūmai nustatė, kad trys generaliniai direktoratai parodė tik nežymias pastangas keistis patikrų rezultatų informacija tiek generalinių direktoratų viduje, tiek tarp jų. Kadangi patikrų rezultatai nėra atidžiai stebimi, patirtimi keičiamasi tik diskutuojant apie metodologiją ir bendrus dalykus.

| 7.22. | Atliekant išlaidų ataskaitų patikras pagrindinis dėmesys iš esmės skiriamas formaliems aspektams. Todėl Komisija pasirinko standartines procedūras ir kontrolinius sąrašus, kad užtikrintų šių patikrų rezultatyvumą ir efektyvumą. Komisija sutinka, kad įvertinus ekonominę naudą keitimasis šių patikrų rezultatais gali būti naudingas, ypač mokslinių tyrimų srities generaliniams direktoratams, kurie dirba su tais pačiais arba panašiais paramos gavėjais. |
| --- | --- |

7.22.

Atliekant išlaidų ataskaitų patikras pagrindinis dėmesys iš esmės skiriamas formaliems aspektams. Todėl Komisija pasirinko standartines procedūras ir kontrolinius sąrašus, kad užtikrintų šių patikrų rezultatyvumą ir efektyvumą. Komisija sutinka, kad įvertinus ekonominę naudą keitimasis šių patikrų rezultatais gali būti naudingas, ypač mokslinių tyrimų srities generaliniams direktoratams, kurie dirba su tais pačiais arba panašiais paramos gavėjais.

| 7.23. | Trimis iš trisdešimties peržiūrėtų atvejų Audito Rūmai išlaidų ataskaitose nustatė problemas, kurios galėjo būti pastebėtos Komisijos ex ante patikrų metu. Pirmuoju atveju paramos gavėjas panaudojo netinkamą netiesioginių išlaidų priskyrimo metodą. Kitu atveju Komisija pritaikė neteisingą kompensavimo koeficientą. Trečiuoju atveju Komisija iš paramos gavėjo pareikalavo reikalingų patvirtinančių dokumentų, tačiau mokėjimas buvo atliktas prieš jų gavimą. |
| --- | --- |

7.23.

Trimis iš trisdešimties peržiūrėtų atvejų Audito Rūmai išlaidų ataskaitose nustatė problemas, kurios galėjo būti pastebėtos Komisijos ex ante patikrų metu. Pirmuoju atveju paramos gavėjas panaudojo netinkamą netiesioginių išlaidų priskyrimo metodą. Kitu atveju Komisija pritaikė neteisingą kompensavimo koeficientą. Trečiuoju atveju Komisija iš paramos gavėjo pareikalavo reikalingų patvirtinančių dokumentų, tačiau mokėjimas buvo atliktas prieš jų gavimą.

| 7.23. | Parengtos ir reguliariai atnaujinamos gairės, įskaitant kontrolinius sąrašus. Kad būtų pagerintas patikrų veiksmingumas, taip pat mokomi darbuotojai. |
| --- | --- |

7.23.

Parengtos ir reguliariai atnaujinamos gairės, įskaitant kontrolinius sąrašus. Kad būtų pagerintas patikrų veiksmingumas, taip pat mokomi darbuotojai.

Komisijos ex post finansiniai auditai

| 7.24. | Po tarpinių ar galutinių mokėjimų Komisija atlieka ex post projektų auditus galutinių paramos gavėjų patalpose. Auditus atlieka generalinių direktoratų padaliniai arba dažniau – Komisijos vardu išorės audito įmonės. |
| --- | --- |

7.24.

Po tarpinių ar galutinių mokėjimų Komisija atlieka ex post projektų auditus galutinių paramos gavėjų patalpose. Auditus atlieka generalinių direktoratų padaliniai arba dažniau – Komisijos vardu išorės audito įmonės.

| 7.24. | Šiuo metu atliekama daugiau ex post auditų. 6PP auditų skaičius numatytas atsižvelgiant į likutines klaidas ir įvertinus ekonominę naudą. |
| --- | --- |

7.24.

Šiuo metu atliekama daugiau ex post auditų. 6PP auditų skaičius numatytas atsižvelgiant į likutines klaidas ir įvertinus ekonominę naudą.

| 7.25. | Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos pateiktus ex post auditų duomenis ir peržiūrėjo dalijimosi audito rezultatais priemones už vidaus politiką atsakinguose generaliniuose direktoratuose. |
| --- | --- |

7.25.

Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos pateiktus ex post auditų duomenis ir peržiūrėjo dalijimosi audito rezultatais priemones už vidaus politiką atsakinguose generaliniuose direktoratuose.

Nepakankama ex post auditų aprėptis

| 7.26. | 2005 m. Audito Rūmai kritikavo, palyginti su praėjusiais metais, žymų Komisijos vidaus politikos projektų ex post auditų skaičiaus (7) sumažėjimą. 2006 m. auditų kiekis padidėjo iki prieš 2005 m. buvusio lygio (
  7.2 lentelė
  ). Tačiau audituotų sutarčių dalis (2,3 %) išlieka nepakankama, kad būtų suteikta atsvara kitiems priežiūros ir kontrolės sistemų elementų trūkumams. |
| --- | --- |

7.26.

2005 m. Audito Rūmai kritikavo, palyginti su praėjusiais metais, žymų Komisijos vidaus politikos projektų ex post auditų skaičiaus (7) sumažėjimą. 2006 m. auditų kiekis padidėjo iki prieš 2005 m. buvusio lygio (
  7.2 lentelė
  ). Tačiau audituotų sutarčių dalis (2,3 %) išlieka nepakankama, kad būtų suteikta atsvara kitiems priežiūros ir kontrolės sistemų elementų trūkumams.

| 7.26. | Kaip Komisija nurodė 2005 m. finansinių metų Audito Rūmų ataskaitoje, 2005 m. ex post auditų skaičius buvo sumažintas dėl vėlavimų, susijusių su naujai paskirta išorės audito bendrove. Todėl 2005 m. turi būti laikomi netipiškais metais. 2006 m. baigti 564 ex post auditai, tai daugiau nei 2004 m. (žr. 7.2 lentelę). |
| --- | --- |

7.26.

Kaip Komisija nurodė 2005 m. finansinių metų Audito Rūmų ataskaitoje, 2005 m. ex post auditų skaičius buvo sumažintas dėl vėlavimų, susijusių su naujai paskirta išorės audito bendrove. Todėl 2005 m. turi būti laikomi netipiškais metais. 2006 m. baigti 564 ex post auditai, tai daugiau nei 2004 m. (žr. 7.2 lentelę).

Siekdama gauti dar geresnį patikinimą iš ex post auditų, Komisija parengė 6PP skirtą bendrą ex post audito strategiją, aprašytą pastabose dėl 7.12 dalies.

7.2 lentelė – Nuo 2004 iki 2006 m. atlikti ex post finansiniai auditai

| Generalinis direktoratas | Atliktų auditų skaičius | Audituotų sutarčių skaičius | Nebaigtų vykdyti sutarčių skaičius | Audituotų sutarčių vertė
  (milijonais eurų) | Nebaigtų vykdyti sutarčių vertė
  (milijonais eurų) | Atlikus auditą, netinkamų apmokėti išlaidų koregavimai Komisijos naudai | Audituotų (nebaigtų vykdyti) sutarčių dalis, % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visos programos | Mokslinių tyrimų programos |
| 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. |
| Vertė
  (mln. eurų) | Audituotų sutarčių dalis, % | Vertė
  (mln. eurų) | Audituotų sutarčių dalis, % | Vertė
  (mln. eurų) | Audituotų sutarčių dalis, % |
| Žemės ūkis | 5 | 7 | 5 | | | | 6 | 20 | 7 | 245 | 153 | 158 | 16,18 | 22,67 | 13,96 | 42,54 | 35,48 | 36,56 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 1,26 | 9,1 | 2,4 | 13,1 | 4,4 |
| Švietimas ir kultūra (8) | 75 | 77 | 104 | | | | 80 | 77 | 104 | 15 884 | 11 748 | 13 222 | 24,10 | 48,28 | 15,56 | 740,30 | 570,46 | 670,97 | 7,80 | 32,4 | 3,66 | 7,6 | 1,92 | 12,3 | 0,5 | 0,7 | 0,8 |
| Užimtumas ir socialiniai reikalai | 25 | 33 | 31 | | | | 27 | 37 | 35 | 1 639 | 1 553 | 1 485 | 11,53 | 14,47 | 14,93 | 139,56 | 131,11 | 186,67 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 0,37 | 2,5 | 1,6 | 2,4 | 2,4 |
| Aplinka | 42 | 44 | 25 | | | | 73 | 49 | 25 | 1 748 | 1 774 | 1 761 | 35,07 | 68,60 | 33,45 | 385,87 | 431,30 | 478,20 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 1,41 | 4,2 | 4,2 | 2,8 | 1,4 |
| Teisingumas, laisvė ir saugumas | 8 | 11 | 11 | | | | 47 | 46 | 54 | 901 | 1 055 | 426 | 28,60 | 17,90 | 7,43 | 117,00 | 177,00 | 35,25 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 0,08 | 1,1 | 5,2 | 4,4 | 12,7 |
| Sveikata ir vartotojų apsauga | 8 | 7 | 6 | | | | 12 | 7 | 6 | 522 | 476 | 478 | 6,29 | 5,34 | 17,14 | 153,90 | 165,58 | 183,73 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 0,04 | 0,2 | 2,3 | 1,5 | 1,3 |
| Energetika ir transportas (9) | 54 | 16 | 69 | 53 | 7 | 59 | 81 | 20 | 100 | 1 077 | 1 099 | 1 166 | 87,09 | 21,49 | 66,48 | 689,41 | 899,46 | 929,55 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 5,47 | 8,2 | 7,5 | 1,8 | 8,6 |
| Įmonės ir pramonė | 43 | 8 | 52 | 34 | 1 | 44 | 64 | 8 | 69 | 1 684 | 1 672 | 2 369 | 38,12 | 22,28 | 28,66 | 221,96 | 305,75 | 1 179,00 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 3,8 | 0,5 | 2,9 |
| Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 18 | 11 | 4 | 15 | 7 | | 41 | 29 | 27 | 238 | 239 | 215 | 12,23 | 50,25 | 97,51 | 270,01 | 174,51 | 203,30 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 0,10 | 0,1 | 17,2 | 12,1 | 12,6 |
| Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 95 | 30 | 84 | 93 | 30 | 80 | 230 | 72 | 196 | 2 320 | 5 727 | 1 810 | 115,37 | 32,61 | 79,45 | 1 745,00 | 2 030,00 | 2 004,00 | 8,20 | 7,1 | 4,71 | 14,4 | 6,42 | 8,1 | 9,9 | 1,3 | 10,8 |
| Moksliniai tyrimai | 118 | 23 | 173 | 118 | 23 | 151 | 167 | 35 | 198 | 7 696 | 8 906 | 12 070 | 263,40 | 38,25 | 58,68 | 3 451,39 | 5 032,43 | 6 663,85 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 2,2 | 0,4 | 1,6 |
| Iš viso | 491 | 267 | 564 | 313 | 68 | 334 | 828 | 400 | 821 | 33 954 | 34 402 | 35 160 | 637,99 | 342,15 | 433,24 | 7 956,94 | 9 953,07 | 12 571,08 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 21,19 | 4,9 | 2,4 | 1,2 | 2,3 |

Generalinis direktoratas

Atliktų auditų skaičius

Audituotų sutarčių skaičius

Nebaigtų vykdyti sutarčių skaičius

Audituotų sutarčių vertė

(milijonais eurų)

Nebaigtų vykdyti sutarčių vertė

(milijonais eurų)

Atlikus auditą, netinkamų apmokėti išlaidų koregavimai Komisijos naudai

Audituotų (nebaigtų vykdyti) sutarčių dalis, %

Visos programos

Mokslinių tyrimų programos

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

Vertė

(mln. eurų)

Audituotų sutarčių dalis, %

Vertė

(mln. eurų)

Audituotų sutarčių dalis, %

Vertė

(mln. eurų)

Audituotų sutarčių dalis, %

Žemės ūkis

5

7

5

6

20

7

245

153

158

16,18

22,67

13,96

42,54

35,48

36,56

0,00

0,0

1,68

7,4

1,26

9,1

2,4

13,1

4,4

Švietimas ir kultūra (8)

75

77

104

80

77

104

15 884

11 748

13 222

24,10

48,28

15,56

740,30

570,46

670,97

7,80

32,4

3,66

7,6

1,92

12,3

0,5

0,7

0,8

Užimtumas ir socialiniai reikalai

25

33

31

27

37

35

1 639

1 553

1 485

11,53

14,47

14,93

139,56

131,11

186,67

0,19

1,7

0,37

2,6

0,37

2,5

1,6

2,4

2,4

Aplinka

42

44

25

73

49

25

1 748

1 774

1 761

35,07

68,60

33,45

385,87

431,30

478,20

1,18

3,4

0,47

0,7

1,41

4,2

4,2

2,8

1,4

Teisingumas, laisvė ir saugumas

8

11

11

47

46

54

901

1 055

426

28,60

17,90

7,43

117,00

177,00

35,25

2,53

8,8

1,10

6,1

0,08

1,1

5,2

4,4

12,7

Sveikata ir vartotojų apsauga

8

7

6

12

7

6

522

476

478

6,29

5,34

17,14

153,90

165,58

183,73

0,36

5,8

0,27

5,1

0,04

0,2

2,3

1,5

1,3

Energetika ir transportas (9)

54

16

69

53

7

59

81

20

100

1 077

1 099

1 166

87,09

21,49

66,48

689,41

899,46

929,55

9,95

1,8

0,85

0,0

5,47

8,2

7,5

1,8

8,6

Įmonės ir pramonė

43

8

52

34

1

44

64

8

69

1 684

1 672

2 369

38,12

22,28

28,66

221,96

305,75

1 179,00

1,00

2,6

1,38

6,2

0,64

2,2

3,8

0,5

2,9

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

18

11

4

15

7

41

29

27

238

239

215

12,23

50,25

97,51

270,01

174,51

203,30

1,16

9,5

1,39

2,8

0,10

0,1

17,2

12,1

12,6

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

95

30

84

93

30

80

230

72

196

2 320

5 727

1 810

115,37

32,61

79,45

1 745,00

2 030,00

2 004,00

8,20

7,1

4,71

14,4

6,42

8,1

9,9

1,3

10,8

Moksliniai tyrimai

118

23

173

118

23

151

167

35

198

7 696

8 906

12 070

263,40

38,25

58,68

3 451,39

5 032,43

6 663,85

2,79

1,1

0,72

1,9

3,47

5,9

2,2

0,4

1,6

Iš viso

491

267

564

313

68

334

828

400

821

33 954

34 402

35 160

637,99

342,15

433,24

7 956,94

9 953,07

12 571,08

35,16

5,5

16,59

4,8

21,19

4,9

2,4

1,2

2,3

| 7.27. | DG RTD valdomi mokslinių tyrimų projektai sudaro daugiau kaip pusę visų 2006 m. nebaigtų vykdyti sutarčių vertės. Audito Rūmai anksčiau buvo minėję nepakankamą DG RTD atliktų penktosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos (1998–2002 m.) ex post auditų aprėptį (10). Komisijos vidaus audito tarnyba taip pat pažymėjo, kad 2005 m. buvo atlikti tik du šeštosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos (2002–2006 m.) auditai, o 2006 m. auditų aprėptis išliko nepakankama, atsižvelgiant į su mokslinių tyrimų projektais susijusią riziką. |
| --- | --- |

7.27.

DG RTD valdomi mokslinių tyrimų projektai sudaro daugiau kaip pusę visų 2006 m. nebaigtų vykdyti sutarčių vertės. Audito Rūmai anksčiau buvo minėję nepakankamą DG RTD atliktų penktosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos (1998–2002 m.) ex post auditų aprėptį (10). Komisijos vidaus audito tarnyba taip pat pažymėjo, kad 2005 m. buvo atlikti tik du šeštosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos (2002–2006 m.) auditai, o 2006 m. auditų aprėptis išliko nepakankama, atsižvelgiant į su mokslinių tyrimų projektais susijusią riziką.

| 7.27. | Apie šias problemas pranešta generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose ir Komisijos apibendrinančioje ataskaitoje. Jau imtasi veiksmų, kad būtų ištaisyta ši padėtis ir išvengta panašių sunkumų ateityje. |
| --- | --- |

7.27.

Apie šias problemas pranešta generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose ir Komisijos apibendrinančioje ataskaitoje. Jau imtasi veiksmų, kad būtų ištaisyta ši padėtis ir išvengta panašių sunkumų ateityje.

Taip pat žr. Komisijos pastabas dėl 7.12 dalies.

| 7.28. | Kaip ir ex ante dokumentų peržiūrų atveju, dalijimasis ex post patikrų rezultatais gali padidinti jų efektyvumą ir rezultatyvumą. Audito Rūmai nustatė, kad mokslinių tyrimų išlaidas valdantys generaliniai direktoratai (11) dalijasi audito rezultatais, tačiau neturi rašytinių procedūrų. Audituoti kitų vidaus politikos sričių generaliniai direktoratai (12) neturi rezultatų platinimo į kitus generalinius direktoratus sistemos ir nėra sukūrę jokių procedūrų. 2006 m. lapkričio mėn. Komisija įdiegė audito stebėjimo sistemą, suteikiančią galimybę visų Komisijos departamentų atliktų auditų rezultatus registruoti centrinėje duomenų bazėje, pasiekiamoje visų generalinių direktoratų. Audito Rūmai išnagrinėjo šios priemonės naudojimą mokslinių tyrimų generaliniuose direktoratuose ir nustatė, kad ji yra naudojama tik DG ENTR. |
| --- | --- |

7.28.

Kaip ir ex ante dokumentų peržiūrų atveju, dalijimasis ex post patikrų rezultatais gali padidinti jų efektyvumą ir rezultatyvumą. Audito Rūmai nustatė, kad mokslinių tyrimų išlaidas valdantys generaliniai direktoratai (11) dalijasi audito rezultatais, tačiau neturi rašytinių procedūrų. Audituoti kitų vidaus politikos sričių generaliniai direktoratai (12) neturi rezultatų platinimo į kitus generalinius direktoratus sistemos ir nėra sukūrę jokių procedūrų. 2006 m. lapkričio mėn. Komisija įdiegė audito stebėjimo sistemą, suteikiančią galimybę visų Komisijos departamentų atliktų auditų rezultatus registruoti centrinėje duomenų bazėje, pasiekiamoje visų generalinių direktoratų. Audito Rūmai išnagrinėjo šios priemonės naudojimą mokslinių tyrimų generaliniuose direktoratuose ir nustatė, kad ji yra naudojama tik DG ENTR.

| 7.28. | Mokslinių tyrimų srities generaliniai direktoratai sistemingai dalijasi audito rezultatais. Dalijimosi audito rezultatais principai išdėstyti 6PP skirtoje bendrojoje audito strategijoje. Šiuo metu šiuos principus toliau tobulina speciali darbo grupė. |
| --- | --- |

7.28.

Mokslinių tyrimų srities generaliniai direktoratai sistemingai dalijasi audito rezultatais. Dalijimosi audito rezultatais principai išdėstyti 6PP skirtoje bendrojoje audito strategijoje. Šiuo metu šiuos principus toliau tobulina speciali darbo grupė.

Siekiant praplėsti audito taikymo sritį, kaip numatyta audito strategijoje, į audito rezultatus dėl sistemingų klaidų turi būti atsižvelgta ir generalinių direktoratų vykdomuose neaudituotose projektuose. Šiuo požiūriu svarbu, kad audito rezultatais būtų dalijamasi sistemingai ir nuolat. Mokslinių tyrimų srities generaliniai direktoratai šį klausimą padarė prioritetiniu.

Komisijos naujoji audito stebėjimo sistema leidžia susieti auditus su atitinkamo paramos gavėjo juridinio asmens byla Komisijos apskaitos sistemoje. Sistema įdiegta 2006 m. pabaigoje, o duomenys į ją bus įvedinėjami palaipsniui, taip pat pasinaudojant sąsaja su esamomis konkrečių generalinių direktoratų audito duomenų bazėmis.

Tolesni veiksmai, atsižvelgiant į anksčiau pateiktas pastabas

| 7.29. | Ankstesnių metų patikinimo pareiškimuose Audito Rūmų pareikštų pagrindinių pastabų įvertinimo rezultatai yra pateikti
  7.1 priede
  . Pastabos yra susijusios su nepakankama Komisijos ex post auditų aprėptimi, Komisijos mokėjimų paramos gavėjams vėlavimu ir nepakankamomis Komisijos atliekamomis nacionalinių valdymo institucijų valdymo ir kontrolės sistemų patikromis švietimo ir kultūros projektuose. |
| --- | --- |

7.29.

Ankstesnių metų patikinimo pareiškimuose Audito Rūmų pareikštų pagrindinių pastabų įvertinimo rezultatai yra pateikti
  7.1 priede
  . Pastabos yra susijusios su nepakankama Komisijos ex post auditų aprėptimi, Komisijos mokėjimų paramos gavėjams vėlavimu ir nepakankamomis Komisijos atliekamomis nacionalinių valdymo institucijų valdymo ir kontrolės sistemų patikromis švietimo ir kultūros projektuose.

| 7.29. | Žr. Komisijos pastabas dėl 7.1 priedo. |
| --- | --- |

7.29.

Žr. Komisijos pastabas dėl 7.1 priedo.

Išvados

| 7.30. | Audito Rūmų atlikto audito metu buvo nustatytas reikšmingas klaidų kiekis vykdant mokėjimus paramos gavėjams. Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos nepakankamai sumažina per didelių deklaruotų išlaidų atlyginimo būdingą riziką. |
| --- | --- |

7.30.

Audito Rūmų atlikto audito metu buvo nustatytas reikšmingas klaidų kiekis vykdant mokėjimus paramos gavėjams. Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos nepakankamai sumažina per didelių deklaruotų išlaidų atlyginimo būdingą riziką.

| 7.30. | Komisija toliau tobulina savo kontrolės sistemas atsižvelgdama į veiksmų planą dėl integruotos kontrolės sistemos. Siekiant sumažinti būdingą per didelių deklaruotų išlaidų kompensavimo riziką pradėtas taikyti daugiametis metodas, taip pat numatyta iš esmės padidinti ex post auditų skaičių (žr. pastabas dėl 7.12 dalies). |
| --- | --- |

7.30.

Komisija toliau tobulina savo kontrolės sistemas atsižvelgdama į veiksmų planą dėl integruotos kontrolės sistemos. Siekiant sumažinti būdingą per didelių deklaruotų išlaidų kompensavimo riziką pradėtas taikyti daugiametis metodas, taip pat numatyta iš esmės padidinti ex post auditų skaičių (žr. pastabas dėl 7.12 dalies).

| 7.31. | Vidaus politikos finansų valdymo gerinimas reiškia nemenką iššūkį. Iš vienos pusės, sistemai reikia tokių priemonių, kurios pakankamai apsaugotų Europos bendrijos finansinius interesus ir užtikrintų, kad lėšos buvo naudojamos numatytiems tikslams, iš kitos pusės, finansinės kontrolės priemonės turi būti proporcingos ir realistiškai suprojektuotos. Sistema, tokia kokia ji yra dabar, dar nėra „skaidri, atspari ir lengvai administruojama“ (13). |
| --- | --- |

7.31.

Vidaus politikos finansų valdymo gerinimas reiškia nemenką iššūkį. Iš vienos pusės, sistemai reikia tokių priemonių, kurios pakankamai apsaugotų Europos bendrijos finansinius interesus ir užtikrintų, kad lėšos buvo naudojamos numatytiems tikslams, iš kitos pusės, finansinės kontrolės priemonės turi būti proporcingos ir realistiškai suprojektuotos. Sistema, tokia kokia ji yra dabar, dar nėra „skaidri, atspari ir lengvai administruojama“ (13).

| 7.31. | Komisija sutinka su Audito Rūmų vertinimu, kad vidaus politikos finansų valdymą dar reikia gerinti. Komisijos bendroji ex post audito strategija mokslinių tyrimų srityje skirta užtikrinti, kad likutinių (neaptiktų) klaidų skaičius sumažėtų iki priimtino lygio. |
| --- | --- |

7.31.

Komisija sutinka su Audito Rūmų vertinimu, kad vidaus politikos finansų valdymą dar reikia gerinti. Komisijos bendroji ex post audito strategija mokslinių tyrimų srityje skirta užtikrinti, kad likutinių (neaptiktų) klaidų skaičius sumažėtų iki priimtino lygio.

Rekomendacijos

| 7.32. | Šiuo metu dauguma vidaus politikos išlaidų atsiranda tenkinant paramos gavėjų išlaidų kompensavimo prašymus, apimančius projekto ar priemonės vykdymui sunaudotą laiką pagrindžiančius dokumentus. Kad ši sistema veiktų veiksmingai, Komisija turi įgyvendinti šias priemones: |
| --- | --- |

7.32.

Šiuo metu dauguma vidaus politikos išlaidų atsiranda tenkinant paramos gavėjų išlaidų kompensavimo prašymus, apimančius projekto ar priemonės vykdymui sunaudotą laiką pagrindžiančius dokumentus. Kad ši sistema veiktų veiksmingai, Komisija turi įgyvendinti šias priemones:

| 7.32. | |
| --- | --- |

7.32.

| — | supaprastinti ir išaiškinti paramos gavėjų atliekamo išlaidų skaičiavimo ir ataskaitų apie jas teikimo taisykles (7.8–7.11 dalys), |
| --- | --- |

—

supaprastinti ir išaiškinti paramos gavėjų atliekamo išlaidų skaičiavimo ir ataskaitų apie jas teikimo taisykles (7.8–7.11 dalys),

| — | Palyginti su ankstesnėmis pagrindų programomis, 2007 m. balandžio 10 d. Komisijos priimtos dalyvavimo 7BP taisyklės ir dotacijos susitarimo pavyzdys yra svarbus supaprastinimas. Paramos gavėjams skirtas vadovas, visų pirma įskaitant finansinių klausimų vadovą, taip pat ataskaitų rengimo gairės skirtos padėti paramos gavėjams geriau suprasti taisykles.
  Pradėtas taikyti daugelyje projektų dalyvaujančių paramos gavėjų personalo išlaidų vidurkio ir pridėtinių išlaidų apskaičiavimo metodologijos ex ante sertifikavimo mechanizmas, kuriuo siekiama padidinti paramos gavėjų išlaidų kompensavimo prašymų patikimumą bei tikslumą ir kuris yra svarbus žingsnis siekiant supaprastinimo. Be to, juo sustiprinamas teisinis paramos gavėjų ir Komisijos tikrumas, sumažinama su šiuo reikšmingu klaidų šaltiniu susijusi rizika. |
| --- | --- |

—

Palyginti su ankstesnėmis pagrindų programomis, 2007 m. balandžio 10 d. Komisijos priimtos dalyvavimo 7BP taisyklės ir dotacijos susitarimo pavyzdys yra svarbus supaprastinimas. Paramos gavėjams skirtas vadovas, visų pirma įskaitant finansinių klausimų vadovą, taip pat ataskaitų rengimo gairės skirtos padėti paramos gavėjams geriau suprasti taisykles.

Pradėtas taikyti daugelyje projektų dalyvaujančių paramos gavėjų personalo išlaidų vidurkio ir pridėtinių išlaidų apskaičiavimo metodologijos ex ante sertifikavimo mechanizmas, kuriuo siekiama padidinti paramos gavėjų išlaidų kompensavimo prašymų patikimumą bei tikslumą ir kuris yra svarbus žingsnis siekiant supaprastinimo. Be to, juo sustiprinamas teisinis paramos gavėjų ir Komisijos tikrumas, sumažinama su šiuo reikšmingu klaidų šaltiniu susijusi rizika.

| — | sertifikatus teikiantiems auditoriams suteikti gaires dėl tinkamumo kriterijų ir su ES dotacijomis susijusių apskaitos reikalavimų, parengti pavyzdinį privalomą audito sertifikatą ir išaiškinti technines užduotis (7.14–7.17 dalys), |
| --- | --- |

—

sertifikatus teikiantiems auditoriams suteikti gaires dėl tinkamumo kriterijų ir su ES dotacijomis susijusių apskaitos reikalavimų, parengti pavyzdinį privalomą audito sertifikatą ir išaiškinti technines užduotis (7.14–7.17 dalys),

| — | Komisija kuria ex post auditams skirtą tinklalapį, kad galėtų pateikti lengvai prieinamą informaciją ir rekomendacijas išlaidų tinkamumo ir sertifikavimo klausimais.
  Komisija parengė 7BP skirtą audito sertifikavimo procedūrą remdamasi principu „dėl procedūrų sutarta“. Pagal ją sertifikatus suteikiantys auditoriai privalo atlikti privalomas procedūras ir pateikti ataskaitas pagal privalomą modelį. |
| --- | --- |

—

Komisija kuria ex post auditams skirtą tinklalapį, kad galėtų pateikti lengvai prieinamą informaciją ir rekomendacijas išlaidų tinkamumo ir sertifikavimo klausimais.

Komisija parengė 7BP skirtą audito sertifikavimo procedūrą remdamasi principu „dėl procedūrų sutarta“. Pagal ją sertifikatus suteikiantys auditoriai privalo atlikti privalomas procedūras ir pateikti ataskaitas pagal privalomą modelį.

| — | gerinti savo išlaidų ataskaitų dokumentų peržiūrą, tobulinant klaidų stebėjimą ir skatinant dalijimąsi patikrų rezultatais (7.18–7.23 dalys), |
| --- | --- |

—

gerinti savo išlaidų ataskaitų dokumentų peržiūrą, tobulinant klaidų stebėjimą ir skatinant dalijimąsi patikrų rezultatais (7.18–7.23 dalys),

| — | Kad pagerintų ex ante dokumentų peržiūros kontrolę, Komisija nuolat peržiūri ir atnaujina savo kontrolinius sąrašus. Bus imtasi tolesnių priemonių siekiant pagerinti dalijimąsi patikrų rezultatais įvertinus ekonominę naudą. |
| --- | --- |

—

Kad pagerintų ex ante dokumentų peržiūros kontrolę, Komisija nuolat peržiūri ir atnaujina savo kontrolinius sąrašus. Bus imtasi tolesnių priemonių siekiant pagerinti dalijimąsi patikrų rezultatais įvertinus ekonominę naudą.

| — | atlikti tinkamą ex post auditų kiekį, siekiant atsižvelgti į išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo riziką, bei užtikrinti geresnę audito rezultatų vidinę sklaidą (7.24–7.28 dalys), |
| --- | --- |

—

atlikti tinkamą ex post auditų kiekį, siekiant atsižvelgti į išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo riziką, bei užtikrinti geresnę audito rezultatų vidinę sklaidą (7.24–7.28 dalys),

| — | Komisija didina ex post auditų skaičių, taip pat ir įgyvendindama 6PP skirtą bendrą audito strategiją, aprašytą pastabose dėl 7.12 dalies. Įdiegiama nauja integruota IT sistema, kuri turėtų padėti užtikrinti geresnę audito rezultatų sklaidą. |
| --- | --- |

—

Komisija didina ex post auditų skaičių, taip pat ir įgyvendindama 6PP skirtą bendrą audito strategiją, aprašytą pastabose dėl 7.12 dalies. Įdiegiama nauja integruota IT sistema, kuri turėtų padėti užtikrinti geresnę audito rezultatų sklaidą.

| — | vykdyti mokėjimus laikantis Finansiniame Reglamente nustatytų terminų (7.29 dalis ir
  7.1 priedas
  ), |
| --- | --- |

—

vykdyti mokėjimus laikantis Finansiniame Reglamente nustatytų terminų (7.29 dalis ir
  7.1 priedas
  ),

| — | Komisija toliau deda pastangas siekdama sumažinti vėluojančių mokėjimų problemą, žr. 7.1 priedą. |
| --- | --- |

—

Komisija toliau deda pastangas siekdama sumažinti vėluojančių mokėjimų problemą, žr. 7.1 priedą.

| — | imtis tolesnių veiksmų dėl Komisijos atliktų valdymo ir kontrolės sistemų auditų nacionalinėse agentūrose, valdančiose švietimo ir kultūros projektus, ir užtikrinti pakankamą vietoje atliekamų patikrų kiekį (7.29 dalis ir
  7.1 priedas
  ). |
| --- | --- |

—

imtis tolesnių veiksmų dėl Komisijos atliktų valdymo ir kontrolės sistemų auditų nacionalinėse agentūrose, valdančiose švietimo ir kultūros projektus, ir užtikrinti pakankamą vietoje atliekamų patikrų kiekį (7.29 dalis ir
  7.1 priedas
  ).

| — | Priėmus naujos kartos programas švietimo, mokymo ir jaunimo srityse, DG EAC diegia patobulintą sistemą. Programose numatytos visapusiškos patikros ir kontrolė atsižvelgiant į procedūras ir vidaus kontrolės mechanizmus, kad būtų užtikrintas ir patikrintas operacijų teisėtumas ir tvarkingumas bei veiklos atitiktis reikalavimams. |
| --- | --- |

—

Priėmus naujos kartos programas švietimo, mokymo ir jaunimo srityse, DG EAC diegia patobulintą sistemą. Programose numatytos visapusiškos patikros ir kontrolė atsižvelgiant į procedūras ir vidaus kontrolės mechanizmus, kad būtų užtikrintas ir patikrintas operacijų teisėtumas ir tvarkingumas bei veiklos atitiktis reikalavimams.

| 7.33. | Vis dėlto Audito Rūmai pakartoja savo rekomendaciją, kad turėtų būti toliau dedamos pastangos paprastinti šių programų taisykles ir ten, kur tai yra įmanoma, kuo plačiau naudoti finansavimo vienkartinėmis išmokomis būdą pereinant prie rezultatais pagrįstos finansavimo sistemos (14). |
| --- | --- |

7.33.

Vis dėlto Audito Rūmai pakartoja savo rekomendaciją, kad turėtų būti toliau dedamos pastangos paprastinti šių programų taisykles ir ten, kur tai yra įmanoma, kuo plačiau naudoti finansavimo vienkartinėmis išmokomis būdą pereinant prie rezultatais pagrįstos finansavimo sistemos (14).

| 7.33. | Tolesnis supaprastinimas pagal galiojančią teisės sistemą yra vienas iš Komisijos prioritetų. |
| --- | --- |

7.33.

Tolesnis supaprastinimas pagal galiojančią teisės sistemą yra vienas iš Komisijos prioritetų.

Kalbant apie išlaidų kompensavimo, visų pirma vienkartinių išmokų naudojimo, taisyklių supaprastinimą, 2007 m. birželio 4 d. Komisija patvirtino vienkartinių išmokų naudojimą tarptautinio bendradarbiavimo partnerėms šalims pagal dotacijų susitarimus netiesioginiams veiksmams pagal 7BP.

PO PASKUTINĖS METINĖS ATASKAITOS PASKELBTOS SPECIALIOSIOS ATASKAITOS

| 7.34. | Specialioji ataskaita Nr. 3/2007 dėl Europos pabėgėlių fondo (2000–2004 m.) valdymo. |
| --- | --- |

7.34.

Specialioji ataskaita Nr. 3/2007 dėl Europos pabėgėlių fondo (2000–2004 m.) valdymo.

(1)  Tačiau kai kurios programos, pavyzdžiui, Europos pabėgėlių fondas ir Šengeno priemonė, yra valdomos kartu su valstybėmis narėmis. Komisija Socrates, Leonardo ir Jaunimo programų dalių valdymą paveda nacionalinėms agentūroms (apimančioms apie 70 % Švietimo ir kultūros generalinio direktorato biudžeto).

---

(2)  32 – šeštajai mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programai, 5 – bendrai įmonei „Galileo“, 4 – transeuropiniams tinklams (transporto srityje), 4 – Socrates, 13 – kitiems tikslams.

(3)  17 – penktajai mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programai, 28 – šeštajai mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programai, 2 – transeuropiniams tinklams (transporto srityje), 1 – eTEN, 4 – LIFE, 2 – Leonardo, 2 – Socrates, 1 – MEDIA, 35 – kitiems tikslams (pavyzdžiui, mokėjimai personalui ir ekspertams).

(4)  Nuomonės Nr. 2/2004 50–53 dalys.

(5)  Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 180 straipsnis.

(6)  2005 finansinių metų metinės ataskaitos 7.15–7.17 dalys.

(7)  2005 m. finansinių metų metinės ataskaitos 7.19–7.20 dalys.

(8)  Įskaitant Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą.

(9)  Išskyrus transeuropinių tinklų (transporto srityje) projektus.

(10)  2004 m. finansinių metų metinės ataskaitos 6.20 dalis ir 2005 m. finansinių metų metinės ataskaitos 7.20 dalis.

(11)  Moksliniai tyrimai; energetika ir transportas; informacinė visuomenė ir žiniasklaida; įmonės ir pramonė.

(12)  Teisingumas, laisvė ir saugumas; aplinka; švietimas ir kultūra; sveikata ir vartotojų apsauga.

(13)  Nuomonės Nr. 1/2006 94 dalis.

(14)  Žr. 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 7.8 ir 7.29 dalis ir nuomonės Nr. 1/2006 58–61 dalis.

7.1 PRIEDAS

Tolesnės priemonės, atsižvelgiant į pagrindines patikinimo pareiškimuose pateiktas pastabas

| Audito Rūmų pastabos | Vykdyti veiksmai | Audito Rūmų analizė | Komisijos atsakymas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Nepakankama Komisijos
  ex post
  auditų aprėptis |
| Komisija nuolat neįgyvendindavo savo tikslo atlikti 10 % penktosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos rangovų (paramos gavėjų) auditą. Audito Rūmai nustatė atvejus, kai buvo nepagrįstai delsiama užbaigti auditus, vėliau – pateikti rezultatus Komisijai, o Komisija per vėlai pradėjo susijusias išieškojimo procedūras.
  Komisija dar nenustatė konkrečių šeštosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos audito tikslų.
  (2003 finansinių metų metinės ataskaitos 6.27–6.33 dalys ir 6.1 priedas; 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 6.18–6.24 dalys ir 6.1 priedas; 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 7.18–7.23 dalys). | Komisija sukūrė specialią šeštosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos audito strategiją, pagrįstą išsamia paramos gavėjų populiacijos analize. Komisija išplės sisteminių rezultatų paiešką visoms svarbiausių paramos gavėjų sutartims. | Komisija turi užtikrinti tinkamą patikrinimų aprėptį, vadovaudamasi nuoseklia strategija, apimančia didžiausių paramos gavėjų ir rizikos analize grindžiamu metodu atrinktos kitų paramos gavėjų imties tikrinimu.
  Bendra FP6 audito strategija, kurią įgyvendina Komisija, sudaro tvirtą pagrindą spręsti Audito Rūmų nustatytas problemas. | Komisija atkreipia dėmesį, kad Audito Rūmų nuomone, 6PP skirta bendra audito strategija yra geras pagrindas nustatytoms problemoms spręsti.


  Komisija taip pat nusprendė itin sustiprinti ex post audito funkcijas. Šiomis priemonėmis bus išplėsta audito taikymo sritis.

  DG EAC peržiūri savo audito strategiją ir taip tinkamai atsižvelgia į Audito Rūmų rekomendacijas. |
| 2.   Nuolatinis Komisijos vėlavimas vykdyti mokėjimus |
| Reikšminga mokėjimų paramos gavėjams dalis Audito Rūmų audituotuose už vidaus politiką atsakinguose generaliniuose direktoratuose (RTD, INFSO, TREN ir ENTR) buvo įvykdyta nepagrįstai vėluojant – pažeidžiant Finansiniame reglamente nustatytus išlaidų operacijų įvykdymo terminus. Audito Rūmai nustatė, kad DG EAC neturi patikimos pavėluotų mokėjimų valdymo informacijos.
  2005 m. vienuolika (t. y. 16 %) iš 69 Audito Rūmų audituotų mokėjimų vidaus politikos srityje buvo įvykdyti pavėluotai. 2006 m. Audito Rūmai mokėjimo vėlavimą nustatė 21 (t. y. 18,6 %) iš 113 atvejų.
  (2003 m. finansinių metų metinės ataskaitos 6.22 dalis; 2004 m. finansinių metų metinės ataskaitos 6.27 dalis; 2005 m. finansinių metų metinės ataskaitos 7.10 dalis). | DG RTD harmonizavo mokėjimų laiko registravimo metodiką ir peržiūrėjo savo ataskaitų pateikimo tvarką. Sudėtingu mokėjimo ekspertams atveju generalinis direktoratas priėmė specialų veiksmų planą.
  DG INFSO patobulino pavėluotų mokėjimų valdymo informaciją ir įvedė reguliarius mokymų seansus, kuriais siekiama mažinti mokėjimų trukmę.
  DG TREN pradėjo sistemingai peržiūrinėti mokėjimo terminus, pagerino vėlavimų stebėjimą ir ėmė plačiau naudoti vidaus ryšius informacijai apie pavėluotus mokėjimus skleisti.
  DG ENTR šiuo metu atidžiai stebi laiką, kurio reikia mokėjimams įvykdyti, ir yra pradėjęs savo finansinių padalinių vadovaujamus žinių gilinimo veiksmus.
  DG EAC laukia, kol pasibaigs jo naujos apskaitos sistemos diegimas, kad galėtų pradėti pavėluotų mokėjimų stebėjimą. | Siekdami išspręsti pavėluotų mokėjimų problemą, generaliniai direktoratai turėtų tęsti 2006 m. pradėtų iniciatyvų vystymą. Generalinių direktoratų dalijimasis patirtimi galėtų padėti nustatyti bendrus rūpimus klausimus ir sukurti efektyvesnes ir rezultatyvesnes kontrolės priemones. | Komisija toliau deda pastangas siekdama sumažinti vėluojančių mokėjimų problemą. Generaliniai direktoratai palaipsniui pradeda naudoti iniciatyva grindžiamas valdymo ataskaitas, kad būtų sustiprintas mokėjimų atlikimo terminų stebėjimas. Rengiami ir taikomi veiklos rezultatų rodikliai. |
| 3.   Nepakankami Komisijos vykdomi nacionalinių valdymo institucijų (nacionalinių agentūrų) valdymo ir kontrolės sistemų patikrinimai švietimo ir kultūros projektuose |
| Komisija neįvykdė Finansinio reglamento reikalavimo atlikti valdymo ir kontrolės sistemų patikras nacionalinėse agentūrose prieš joms patikint Europos bendrijos veiksmų įgyvendinimą.
  Komisijos atliekami sistemų auditai neapėmė projektų patikrų vietoje, dėl ko patikinimas galėjo būti suteiktas tik dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Audito ataskaitose buvo keli trūkumai, tokie kaip, netinkamas ar nenuoseklus rezultatų svarbumo klasifikavimas ir nepakankami veiksmai ištaisyti nustatytus trūkumus.
  (2005 m. finansinių metų metinės ataskaitos 7.24–7.27 dalys). | 2006 m. DG EAC tęsė savo sistemų auditų programą, kurioje 96 iš 99 suplanuotų auditų buvo baigti iki 2007 m. kovo mėn.
  Pasamdyto išorės auditoriaus užduočių sąrašą papildė patikros vietoje. Tiriamieji tokių patikrų veiksmai buvo pradėti Leonardo da Vinci profesinio mokymo programoje, tačiau 2006 m. pabaigoje į priekį buvo pažengta labai nežymiai.
  Audito ataskaitų turinys buvo aptariamas su auditoriumi, siekiant prieiti bendrą sutarimą. | DG EAC turi imtis sistemingo tolesnių veiksmų vykdymo, atsižvelgiant į audito ataskaitas, ir vykdyti auditų rezultatų peržiūras, įskaitant aiškų projektams poveikį darančių klaidų lygio nustatymą. | 2007 m. birželio mėn. DG EAC buvo pabaigęs visus sistemų auditus, išskyrus vieną; vienai ataskaitai nesuteiktas tik galutinis patvirtinimas. Padarytos išvados ir į jas atsižvelgta prieš kreipiantis į nacionalines agentūras dėl naujų programų. Rengiami tolesni auditai, kurie bus atlikti 2007 m.


  Kiek tai susiję su naujųjų programų įgyvendinimu, Komisija atsižvelgia į Finansinio reglamento reikalavimus analizuodama ir tvirtindama nacionalinių agentūrų pateiktas ex ante patikinimo deklaracijas prieš sudarydama sutartis su nacionalinėmis agentūromis. Prireikus šioje analizėje atsižvelgiama į audito rezultatus. Nacionalinės valdžios institucijos taip pat pateiks metines ex post patikinimo deklaracijas dėl lėšų panaudojimo ankstesniais metais. |

Audito Rūmų pastabos

Vykdyti veiksmai

Audito Rūmų analizė

Komisijos atsakymas

Nepakankama Komisijos
  ex post
  auditų aprėptis

Komisija nuolat neįgyvendindavo savo tikslo atlikti 10 % penktosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos rangovų (paramos gavėjų) auditą. Audito Rūmai nustatė atvejus, kai buvo nepagrįstai delsiama užbaigti auditus, vėliau – pateikti rezultatus Komisijai, o Komisija per vėlai pradėjo susijusias išieškojimo procedūras.

Komisija dar nenustatė konkrečių šeštosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos audito tikslų.

(2003 finansinių metų metinės ataskaitos 6.27–6.33 dalys ir 6.1 priedas; 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 6.18–6.24 dalys ir 6.1 priedas; 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 7.18–7.23 dalys).

Komisija sukūrė specialią šeštosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos audito strategiją, pagrįstą išsamia paramos gavėjų populiacijos analize. Komisija išplės sisteminių rezultatų paiešką visoms svarbiausių paramos gavėjų sutartims.

Komisija turi užtikrinti tinkamą patikrinimų aprėptį, vadovaudamasi nuoseklia strategija, apimančia didžiausių paramos gavėjų ir rizikos analize grindžiamu metodu atrinktos kitų paramos gavėjų imties tikrinimu.

Bendra FP6 audito strategija, kurią įgyvendina Komisija, sudaro tvirtą pagrindą spręsti Audito Rūmų nustatytas problemas.

Komisija atkreipia dėmesį, kad Audito Rūmų nuomone, 6PP skirta bendra audito strategija yra geras pagrindas nustatytoms problemoms spręsti.

Komisija taip pat nusprendė itin sustiprinti ex post audito funkcijas. Šiomis priemonėmis bus išplėsta audito taikymo sritis.

DG EAC peržiūri savo audito strategiją ir taip tinkamai atsižvelgia į Audito Rūmų rekomendacijas.

Nuolatinis Komisijos vėlavimas vykdyti mokėjimus

Reikšminga mokėjimų paramos gavėjams dalis Audito Rūmų audituotuose už vidaus politiką atsakinguose generaliniuose direktoratuose (RTD, INFSO, TREN ir ENTR) buvo įvykdyta nepagrįstai vėluojant – pažeidžiant Finansiniame reglamente nustatytus išlaidų operacijų įvykdymo terminus. Audito Rūmai nustatė, kad DG EAC neturi patikimos pavėluotų mokėjimų valdymo informacijos.

2005 m. vienuolika (t. y. 16 %) iš 69 Audito Rūmų audituotų mokėjimų vidaus politikos srityje buvo įvykdyti pavėluotai. 2006 m. Audito Rūmai mokėjimo vėlavimą nustatė 21 (t. y. 18,6 %) iš 113 atvejų.

(2003 m. finansinių metų metinės ataskaitos 6.22 dalis; 2004 m. finansinių metų metinės ataskaitos 6.27 dalis; 2005 m. finansinių metų metinės ataskaitos 7.10 dalis).

DG RTD harmonizavo mokėjimų laiko registravimo metodiką ir peržiūrėjo savo ataskaitų pateikimo tvarką. Sudėtingu mokėjimo ekspertams atveju generalinis direktoratas priėmė specialų veiksmų planą.

DG INFSO patobulino pavėluotų mokėjimų valdymo informaciją ir įvedė reguliarius mokymų seansus, kuriais siekiama mažinti mokėjimų trukmę.

DG TREN pradėjo sistemingai peržiūrinėti mokėjimo terminus, pagerino vėlavimų stebėjimą ir ėmė plačiau naudoti vidaus ryšius informacijai apie pavėluotus mokėjimus skleisti.

DG ENTR šiuo metu atidžiai stebi laiką, kurio reikia mokėjimams įvykdyti, ir yra pradėjęs savo finansinių padalinių vadovaujamus žinių gilinimo veiksmus.

DG EAC laukia, kol pasibaigs jo naujos apskaitos sistemos diegimas, kad galėtų pradėti pavėluotų mokėjimų stebėjimą.

Siekdami išspręsti pavėluotų mokėjimų problemą, generaliniai direktoratai turėtų tęsti 2006 m. pradėtų iniciatyvų vystymą. Generalinių direktoratų dalijimasis patirtimi galėtų padėti nustatyti bendrus rūpimus klausimus ir sukurti efektyvesnes ir rezultatyvesnes kontrolės priemones.

Komisija toliau deda pastangas siekdama sumažinti vėluojančių mokėjimų problemą. Generaliniai direktoratai palaipsniui pradeda naudoti iniciatyva grindžiamas valdymo ataskaitas, kad būtų sustiprintas mokėjimų atlikimo terminų stebėjimas. Rengiami ir taikomi veiklos rezultatų rodikliai.

Nepakankami Komisijos vykdomi nacionalinių valdymo institucijų (nacionalinių agentūrų) valdymo ir kontrolės sistemų patikrinimai švietimo ir kultūros projektuose

Komisija neįvykdė Finansinio reglamento reikalavimo atlikti valdymo ir kontrolės sistemų patikras nacionalinėse agentūrose prieš joms patikint Europos bendrijos veiksmų įgyvendinimą.

Komisijos atliekami sistemų auditai neapėmė projektų patikrų vietoje, dėl ko patikinimas galėjo būti suteiktas tik dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Audito ataskaitose buvo keli trūkumai, tokie kaip, netinkamas ar nenuoseklus rezultatų svarbumo klasifikavimas ir nepakankami veiksmai ištaisyti nustatytus trūkumus.

(2005 m. finansinių metų metinės ataskaitos 7.24–7.27 dalys).

2006 m. DG EAC tęsė savo sistemų auditų programą, kurioje 96 iš 99 suplanuotų auditų buvo baigti iki 2007 m. kovo mėn.

Pasamdyto išorės auditoriaus užduočių sąrašą papildė patikros vietoje. Tiriamieji tokių patikrų veiksmai buvo pradėti Leonardo da Vinci profesinio mokymo programoje, tačiau 2006 m. pabaigoje į priekį buvo pažengta labai nežymiai.

Audito ataskaitų turinys buvo aptariamas su auditoriumi, siekiant prieiti bendrą sutarimą.

DG EAC turi imtis sistemingo tolesnių veiksmų vykdymo, atsižvelgiant į audito ataskaitas, ir vykdyti auditų rezultatų peržiūras, įskaitant aiškų projektams poveikį darančių klaidų lygio nustatymą.

2007 m. birželio mėn. DG EAC buvo pabaigęs visus sistemų auditus, išskyrus vieną; vienai ataskaitai nesuteiktas tik galutinis patvirtinimas. Padarytos išvados ir į jas atsižvelgta prieš kreipiantis į nacionalines agentūras dėl naujų programų. Rengiami tolesni auditai, kurie bus atlikti 2007 m.

Kiek tai susiję su naujųjų programų įgyvendinimu, Komisija atsižvelgia į Finansinio reglamento reikalavimus analizuodama ir tvirtindama nacionalinių agentūrų pateiktas ex ante patikinimo deklaracijas prieš sudarydama sutartis su nacionalinėmis agentūromis. Prireikus šioje analizėje atsižvelgiama į audito rezultatus. Nacionalinės valdžios institucijos taip pat pateiks metines ex post patikinimo deklaracijas dėl lėšų panaudojimo ankstesniais metais.

7.2 PRIEDAS

Priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas

| Vertinamoji sistema | Pagrindinė vidaus kontrolės priemonė | Bendras įvertinimas |
| --- | --- | --- |
| Tinkamos gairės | Patikrų tinkamumas | Rezultatų stebėjimas | Dalijimasis rezultatais |
| Išlaidų ataskaitų audito sertifikavimas | | | | | |
| Ex ante išlaidų ataskaitų dokumentų peržiūra | | | | | |
| Komisijos ex post finansiniai auditai | | | | | |

Vertinamoji sistema

Pagrindinė vidaus kontrolės priemonė

Bendras įvertinimas

Tinkamos gairės

Patikrų tinkamumas

Rezultatų stebėjimas

Dalijimasis rezultatais

Išlaidų ataskaitų audito sertifikavimas

Ex ante išlaidų ataskaitų dokumentų peržiūra

Komisijos ex post finansiniai auditai

Paaiškinimas:

| | Patenkinama |
| --- | --- |
| | Iš dalies patenkinama |
| | Nepatenkinama |
| N/A | Netaikoma arba neįvertinta |

Patenkinama

Iš dalies patenkinama

Nepatenkinama

N/A

Netaikoma arba neįvertinta

8 SKYRIUS

Išorės veiksmai

TURINYS

| 8.1–8.2 | Įvadas |
| --- | --- |

8.1–8.2

| 8.3–8.33 | Specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste |
| --- | --- |

8.3–8.33

| 8.3 | Audito apimtis |
| --- | --- |

8.3

| 8.4–8.6 | Su išorės veiksmais susijusių išlaidų ypatumai |
| --- | --- |

8.4–8.6

| 8.7–8.11 | Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas |
| --- | --- |

8.7–8.11

| 8.7–8.10 | EuropeAid |
| --- | --- |

8.7–8.10

| 8.11 | DG ECHO |
| --- | --- |

8.11

| 8.12–8.30 | Priežiūros ir kontrolės sistemos |
| --- | --- |

8.12–8.30

| 8.12–8.20 | Kontrolės strategijos komponentai |
| --- | --- |

8.12–8.20

| 8.21–8.25 | Rezultatų panaudojimas |
| --- | --- |

8.21–8.25

| 8.26–8.28 | Kontrolės strategijos koordinavimas |
| --- | --- |

8.26–8.28

| 8.29–8.30 | Vidaus auditas |
| --- | --- |

8.29–8.30

| 8.31–8.33 | Išvados ir rekomendacijos |
| --- | --- |

8.31–8.33

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | KOMISIJOS ATSAKYMAI |
| --- | --- |
| ĮVADAS |
| 8.1. | Šis skyrius skirtas iš bendrojo biudžeto (1) finansuojamai išorės paramai. Pagrindinės sritys yra pagalba maisto produktais, maisto sauga, humanitarinė pagalba, nevyriausybinių organizacijų bendrasis finansavimas ir santykiai su Azija, Lotynų Amerika, Nepriklausomų Valstybių Sandraugos šalimis, Vakarų Balkanais, Viduriniais Rytais ir Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalimis. Išorės santykių generalinis direktoratas ir Vystymosi generalinis direktoratas yra atsakingi už bendradarbiavimo vystymosi labui politikų, nacionalinių/regioninių strategijų ir daugiamečių programų nustatymą, o EuroAid bendradarbiavimo biuras (EuropeAid) – už jų įgyvendinimą. Humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas (DG ECHO) yra atsakingas už humanitarinės pagalbos, Plėtros generalinis direktoratas (DG ELARG) – už CARDS politikos ir strategijos nustatymą bei įgyvendinimą (2). |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS

8.1.

Šis skyrius skirtas iš bendrojo biudžeto (1) finansuojamai išorės paramai. Pagrindinės sritys yra pagalba maisto produktais, maisto sauga, humanitarinė pagalba, nevyriausybinių organizacijų bendrasis finansavimas ir santykiai su Azija, Lotynų Amerika, Nepriklausomų Valstybių Sandraugos šalimis, Vakarų Balkanais, Viduriniais Rytais ir Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalimis. Išorės santykių generalinis direktoratas ir Vystymosi generalinis direktoratas yra atsakingi už bendradarbiavimo vystymosi labui politikų, nacionalinių/regioninių strategijų ir daugiamečių programų nustatymą, o EuroAid bendradarbiavimo biuras (EuropeAid) – už jų įgyvendinimą. Humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas (DG ECHO) yra atsakingas už humanitarinės pagalbos, Plėtros generalinis direktoratas (DG ELARG) – už CARDS politikos ir strategijos nustatymą bei įgyvendinimą (2).

8.2.

| 8.2. | I priedo III
  ir
  IV diagramose
  nurodytos 2006 m. išleistos lėšos, skirtos finansinės perspektyvos 4 išlaidų kategorijai „Išorės veiksmai“ (įsipareigojimai: 5 867 milijonai eurų, mokėjimai: 5 186 milijonai eurų). |
| --- | --- |

I priedo III
  ir
  IV diagramose
  nurodytos 2006 m. išleistos lėšos, skirtos finansinės perspektyvos 4 išlaidų kategorijai „Išorės veiksmai“ (įsipareigojimai: 5 867 milijonai eurų, mokėjimai: 5 186 milijonai eurų).

SPECIALUSIS VERTINIMAS PATIKINIMO PAREIŠKIMO KONTEKSTE

Audito apimtis

| 8.3. | Audito tikslas buvo pateikti išvadą dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo išorės veiksmų srityje. Auditą sudarė Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų, sukurtų užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, įvertinimas, pagrįstas delegacijose ir įgyvendinančiose organizacijose atliktų operacijų, testais. Į Audito Rūmų audito imtį nebuvo įtrauktos Komisijos būstinės operacijos, iš esmės susijusios su tiesiogine biudžetine parama ir daugiaregioniniais projektais. Audito metu buvo įvertinta Komisijos vardu privačių firmų atliktų išorės auditų sistema, kuri yra svarbus Komisijos patikinimo dėl su projektais susijusių išlaidų komponentas. |
| --- | --- |

8.3.

Audito tikslas buvo pateikti išvadą dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo išorės veiksmų srityje. Auditą sudarė Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų, sukurtų užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, įvertinimas, pagrįstas delegacijose ir įgyvendinančiose organizacijose atliktų operacijų, testais. Į Audito Rūmų audito imtį nebuvo įtrauktos Komisijos būstinės operacijos, iš esmės susijusios su tiesiogine biudžetine parama ir daugiaregioniniais projektais. Audito metu buvo įvertinta Komisijos vardu privačių firmų atliktų išorės auditų sistema, kuri yra svarbus Komisijos patikinimo dėl su projektais susijusių išlaidų komponentas.

Su išorės veiksmais susijusių išlaidų ypatumai

| 8.4. | Didžiausią (maždaug 80 %) su išorės veiksmais susijusių išlaidų dalį valdo Komisijos delegacijos atitinkamose trečiosiose šalyse. Daugiausia jų vykdomų mokėjimų sudaro išankstiniai mokėjimai vystymo projektus įgyvendinančioms organizacijoms (pavyzdžiui, tarptautinėms organizacijoms, vyriausybinėms institucijoms ar nevyriausybinėms organizacijoms). |
| --- | --- |

8.4.

Didžiausią (maždaug 80 %) su išorės veiksmais susijusių išlaidų dalį valdo Komisijos delegacijos atitinkamose trečiosiose šalyse. Daugiausia jų vykdomų mokėjimų sudaro išankstiniai mokėjimai vystymo projektus įgyvendinančioms organizacijoms (pavyzdžiui, tarptautinėms organizacijoms, vyriausybinėms institucijoms ar nevyriausybinėms organizacijoms).

| 8.4. | Galutiniai mokėjimai, įskaitant išankstinių mokėjimų patvirtinimą, paprastai atliekami pabaigus projektus ir Komisijai patvirtinus jų galutines ataskaitas. |
| --- | --- |

8.4.

Galutiniai mokėjimai, įskaitant išankstinių mokėjimų patvirtinimą, paprastai atliekami pabaigus projektus ir Komisijai patvirtinus jų galutines ataskaitas.

| 8.5. | Remiami projektai yra išsisklaidę po daugiau nei 150 šalių, o įgyvendinančių organizacijų dydis ir administraciniai pajėgumai yra labai įvairūs. Vykdant projektus atliekama daug atskirų mokėjimų, kurių taisyklės yra sudėtingos, visų pirma konkursų ir tiekimo kilmės atveju. |
| --- | --- |

8.5.

Remiami projektai yra išsisklaidę po daugiau nei 150 šalių, o įgyvendinančių organizacijų dydis ir administraciniai pajėgumai yra labai įvairūs. Vykdant projektus atliekama daug atskirų mokėjimų, kurių taisyklės yra sudėtingos, visų pirma konkursų ir tiekimo kilmės atveju.

8.6.

| 8.6. | Pagrindinė rizika teisėtumui ir tvarkingumui – į prašymus dėl projektų gali būti įtrauktos netinkamos apmokėti išlaidos, kurios gali būti neaptiktos. |
| --- | --- |

Pagrindinė rizika teisėtumui ir tvarkingumui – į prašymus dėl projektų gali būti įtrauktos netinkamos apmokėti išlaidos, kurios gali būti neaptiktos.

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

EuropeAid

Delegacijose tikrintos operacijos

| 8.7. | Audito Rūmai apsilankė trijose Komisijos delegacijose (Kinijoje, Jordanijoje ir Gvatemaloje), kad įvertintų jų priežiūros ir kontrolės sistemas bei atliktų kelių operacijų, kurių įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas buvo EuropeAid bendradarbiavimo biuras, auditą. |
| --- | --- |

8.7.

Audito Rūmai apsilankė trijose Komisijos delegacijose (Kinijoje, Jordanijoje ir Gvatemaloje), kad įvertintų jų priežiūros ir kontrolės sistemas bei atliktų kelių operacijų, kurių įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas buvo EuropeAid bendradarbiavimo biuras, auditą.

8.8.

| 8.8. | Audito Rūmai patikrino 20 mokėjimų (iš viso sudarančių 17 milijonų eurų) ir 7 konkursų (iš viso sudarančių 11 milijonų eurų) imtį trijose delegacijose, pagrindinį dėmesį atkreipdami į vietoje tikrintiems projektams skirtus mokėjimus, kompensacijas (žr. 8.9 dalį) ir didelės vertės sumas. Audito metu nustatyta nedaug klaidų. |
| --- | --- |

Audito Rūmai patikrino 20 mokėjimų (iš viso sudarančių 17 milijonų eurų) ir 7 konkursų (iš viso sudarančių 11 milijonų eurų) imtį trijose delegacijose, pagrindinį dėmesį atkreipdami į vietoje tikrintiems projektams skirtus mokėjimus, kompensacijas (žr. 8.9 dalį) ir didelės vertės sumas. Audito metu nustatyta nedaug klaidų.

Įgyvendinančiose organizacijose tikrintos operacijos

| 8.9. | Audito Rūmai vietoje atliko 11 įgyvendinančių organizacijų valdomų projektų auditą. Jie patikrino 132 mokėjimų (iš viso sudarančių 6,9 milijono eurų) ir 20 konkursų (iš viso sudarančių 9,4 milijono eurų) imtį. Atrinktos operacijos apėmė visas pagrindines išlaidų kategorijas. |
| --- | --- |

8.9.

Audito Rūmai vietoje atliko 11 įgyvendinančių organizacijų valdomų projektų auditą. Jie patikrino 132 mokėjimų (iš viso sudarančių 6,9 milijono eurų) ir 20 konkursų (iš viso sudarančių 9,4 milijono eurų) imtį. Atrinktos operacijos apėmė visas pagrindines išlaidų kategorijas.

8.10.

| 8.10. | Kaip ir ankstesniais metais, Audito Rūmai konstatavo, kad su projektais susijusių nustatytų sutarčių sudarymo procedūrų ir tinkamų apmokėti išlaidų taisyklių laikymasis priklauso didžiausios rizikos sritims, reikšmingų klaidų nustatyta nagrinėtų tarpinių ir galutinių mokėjimų operacijų imtyje: |
| --- | --- |

Kaip ir ankstesniais metais, Audito Rūmai konstatavo, kad su projektais susijusių nustatytų sutarčių sudarymo procedūrų ir tinkamų apmokėti išlaidų taisyklių laikymasis priklauso didžiausios rizikos sritims, reikšmingų klaidų nustatyta nagrinėtų tarpinių ir galutinių mokėjimų operacijų imtyje:

| a) | Audito Rūmai konstatavo, kad devyniuose iš vienuolikos vietoje audituotų projektų nebuvo tinkamai taikomos sutarčių sudarymo procedūros. Nustatytų procedūrų nesilaikymo pavyzdys buvo sutarčių išskaidymas, siekiant išvengti griežtesnių konkursų procedūrų; |
| --- | --- |

a)

Audito Rūmai konstatavo, kad devyniuose iš vienuolikos vietoje audituotų projektų nebuvo tinkamai taikomos sutarčių sudarymo procedūros. Nustatytų procedūrų nesilaikymo pavyzdys buvo sutarčių išskaidymas, siekiant išvengti griežtesnių konkursų procedūrų;

| b) | Audito Rūmai aptiko netinkamų apmokėti išlaidų trijuose iš vienuolikos audituotų projektų, pavyzdžiui, buvo įtrauktos netinkamų apmokėti išlaidų kategorijos, pereikvotos biudžeto eilutės ir turėta išlaidų kitu nei apibrėžtu projektų įgyvendinimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

b)

Audito Rūmai aptiko netinkamų apmokėti išlaidų trijuose iš vienuolikos audituotų projektų, pavyzdžiui, buvo įtrauktos netinkamų apmokėti išlaidų kategorijos, pereikvotos biudžeto eilutės ir turėta išlaidų kitu nei apibrėžtu projektų įgyvendinimo laikotarpiu;

| c) | keturiuose iš vienuolikos projektų trūko įrodymų (pavyzdžiui, sąskaitų faktūrų, kvitų ir bankų išrašų), kurie patvirtinti patikrintus mokėjimus. |
| --- | --- |

c)

keturiuose iš vienuolikos projektų trūko įrodymų (pavyzdžiui, sąskaitų faktūrų, kvitų ir bankų išrašų), kurie patvirtinti patikrintus mokėjimus.

| 8.10. | Kai kurios Audito Rūmų pastabos susijusios su galiojančiomis sutartimis, pagal kurias neatlikti galutiniai mokėjimai, todėl jas baigiant pagal Komisijos kontrolės sistemą turėtų būti taikomi korekciniai veiksmai. |
| --- | --- |

8.10.

Kai kurios Audito Rūmų pastabos susijusios su galiojančiomis sutartimis, pagal kurias neatlikti galutiniai mokėjimai, todėl jas baigiant pagal Komisijos kontrolės sistemą turėtų būti taikomi korekciniai veiksmai.

Komisija atlieka privalomus auditus ir (arba) rizikos analize pagrįstus auditus, kad aptiktų ir ištaisytų visas įgyvendinančių organizacijų padarytas klaidas prieš atlikdama galutinius mokėjimus arba net juos atlikusi. Paprastai šie auditai atliekami patvirtinant sąskaitas.

DG ECHO

| 8.11. | DG ECHO (Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato) atveju nustatyta, kad tinkamų apmokėti išlaidų ir konkursų procedūrų taisyklėse yra pateiktos dviprasmiškos kai kurių dalykų apibrėžtys, kurios turėtų būti patikslintos. Atlikus dviejų įgyvendinančių partnerių auditą paaiškėjo, kad jie skirtingai suprato keitimo kursus, įrengimų, pavyzdžiui transporto priemonių, nusidėvėjimą ir už išankstinius mokėjimus gautas palūkanas, todėl tinkamų apmokėti išlaidų sumos skyrėsi gana panašiose situacijose. |
| --- | --- |

8.11.

DG ECHO (Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato) atveju nustatyta, kad tinkamų apmokėti išlaidų ir konkursų procedūrų taisyklėse yra pateiktos dviprasmiškos kai kurių dalykų apibrėžtys, kurios turėtų būti patikslintos. Atlikus dviejų įgyvendinančių partnerių auditą paaiškėjo, kad jie skirtingai suprato keitimo kursus, įrengimų, pavyzdžiui transporto priemonių, nusidėvėjimą ir už išankstinius mokėjimus gautas palūkanas, todėl tinkamų apmokėti išlaidų sumos skyrėsi gana panašiose situacijose.

| 8.11. | Atsižvelgdama į partnerių darbuotojų mobilumą ir į operacijų tipų įvairovę, Komisija toleruoja tai, kad įgyvendinantys partneriai gali skirtingai aiškinti tinkamumo kriterijus arba konkursų procedūrų taisykles. Tai pripažindama Komisija dėjo daug pastangų siekdama paaiškinti, kaip reikia suprasti įvairias finansines ir sutarčių taisykles: skelbė informacinius leidinius, remdamasi partnerystės principu reguliariai rengė partnerių mokymus ir atidžiau stebėjo, kad partneriai turėtų daugiau rekomendacinio pobūdžio informacijos. |
| --- | --- |

8.11.

Atsižvelgdama į partnerių darbuotojų mobilumą ir į operacijų tipų įvairovę, Komisija toleruoja tai, kad įgyvendinantys partneriai gali skirtingai aiškinti tinkamumo kriterijus arba konkursų procedūrų taisykles. Tai pripažindama Komisija dėjo daug pastangų siekdama paaiškinti, kaip reikia suprasti įvairias finansines ir sutarčių taisykles: skelbė informacinius leidinius, remdamasi partnerystės principu reguliariai rengė partnerių mokymus ir atidžiau stebėjo, kad partneriai turėtų daugiau rekomendacinio pobūdžio informacijos.

Galimi skirtingi transporto priemonių nusidėvėjimo apskaičiavimo būdai; palūkanų už išankstinius mokėjimus sąvoka paaiškinta Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklėse ir bus įtraukta į peržiūrėtą DG ECHO ir humanitarinių organizacijų partnerystės pagrindų susitarimą.

Priežiūros ir kontrolės sistemos

Kontrolės strategijos komponentai

| 8.12. | Dėl specifinių su išorės parama susijusių išlaidų charakteristikų (žr. 8.4–8.5 dalis), Komisija susiduria su rimtu iššūkiu įgyvendinant sistemas, skirtas vykdyti efektyvią ir rezultatyvią šių išlaidų kontrolę. Be visų mokėjimų ex ante patikrų, pagrindinės priežiūros ir kontrolės sistemos apima: |
| --- | --- |

8.12.

Dėl specifinių su išorės parama susijusių išlaidų charakteristikų (žr. 8.4–8.5 dalis), Komisija susiduria su rimtu iššūkiu įgyvendinant sistemas, skirtas vykdyti efektyvią ir rezultatyvią šių išlaidų kontrolę. Be visų mokėjimų ex ante patikrų, pagrindinės priežiūros ir kontrolės sistemos apima:

| — | auditus, kurių metu, paprastai profesionalios išorės audito firmos, atlieka sistemų peržiūrą ir projektų finansinės atskaitomybės sertifikavimą. Jei jų reikia kaip įprasta pagal projektų finansavimo susitarimų nuostatas, šie auditai paprastai atliekami paramos gavėjų iniciatyva, |
| --- | --- |

—

auditus, kurių metu, paprastai profesionalios išorės audito firmos, atlieka sistemų peržiūrą ir projektų finansinės atskaitomybės sertifikavimą. Jei jų reikia kaip įprasta pagal projektų finansavimo susitarimų nuostatas, šie auditai paprastai atliekami paramos gavėjų iniciatyva,

| — | Komisijai skirtus papildomus projektų auditus. Jie atrenkami kasmet pagal rizikos analizę, |
| --- | --- |

—

Komisijai skirtus papildomus projektų auditus. Jie atrenkami kasmet pagal rizikos analizę,

| — | su Komisijos tarnybų vykdytų mokėjimų dokumentais susijusias ex post patikras, |
| --- | --- |

—

su Komisijos tarnybų vykdytų mokėjimų dokumentais susijusias ex post patikras,

| — | Komisijos būstinės darbuotojų atliekamus patikrinimus delegacijose. |
| --- | --- |

—

Komisijos būstinės darbuotojų atliekamus patikrinimus delegacijose.

| 8.12. | Pirminį patikinimo mechanizmą sudaro ex ante patikros, kurias Komisijos tarnybos atlieka leidimo davimo proceso metu pagal taikytiną Finansinį reglamentą. Priklausomai nuo finansuojamo veiksmo tipo, tokios patikros taip pat gali būti pagrįstos audito ataskaitomis. |
| --- | --- |

8.12.

Pirminį patikinimo mechanizmą sudaro ex ante patikros, kurias Komisijos tarnybos atlieka leidimo davimo proceso metu pagal taikytiną Finansinį reglamentą. Priklausomai nuo finansuojamo veiksmo tipo, tokios patikros taip pat gali būti pagrįstos audito ataskaitomis.

Audito Rūmų nurodyti elementai turėtų būti laikomi Komisijos įdiegtos platesnės valdymo ir kontrolės sistemos, apimančios finansuotinų veiksmų ex ante vertinimą, šių veiksmų vykdytojų atranką, įvairias skirtingais valdymo ciklo etapais atliekamas patikras, įskaitant programos įgyvendinimo stebėjimą ir patikras vietoje, dalimi.

Įgyvendinančių institucijų auditai

| 8.13. | EuropeAid taiko dviejų etapų audito strategiją, skirtą patikrinti su projektais susijusių išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą. Pirmąjį patikinimo lygį sudaro daugumoje projektų finansavimo susitarimų reikalaujami patikrinimo auditai, antrąjį – pagal rizikos analizę atrinktų projektų papildomi auditai. |
| --- | --- |

8.13.

EuropeAid taiko dviejų etapų audito strategiją, skirtą patikrinti su projektais susijusių išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą. Pirmąjį patikinimo lygį sudaro daugumoje projektų finansavimo susitarimų reikalaujami patikrinimo auditai, antrąjį – pagal rizikos analizę atrinktų projektų papildomi auditai.

8.14.

| 8.14. | Paprastai finansinių ir audito ataskaitų reikalaujama prieš atliekant mokėjimus projektus įgyvendinančioms organizacijoms. Labai svarbu, kad šie projektai būtų pagrįsti, nes jie yra ypač svarbus mokėjimų kontrolės struktūros komponentas. Todėl ataskaitų kokybė, visų pirma, audito ataskaitų kokybė yra ypač svarbi daugumos delegacijų mokėjimų patvirtinimo procese. |
| --- | --- |

Paprastai finansinių ir audito ataskaitų reikalaujama prieš atliekant mokėjimus projektus įgyvendinančioms organizacijoms. Labai svarbu, kad šie projektai būtų pagrįsti, nes jie yra ypač svarbus mokėjimų kontrolės struktūros komponentas. Todėl ataskaitų kokybė, visų pirma, audito ataskaitų kokybė yra ypač svarbi daugumos delegacijų mokėjimų patvirtinimo procese.

8.15.

| 8.15. | Audito Rūmai atliko 22 projektų dokumentų patikrinimus ir išnagrinėjo projektų auditus aplankytose delegacijose. Keturių auditų dokumentų patikrinimų metu paaiškėjo, kad naudotose techninėse užduotyse nebuvo reikalaujama testuoti visus pagrindinius aspektus. |
| --- | --- |

Audito Rūmai atliko 22 projektų dokumentų patikrinimus ir išnagrinėjo projektų auditus aplankytose delegacijose. Keturių auditų dokumentų patikrinimų metu paaiškėjo, kad naudotose techninėse užduotyse nebuvo reikalaujama testuoti visus pagrindinius aspektus.

| 8.16. | Visų dešimties patikrintų delegacijų audito ataskaitų atvejų audito apimtis buvo nepakankama. Nebuvo tikrinamos kai kurios rizikos sritys, pavyzdžiui, nustatytų sutarčių procedūrų laikymasis, o dviejuose iš dešimties auditų pasamdyti auditoriai nebuvo gavę išsamių techninių užduočių. |
| --- | --- |

8.16.

Visų dešimties patikrintų delegacijų audito ataskaitų atvejų audito apimtis buvo nepakankama. Nebuvo tikrinamos kai kurios rizikos sritys, pavyzdžiui, nustatytų sutarčių procedūrų laikymasis, o dviejuose iš dešimties auditų pasamdyti auditoriai nebuvo gavę išsamių techninių užduočių.

| 8.15–8.16. | Finansinių auditų tikslas – patvirtinti naudos gavėjo patirtų išlaidų teisėtumą atsižvelgiant į sutartines nuostatas, įskaitant konkursų procedūras, jeigu to reikia pagal naudos gavėjo vykdomą veiksmą. |
| --- | --- |

8.15–8.16.

Finansinių auditų tikslas – patvirtinti naudos gavėjo patirtų išlaidų teisėtumą atsižvelgiant į sutartines nuostatas, įskaitant konkursų procedūras, jeigu to reikia pagal naudos gavėjo vykdomą veiksmą.

Konkursų procedūros buvo nurodytos atrinktų auditų techninėse užduotyse ir tokius aspektus auditoriai testavo audito metu. Šie elementai parodyti audito ataskaitoje pateiktose atitinkamose auditorių darbo programose.

Naujos tipinės sutartys ir išlaidų tikrinimo, kurį turi atlikti naudos gavėjai, techninės užduotys taikomos sutartims, pasirašytoms po 2006 m. vasario 1 d. Jomis bus sustiprintas Audito Rūmų nurodytų su sutartimis susijusių aspektų tikrinimas.

| 8.17. | Audito Rūmai nustatė vidaus kontrolės trūkumų aštuoniose iš vienuolikos vietoje tikrintų įgyvendinančių organizacijų. Pagrindiniai nustatyti trūkumai buvo netinkamos finansinės procedūros, nepakankami dokumentai skiriant išlaidas projektams ir biudžeto eilutėms, išankstinių mokėjimų kaip faktinių išlaidų įrašymas į apskaitos sistemą ir netinkamas keitimo kursų taikymas. |
| --- | --- |

8.17.

Audito Rūmai nustatė vidaus kontrolės trūkumų aštuoniose iš vienuolikos vietoje tikrintų įgyvendinančių organizacijų. Pagrindiniai nustatyti trūkumai buvo netinkamos finansinės procedūros, nepakankami dokumentai skiriant išlaidas projektams ir biudžeto eilutėms, išankstinių mokėjimų kaip faktinių išlaidų įrašymas į apskaitos sistemą ir netinkamas keitimo kursų taikymas.

| 8.17. | Įgyvendinančios organizacijos nepriklauso Komisijos vidaus kontrolės sistemai, su Komisija jas sieja sutartiniai santykiai dėl konkretaus veiksmo įgyvendinimo. Komisijos stebėjimo ir kontrolės sistema siekiama užtikrinti, kad sutarties partneriai laikytųsi sutarties reikalavimų; prireikus ji apima atitinkamus partnerių vidaus kontrolės sistemų aspektus. |
| --- | --- |

8.17.

Įgyvendinančios organizacijos nepriklauso Komisijos vidaus kontrolės sistemai, su Komisija jas sieja sutartiniai santykiai dėl konkretaus veiksmo įgyvendinimo. Komisijos stebėjimo ir kontrolės sistema siekiama užtikrinti, kad sutarties partneriai laikytųsi sutarties reikalavimų; prireikus ji apima atitinkamus partnerių vidaus kontrolės sistemų aspektus.

Faktas, kad nustatytas trūkumas įgyvendinančių organizacijų lygmeniu, nereiškia, jog Komisijos kontrolės sistema turi trūkumą ar kad šio trūkumo nenustatys Komisija.

| 8.18. | DG ECHO paveda atlikti auditus savo įgyvendinančių partnerių būstinių biuruose bei projektų auditus vietoje. Abiem atvejais yra atliekama vidaus kontrolės peržiūra ir testuojama su projektais susijusių išlaidų imtis. Didžioji dalis auditų yra atliekami partnerių būstinėse. Kadangi tikrosios su projektais susijusios išlaidos gali būti veiksmingiau patikrintos vietoje, į auditus vietoje reikėtų atsižvelgti rimčiau. |
| --- | --- |

8.18.

DG ECHO paveda atlikti auditus savo įgyvendinančių partnerių būstinių biuruose bei projektų auditus vietoje. Abiem atvejais yra atliekama vidaus kontrolės peržiūra ir testuojama su projektais susijusių išlaidų imtis. Didžioji dalis auditų yra atliekami partnerių būstinėse. Kadangi tikrosios su projektais susijusios išlaidos gali būti veiksmingiau patikrintos vietoje, į auditus vietoje reikėtų atsižvelgti rimčiau.

| 8.18. | Vertinant būstinėse ir vietoje atliekamų auditų santykį reikia atsižvelgti į bendrą rizika pagrįstą kontrolės strategiją, kurią taikydama Komisija ypatingą dėmesį skiria stebėjimo veiklai projekto įgyvendinimo metu, kurią vykdo atsižvelgdama į ekspertų atliktą nuodugnią tolesnę priežiūrą tiek vietos, tiek geografiniuose būstinių biuruose. Be to, Komisija išsamiai analizuoja partnerių įvairiose ataskaitose pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

8.18.

Vertinant būstinėse ir vietoje atliekamų auditų santykį reikia atsižvelgti į bendrą rizika pagrįstą kontrolės strategiją, kurią taikydama Komisija ypatingą dėmesį skiria stebėjimo veiklai projekto įgyvendinimo metu, kurią vykdo atsižvelgdama į ekspertų atliktą nuodugnią tolesnę priežiūrą tiek vietos, tiek geografiniuose būstinių biuruose. Be to, Komisija išsamiai analizuoja partnerių įvairiose ataskaitose pateiktą informaciją.

2006 m. rugpjūčio mėn. pasirašius naują pagrindų sutartį pasikeitė auditų santykis siekiant, kad daugiau auditų būtų atliekama vietoje ir kad jie būtų geriau susieti su būstinėse atliekamais auditais.

Ex post patikros

| 8.19. | EuropeAid turi ex post patikrų, kurios atliekamos būstinėse ir yra skirtos atrinktų Komisijos tarnybų vykdytų mokėjimų patikrinimui, siekiant įvertinti, ar leidimus duodantys pareigūnai taikė būtinas kontrolės priemones. 2006 m. Komisija įvertino ex post patikrų naudą ir pakeitė jų paskirtį. Tačiau kadangi šios patikros neapima projektus įgyvendinančių organizacijų vykdytų operacijų, jos gali tik ribotai prisidėti prie bendro patikinimo dėl sistemų ir procedūrų bei operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. |
| --- | --- |

8.19.

EuropeAid turi ex post patikrų, kurios atliekamos būstinėse ir yra skirtos atrinktų Komisijos tarnybų vykdytų mokėjimų patikrinimui, siekiant įvertinti, ar leidimus duodantys pareigūnai taikė būtinas kontrolės priemones. 2006 m. Komisija įvertino ex post patikrų naudą ir pakeitė jų paskirtį. Tačiau kadangi šios patikros neapima projektus įgyvendinančių organizacijų vykdytų operacijų, jos gali tik ribotai prisidėti prie bendro patikinimo dėl sistemų ir procedūrų bei operacijų teisėtumo ir tvarkingumo.

| 8.19. | Ex post kontrolės sistemos diegimas ir jos charakteristikų apibūdinimas pagrįstas likutinės rizikos vertinimu ir sistemos sąveika su kitomis kontrolės sistemos sudėtinėmis dalimis. Operacijų ex post patikros suteikia papildomą patikinimą vertinant elementus, kuriems turi būti taikoma tokia kontrolė. |
| --- | --- |

8.19.

Ex post kontrolės sistemos diegimas ir jos charakteristikų apibūdinimas pagrįstas likutinės rizikos vertinimu ir sistemos sąveika su kitomis kontrolės sistemos sudėtinėmis dalimis. Operacijų ex post patikros suteikia papildomą patikinimą vertinant elementus, kuriems turi būti taikoma tokia kontrolė.

Tai apima mokėjimus, išieškotas sumas ir Komisijos atliktų išankstinių mokėjimų patvirtinimą. Vis dėlto tikrinant, pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo patvirtinimą, būtinai tikrinamos naudos gavėjo pateiktos jo paties vykdytų operacijų ataskaitos. Įgyvendinančių organizacijų vykdytos operacijos priklauso kitų patikrų, pirmiausia auditų, taikymo sričiai.

Patikrinimai delegacijose

| 8.20. | EuropeAid geografinių direktoratų (3) finansų padaliniai vykdo patikrinimų delegacijose programą, pagal kurią nagrinėjamos operacijoms atlikti skirtos jų finansinės sistemos, sutarčių sudarymo bei priežiūros ir kontrolės sistemos. Be to, atliekami delegacijų ir kai kurių projektus įgyvendinančių organizacijų vykdytų operacijų testai. 2007 m. EuropeAid ketina įdiegti standartizuotą šių patikrinimų metodiką. Tačiau 2006 m. tik vienas finansų padalinys vykdė patikrinimų programą savo delegacijose ir įgyvendinančiose organizacijose. Vienas iš kitų dviejų padalinių 2006 m. neatliko jokio patikrinimo, o kitas apsilankė dviejose delegacijose, bet nė vienoje įgyvendinančioje organizacijoje. |
| --- | --- |

8.20.

EuropeAid geografinių direktoratų (3) finansų padaliniai vykdo patikrinimų delegacijose programą, pagal kurią nagrinėjamos operacijoms atlikti skirtos jų finansinės sistemos, sutarčių sudarymo bei priežiūros ir kontrolės sistemos. Be to, atliekami delegacijų ir kai kurių projektus įgyvendinančių organizacijų vykdytų operacijų testai. 2007 m. EuropeAid ketina įdiegti standartizuotą šių patikrinimų metodiką. Tačiau 2006 m. tik vienas finansų padalinys vykdė patikrinimų programą savo delegacijose ir įgyvendinančiose organizacijose. Vienas iš kitų dviejų padalinių 2006 m. neatliko jokio patikrinimo, o kitas apsilankė dviejose delegacijose, bet nė vienoje įgyvendinančioje organizacijoje.

| 8.20. | Prieš įgyvendinant dekoncentraciją (2001–2004) visos delegacijos turėjo būti sistemingai tikrinamos. |
| --- | --- |

8.20.

Prieš įgyvendinant dekoncentraciją (2001–2004) visos delegacijos turėjo būti sistemingai tikrinamos.

Visi geografiniai direktoratai vykdo delegacijoms perduotos veiklos valdymo stebėjimą, taikydami įvairius patikrų, patikrinimų ir auditų derinius.

Be patikrinimų, šis stebėjimas pagrįstas reguliariai teikiamomis delegacijų ataskaitomis (išorės pagalbos valdymo ataskaitomis), informacinių sistemų naudojimu, išorės ekspertų atliekama projektų valdymo stebėjimo sistema, reguliariais ryšiais su delegacijomis, o jį papildo vidaus audito skyrių (IAC), vidaus audito tarnybos (IAS) ir tikrinimo tarnybos veikla. Dėl patikrinimų turi būti sprendžiama atsižvelgiant į daugelio metų perspektyvą, o jų skaičius skirtingais metais gali kisti priklausomai nuo direktorato poreikių ir prioritetų. Pavyzdžiui, pirmoji iš dviejų Audito Rūmų nurodytų tarnybų 2007 m. yra numačiusi atlikti 4 patikrinimus, iš kurių 2 jau atlikti. Antroji tarnyba, kuri nuo 2003 m. nuolat vykdo patikrinimų savo delegacijose programą, 2007 m. yra numačiusi atlikti 4 tokius patikrinimus.

Rezultatų panaudojimas

Su kontrole susijusios informacijos rinkimas ir lyginimas EuropeAid

| 8.21. | Išorės audito ataskaitų kaip patikinimo šaltinio dėl išlaidų, už kurias yra atsakingas EuropeAid, teisėtumo ir tvarkingumo vertė priklauso nuo jų apimties ir su jais susijusių tolesnių veiksmų. Todėl svarbu, kad šie du aspektai būtų išsamiai ir tinkamai dokumentuoti bei apie juos būtų pranešta EuropeAid būstinei. |
| --- | --- |

8.21.

Išorės audito ataskaitų kaip patikinimo šaltinio dėl išlaidų, už kurias yra atsakingas EuropeAid, teisėtumo ir tvarkingumo vertė priklauso nuo jų apimties ir su jais susijusių tolesnių veiksmų. Todėl svarbu, kad šie du aspektai būtų išsamiai ir tinkamai dokumentuoti bei apie juos būtų pranešta EuropeAid būstinei.

| 8.21. | Dauguma projektų auditų yra privalomi ir (arba) ex ante auditai, t. y. jie atliekami, kai veiksmas vykdomas, yra numatyti Finansiniame reglamente, konkrečios programos teisiniame pagrinde (kurį papildo EuropeAid finansinės ir sutarčių procedūros) ir yra nurodyti su konvencijomis (pvz., finansiniais susitarimais su trečiosiomis šalimis) ir sutartimis susijusiuose dokumentuose. |
| --- | --- |

8.21.

Dauguma projektų auditų yra privalomi ir (arba) ex ante auditai, t. y. jie atliekami, kai veiksmas vykdomas, yra numatyti Finansiniame reglamente, konkrečios programos teisiniame pagrinde (kurį papildo EuropeAid finansinės ir sutarčių procedūros) ir yra nurodyti su konvencijomis (pvz., finansiniais susitarimais su trečiosiomis šalimis) ir sutartimis susijusiuose dokumentuose.

| 8.22. | Delegacijų išorės pagalbos valdymo ataskaitose, pateikiamose būstinei kas šešis mėnesius, turi būti pateikta svarbi finansinė ir techninė informacija. Audito Rūmams peržiūrėjus 16 tokių ataskaitų imtį paaiškėjo, kad ta pati situacija išliko ir 2006 m., t. y. informacija apie išorės auditus buvo neišsami (tik dviejose ataskaitose buvo informacijos apie rezultatus) ir nenuosekli pateiktų auditų klasifikavimo atveju (planuojami ir (ar) atliekami, valdomi delegacijų ir (ar) projektus įgyvendinančių organizacijų). |
| --- | --- |

8.22.

Delegacijų išorės pagalbos valdymo ataskaitose, pateikiamose būstinei kas šešis mėnesius, turi būti pateikta svarbi finansinė ir techninė informacija. Audito Rūmams peržiūrėjus 16 tokių ataskaitų imtį paaiškėjo, kad ta pati situacija išliko ir 2006 m., t. y. informacija apie išorės auditus buvo neišsami (tik dviejose ataskaitose buvo informacijos apie rezultatus) ir nenuosekli pateiktų auditų klasifikavimo atveju (planuojami ir (ar) atliekami, valdomi delegacijų ir (ar) projektus įgyvendinančių organizacijų).

| 8.22. | Išorės pagalbos valdymo ataskaitose delegacijos atsiskaito už audito planų įgyvendinimą, taip pat prireikus akcentuoja bendro pobūdžio aspektus. Kiek tai susiję su audito rezultatų panaudojimu, EuropeAid ir delegacijų santykiais užtikrinami tinkami, reguliaresni ir išsamesni informacijos mainai. |
| --- | --- |

8.22.

Išorės pagalbos valdymo ataskaitose delegacijos atsiskaito už audito planų įgyvendinimą, taip pat prireikus akcentuoja bendro pobūdžio aspektus. Kiek tai susiję su audito rezultatų panaudojimu, EuropeAid ir delegacijų santykiais užtikrinami tinkami, reguliaresni ir išsamesni informacijos mainai.

Neseniai pakeistas ataskaitų rengimo modelis, kurį delegacijos taiko įgyvendindamos 2007 m. metinį audito planą, yra išsamesnis ir juo remiantis bus galima aiškiau išskirti skirtingus audito proceso etapus bei audito priežastis. Į išorės pagalbos valdymo ataskaitas įtraukusios projektus įgyvendinančių organizacijų atliktus auditus, kai kurios delegacijos padarė daugiau, nei numatyta ataskaitų rengimo reikalavimuose.

| 8.23. | Anksčiau (4) Audito Rūmai atkreipė dėmesį į išsamios informacijos apie šiuos auditus trūkumą EuropeAid būstinėje, visų pirma, jų metu nustatytus rezultatus bei būtinus ir atliktus korekcinius veiksmus. Šios informacijos pateikimas atnaujinamoje duomenų bazėje sudarytų galimybę ne tik visapusiškai suprasti audito pagalbą ir jo naudą patikinimui, kuris yra pagrindinė ateinančių metų rizikos analizės informacija, bet taip pat šią svarbią informaciją galėtų gauti suinteresuotosios šalys. Tai būtų ypač vertinga, nes įvairūs generaliniai direktoratai yra skirtingai su tuo susiję. Tačiau 2006 m. išsamūs duomenys apie daugumą išorės auditų ir vėl nebuvo įrašyti į bendros Relex informacinės sistemos (CRIS Audit) audito modulį. |
| --- | --- |

8.23.

Anksčiau (4) Audito Rūmai atkreipė dėmesį į išsamios informacijos apie šiuos auditus trūkumą EuropeAid būstinėje, visų pirma, jų metu nustatytus rezultatus bei būtinus ir atliktus korekcinius veiksmus. Šios informacijos pateikimas atnaujinamoje duomenų bazėje sudarytų galimybę ne tik visapusiškai suprasti audito pagalbą ir jo naudą patikinimui, kuris yra pagrindinė ateinančių metų rizikos analizės informacija, bet taip pat šią svarbią informaciją galėtų gauti suinteresuotosios šalys. Tai būtų ypač vertinga, nes įvairūs generaliniai direktoratai yra skirtingai su tuo susiję. Tačiau 2006 m. išsamūs duomenys apie daugumą išorės auditų ir vėl nebuvo įrašyti į bendros Relex informacinės sistemos (CRIS Audit) audito modulį.

| 8.23. | Esama išorės auditų planavimo ir centralizuoto stebėjimo sistema pateikiama EuropeAid rizikos analizei ir audito strategijai būtina informacija. Planavimą ir tolesnius veiksmus atsižvelgiant į audito rezultatus užtikrina susijusios leidimus duodančios tarnybos būstinėse arba delegacijose. Audituojamam mokėjimui leidimas neduodamas, kol negaunami ir neišnagrinėjami tokių auditų rezultatai. EuropeAid ketina pasitelkti sukauptą patirtį ir toliau tobulinti esamą sistemą papildančios priemonės CRIS-Audit modulio veikimą. Komisija nustatė išsamesnį 2007 m. metinio audito plano ataskaitų rengimo modelį. |
| --- | --- |

8.23.

Esama išorės auditų planavimo ir centralizuoto stebėjimo sistema pateikiama EuropeAid rizikos analizei ir audito strategijai būtina informacija. Planavimą ir tolesnius veiksmus atsižvelgiant į audito rezultatus užtikrina susijusios leidimus duodančios tarnybos būstinėse arba delegacijose. Audituojamam mokėjimui leidimas neduodamas, kol negaunami ir neišnagrinėjami tokių auditų rezultatai. EuropeAid ketina pasitelkti sukauptą patirtį ir toliau tobulinti esamą sistemą papildančios priemonės CRIS-Audit modulio veikimą. Komisija nustatė išsamesnį 2007 m. metinio audito plano ataskaitų rengimo modelį.

Dėl poreikio keistis audito informacija su kitomis Komisijos tarnybomis, žr. Komisijos pastabas dėl 8.25 dalies.

| 8.24. | Nors EuropeAid būstinė kasmet tikrina auditų imtį, siekdama parengti bendras pastabas, rezultatai, aptiktos klaidos ir vykdyti tolesni veiksmai vis dar nėra sistemingai centralizuoti. Tokiu būdu Komisija vis dar visapusiškai nepasinaudoja šių auditų vertingumu patikinimui dėl su projektais susijusių išlaidų. |
| --- | --- |

8.24.

Nors EuropeAid būstinė kasmet tikrina auditų imtį, siekdama parengti bendras pastabas, rezultatai, aptiktos klaidos ir vykdyti tolesni veiksmai vis dar nėra sistemingai centralizuoti. Tokiu būdu Komisija vis dar visapusiškai nepasinaudoja šių auditų vertingumu patikinimui dėl su projektais susijusių išlaidų.

| 8.24. | EuropeaAid parengė tinkamas priemones auditams atlikti, o atlikdamas kokybės kontrolę, konsoliduodamas ir panaudodamas sistemingus audito nustatytus faktus biuras taiko kelis mechanizmus. |
| --- | --- |

8.24.

EuropeaAid parengė tinkamas priemones auditams atlikti, o atlikdamas kokybės kontrolę, konsoliduodamas ir panaudodamas sistemingus audito nustatytus faktus biuras taiko kelis mechanizmus.

Metinio audito plano įgyvendinimą EuropeAid prižiūri centriniu lygmeniu ir nuo 2005 m. rengia per metus paskelbtų audito ataskaitų peržiūrą. Šios peržiūros tikslas – prisidėti prie būstinėse ir delegacijose vykdomos audito veiklos stebėjimo, mokytis iš klaidų ir siūlyti tinkamas priemones audito sistemai tobulinti, remiantis, inter alia, audito nustatytų faktų tipologijos analize (taip pat žr. pastabas dėl 8.23 dalies).

Komisijos tarnybų keitimasis audito informacija

| 8.25. | Audito Rūmų patikrinimui pasirinktos trys organizacijos finansavimą gavo daugiau nei iš vieno generalinio direktorato. Geresnis auditų koordinavimas ir platesnis Komisijos tarnybų keitimasis audito informacija (pavyzdžiui, naudojant CRIS Audit modulį, žr. 8.23 dalį) padėtų išvengti audito darbo dubliavimosi ir užtikrintų, kad netyčia nėra pakankamai įvertinama organizacija visų iš Komisijos gaunamų asignavimų atžvilgiu. |
| --- | --- |

8.25.

Audito Rūmų patikrinimui pasirinktos trys organizacijos finansavimą gavo daugiau nei iš vieno generalinio direktorato. Geresnis auditų koordinavimas ir platesnis Komisijos tarnybų keitimasis audito informacija (pavyzdžiui, naudojant CRIS Audit modulį, žr. 8.23 dalį) padėtų išvengti audito darbo dubliavimosi ir užtikrintų, kad netyčia nėra pakankamai įvertinama organizacija visų iš Komisijos gaunamų asignavimų atžvilgiu.

| 8.25. | Audito Rūmai teisingai akcentuoja poreikį keistis informacija apie audito rezultatus; tai turėtų būti daroma tais atvejais, kai tikimasi, jog toks dalijimasis turės aiškios pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

8.25.

Audito Rūmai teisingai akcentuoja poreikį keistis informacija apie audito rezultatus; tai turėtų būti daroma tais atvejais, kai tikimasi, jog toks dalijimasis turės aiškios pridėtinės vertės.

Komisijos tarnybos reguliariai keičiasi su auditais, analizėmis ir vertinimais susijusia informacija. Šiuo metu šis poreikiu grindžiamas keitimasis ir koordinavimas atrodo tinkamas. Prireikus Komisija pasirengusi sustiprinti šį koordinavimą.

Kontrolės strategijos koordinavimas

| 8.26. | Kaip pažymėta Audito Rūmų nuomonėje Nr. 2/2004 (5), bet kokia kontrolės sistema yra patikrų pagal nustatytą intensyvumo lygį atlikimo sąnaudų ir šių procedūrų naudos derinys. Būtina nustatyti strategiją, kurioje būtų apibrėžta, kokią naudą bendram patikinimui turėtų įvairios galiojančios kontrolės procedūros, kad būtų išvengta bereikalingo dubliavimosi ir užtikrinta, jog atrankos būdu taikytini metodai (pavyzdžiui, projektų auditai) yra tinkami. Be to, reikia efektyvių ataskaitų teikimo sistemų, skirtų pateikti patikimą informaciją apie vykdytą su kontrole susijusią veiklą ir pagrindinius rezultatus, kad būtų gauta maksimali nauda ir priimti pagrįsti sprendimai dėl būtinų kontrolės būdų ir intensyvumo. |
| --- | --- |

8.26.

Kaip pažymėta Audito Rūmų nuomonėje Nr. 2/2004 (5), bet kokia kontrolės sistema yra patikrų pagal nustatytą intensyvumo lygį atlikimo sąnaudų ir šių procedūrų naudos derinys. Būtina nustatyti strategiją, kurioje būtų apibrėžta, kokią naudą bendram patikinimui turėtų įvairios galiojančios kontrolės procedūros, kad būtų išvengta bereikalingo dubliavimosi ir užtikrinta, jog atrankos būdu taikytini metodai (pavyzdžiui, projektų auditai) yra tinkami. Be to, reikia efektyvių ataskaitų teikimo sistemų, skirtų pateikti patikimą informaciją apie vykdytą su kontrole susijusią veiklą ir pagrindinius rezultatus, kad būtų gauta maksimali nauda ir priimti pagrįsti sprendimai dėl būtinų kontrolės būdų ir intensyvumo.

| 8.26. | Komisijos tarnybos suvokia, kad reikia turėti ir taikyti kontrolės strategiją, kuri būtų ekonomiškai naudinga, integruotų auditus, vertinimus, analizes, stebėjimo ir priežiūros veiklą. Atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę Komisija parengė veiksmų planą „Dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos“, kuriuo siekiama Komisijos tarnyboms parengti bendrą, suderintą metodą ir priemones. Jame numatyta įteisinti ir derinti vidaus kontrolės strategijų, kuriomis siekiama pateikti bendrą vidaus kontrolės srauto ir susijusios atskaitomybės grandinės vaizdą ir dokumentais pagrįsti susijusios rizikos sprendimą, pateikimą. Dirbama pagal veiksmų planą laikantis jo įgyvendinimo tvarkaraščio. |
| --- | --- |

8.26.

Komisijos tarnybos suvokia, kad reikia turėti ir taikyti kontrolės strategiją, kuri būtų ekonomiškai naudinga, integruotų auditus, vertinimus, analizes, stebėjimo ir priežiūros veiklą. Atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę Komisija parengė veiksmų planą „Dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos“, kuriuo siekiama Komisijos tarnyboms parengti bendrą, suderintą metodą ir priemones. Jame numatyta įteisinti ir derinti vidaus kontrolės strategijų, kuriomis siekiama pateikti bendrą vidaus kontrolės srauto ir susijusios atskaitomybės grandinės vaizdą ir dokumentais pagrįsti susijusios rizikos sprendimą, pateikimą. Dirbama pagal veiksmų planą laikantis jo įgyvendinimo tvarkaraščio.

| 8.27. | Bendroje Relex informacinėje sistemoje (CRIS) yra pateikiama informacija apie kasdieninį projektų valdymą. Iš esmės dėl duomenų apibrėžties trūkumų sistema negali suteikti kai kurios reikalingos finansinės informacijos analizės. Pavyzdžiui, esama finansinė informacija pagal įgyvendinančios organizacijos tipą ar finansavimo metodą yra nepakankama arba nenuosekli 8.28 dalyje nurodytai detalesnei rizikos analizei atlikti. EuropeAid sutinka, kad reikia patobulinti CRIS. |
| --- | --- |

8.27.

Bendroje Relex informacinėje sistemoje (CRIS) yra pateikiama informacija apie kasdieninį projektų valdymą. Iš esmės dėl duomenų apibrėžties trūkumų sistema negali suteikti kai kurios reikalingos finansinės informacijos analizės. Pavyzdžiui, esama finansinė informacija pagal įgyvendinančios organizacijos tipą ar finansavimo metodą yra nepakankama arba nenuosekli 8.28 dalyje nurodytai detalesnei rizikos analizei atlikti. EuropeAid sutinka, kad reikia patobulinti CRIS.

| 8.27. | Sistemos suteikta informacija, įskaitant informaciją pagal įgyvendinančios organizacijos tipą arba valdymo būdą, leidžia atlikti atitinkamas su EuropeAid poreikiais susijusias analizes. Sistema nuolat tobulinama atsižvelgiant į kintančius vadovybės poreikius. |
| --- | --- |

8.27.

Sistemos suteikta informacija, įskaitant informaciją pagal įgyvendinančios organizacijos tipą arba valdymo būdą, leidžia atlikti atitinkamas su EuropeAid poreikiais susijusias analizes. Sistema nuolat tobulinama atsižvelgiant į kintančius vadovybės poreikius.

| 8.28. | 2006 m. EuropeAid pradėjo naudoti centrinį rizikos registrą, kuris bus atnaujinamas kas tris mėnesius. 2006 m. gruodžio mėn. pabaigoje buvo nustatyti kritinės rizikos atvejai, kurie bus įrašyti į 2007 m. metinį valdymo planą. Tačiau kaip ir ankstesniais metais nėra nurodyta, kad atliktoje analizėje buvo atsižvelgta į išorės auditorių projektų auditų metu nustatytus faktus, konkrečią su įvairių tipų įgyvendinančiomis organizacijomis (nevyriausybinėmis organizacijomis, tarptautinėmis organizacijomis, vyriausybinėmis institucijomis ir kt.) susijusią riziką ir finansavimo metodus (dotacijas, biudžetinę paramą, patikos fondą ir t. t.). Be to, rizikos nustatymas nėra sistemingai siejamas su Komisijos vidaus audito tarnybų nustatytais faktais. Šie elementai būtų suteikę labai daug naudingos informacijos atliekant išsamią rizikos analizę, kuri taip pat būtų padėjusi sukonkretinti su kontrole susijusią veiklą. |
| --- | --- |

8.28.

2006 m. EuropeAid pradėjo naudoti centrinį rizikos registrą, kuris bus atnaujinamas kas tris mėnesius. 2006 m. gruodžio mėn. pabaigoje buvo nustatyti kritinės rizikos atvejai, kurie bus įrašyti į 2007 m. metinį valdymo planą. Tačiau kaip ir ankstesniais metais nėra nurodyta, kad atliktoje analizėje buvo atsižvelgta į išorės auditorių projektų auditų metu nustatytus faktus, konkrečią su įvairių tipų įgyvendinančiomis organizacijomis (nevyriausybinėmis organizacijomis, tarptautinėmis organizacijomis, vyriausybinėmis institucijomis ir kt.) susijusią riziką ir finansavimo metodus (dotacijas, biudžetinę paramą, patikos fondą ir t. t.). Be to, rizikos nustatymas nėra sistemingai siejamas su Komisijos vidaus audito tarnybų nustatytais faktais. Šie elementai būtų suteikę labai daug naudingos informacijos atliekant išsamią rizikos analizę, kuri taip pat būtų padėjusi sukonkretinti su kontrole susijusią veiklą.

| 8.28. | Pačios organizacijos rengiamas metinis rizikos vertinimas yra atliekamas atsižvelgiant į metinį valdymo planą ir yra aukšto lygio rizikos vertinimas, kuris papildo kitas išsamesnes rizikos analizes, atliekamas, pavyzdžiui, rengiant metinį audito planą. Atliekant šį vertinimą pagrindinis dėmesys skiriamas likutinei rizikai atsižvelgiant į jau įdiegtus mechanizmus. Faktas, kad Audito Rūmų nurodyti elementai nėra tiesiogiai susiję su rizikos formulavimu (akivaizdžiai sintetinio pobūdžio), nereiškia, kad į šiuos elementus nebuvo atsižvelgta vertinant riziką. |
| --- | --- |

8.28.

Pačios organizacijos rengiamas metinis rizikos vertinimas yra atliekamas atsižvelgiant į metinį valdymo planą ir yra aukšto lygio rizikos vertinimas, kuris papildo kitas išsamesnes rizikos analizes, atliekamas, pavyzdžiui, rengiant metinį audito planą. Atliekant šį vertinimą pagrindinis dėmesys skiriamas likutinei rizikai atsižvelgiant į jau įdiegtus mechanizmus. Faktas, kad Audito Rūmų nurodyti elementai nėra tiesiogiai susiję su rizikos formulavimu (akivaizdžiai sintetinio pobūdžio), nereiškia, kad į šiuos elementus nebuvo atsižvelgta vertinant riziką.

Vidaus auditas

| 8.29. | 2006 m. vidaus audito tarnyba (IAS) pateikė ataskaitas dėl EB-JT bendrojo finansinio ir administracinio susitarimo (FAFA) ir dėl jų 2003 m. atlikto EuropeAid vidaus kontrolės sistemos audito tolesnių veiksmų. EuropeAid ir DG ECHO šiuo metu įgyvendina veiksmų planą, atsižvelgdami į su FAFA susijusias patvirtintas rekomendacijas. Audito Rūmai parengė ataskaitą dėl FAFA (6) ir toliau domėsis šiuo klausimu. Kai dėl vidaus kontrolės sistemos, EuropeAid įgyvendino daugumą IAS rekomendacijų ir buvo gerokai pažengę įgyvendinant likusią dalį. |
| --- | --- |

8.29.

2006 m. vidaus audito tarnyba (IAS) pateikė ataskaitas dėl EB-JT bendrojo finansinio ir administracinio susitarimo (FAFA) ir dėl jų 2003 m. atlikto EuropeAid vidaus kontrolės sistemos audito tolesnių veiksmų. EuropeAid ir DG ECHO šiuo metu įgyvendina veiksmų planą, atsižvelgdami į su FAFA susijusias patvirtintas rekomendacijas. Audito Rūmai parengė ataskaitą dėl FAFA (6) ir toliau domėsis šiuo klausimu. Kai dėl vidaus kontrolės sistemos, EuropeAid įgyvendino daugumą IAS rekomendacijų ir buvo gerokai pažengę įgyvendinant likusią dalį.

8.30.

| 8.30. | 2006 m vidaus audito skyrius (IAC), padedantis EuropeAid ir DG ECHO, atliko kelias užduotis, visų pirma, su rizikos valdymo sistemomis ir viešaisiais pirkimais EuropeAid susijusius auditus. IAC šiuo metu neteikia bendro metinio vidaus kontrolės būklės EuropeAid ir DG ECHO įvertinimo. Toks periodinis bendras įvertinimas būtų naudingas patikinimas atitinkamiems generaliniams direktoratams. Nors 2006 m. IAC buvo įsteigti du papildomi etatai, neatrodo, kad su šiuo metu turimais papildomais darbuotojais būtų įmanoma per pasiūlytą trejų metų laikotarpį atlikti visus EuropeAid audito poreikių įvertinime numatytus auditus. Panašus DG ECHO audito poreikių įvertinimas buvo baigtas 2007 m. pradžioje. |
| --- | --- |

2006 m vidaus audito skyrius (IAC), padedantis EuropeAid ir DG ECHO, atliko kelias užduotis, visų pirma, su rizikos valdymo sistemomis ir viešaisiais pirkimais EuropeAid susijusius auditus. IAC šiuo metu neteikia bendro metinio vidaus kontrolės būklės EuropeAid ir DG ECHO įvertinimo. Toks periodinis bendras įvertinimas būtų naudingas patikinimas atitinkamiems generaliniams direktoratams. Nors 2006 m. IAC buvo įsteigti du papildomi etatai, neatrodo, kad su šiuo metu turimais papildomais darbuotojais būtų įmanoma per pasiūlytą trejų metų laikotarpį atlikti visus EuropeAid audito poreikių įvertinime numatytus auditus. Panašus DG ECHO audito poreikių įvertinimas buvo baigtas 2007 m. pradžioje.

| 8.30. | Atlikdamas savo funkcijas IAC neteikia metinės nuomonės dėl generalinių direktoratų metinių veiklos ataskaitų, bet pataria dėl metinių veiklos ataskaitų rengimo proceso atsižvelgiant į savo darbo konkrečiais metais pobūdį ir apimtį. IAC turėtų pareikšti nuomonę dėl kontrolės būklės tik siekdamas prisidėti prie metinės veiklos ataskaitų rengimo (žr. SEC(2003) 0059). |
| --- | --- |

8.30.

Atlikdamas savo funkcijas IAC neteikia metinės nuomonės dėl generalinių direktoratų metinių veiklos ataskaitų, bet pataria dėl metinių veiklos ataskaitų rengimo proceso atsižvelgiant į savo darbo konkrečiais metais pobūdį ir apimtį. IAC turėtų pareikšti nuomonę dėl kontrolės būklės tik siekdamas prisidėti prie metinės veiklos ataskaitų rengimo (žr. SEC(2003) 0059).

Teikdami patikinimą generaliniai direktoriai remiasi įvairiais informacijos šaltiniais (įskaitant IAS, kitų kontrolės įstaigų, taip pat IAC atliktą auditą), kurie kartu padeda gauti patikinimą.

2006 m. EuropeAid vidaus kontrolės skyriuje įsteigus 2 papildomus etatus buvo galima išplėsti skyriaus darbo apimtį. IAC veikla 2006 m. rodo, kad skyriaus 2006 m. darbo programa baigta kaip buvo numatyta iš pradžių.

Išvados ir rekomendacijos

| 8.31. | Audito Rūmų audito metu nustatyta nedaug klaidų, turėjusių įtakos delegacijose patikrintoms operacijoms (žr. 8.8 dalį). Tačiau atlikus projektus įgyvendinančių organizacijų imties testus, buvo aptiktas reikšmingas klaidų skaičius (žr. 8.9–8.10 dalis). |
| --- | --- |

8.31.

Audito Rūmų audito metu nustatyta nedaug klaidų, turėjusių įtakos delegacijose patikrintoms operacijoms (žr. 8.8 dalį). Tačiau atlikus projektus įgyvendinančių organizacijų imties testus, buvo aptiktas reikšmingas klaidų skaičius (žr. 8.9–8.10 dalis).

| 8.31. | Komisijos vertinimu, remiantis Audito Rūmų aptiktomis klaidomis, Komisijos atliekamais auditais ir vykdoma kontrole, bendras klaidų finansinis poveikis galutiniams mokėjimams visiems išorės veiksmams yra priimtinas, nors padėtis galėtų būti pagerinta. |
| --- | --- |

8.31.

Komisijos vertinimu, remiantis Audito Rūmų aptiktomis klaidomis, Komisijos atliekamais auditais ir vykdoma kontrole, bendras klaidų finansinis poveikis galutiniams mokėjimams visiems išorės veiksmams yra priimtinas, nors padėtis galėtų būti pagerinta.

Kai kurios Audito Rūmų pastabos susijusios su galiojančiomis sutartimis, pagal kurias neatlikti galutiniai mokėjimai, todėl jas baigiant pagal Komisijos kontrolės sistemą turėtų būti taikomi korekciniai veiksmai.

| 8.32. | Bendras Audito Rūmų atliktas Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų 2006 m. įvertinimas pateiktas 
  8.2 priede
  . Kaip paaiškinta 8.13–8.18 dalyse, vis dar buvo trūkumų sistemose, skirtose užtikrinti projektus įgyvendinančių organizacijų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

8.32.

Bendras Audito Rūmų atliktas Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų 2006 m. įvertinimas pateiktas 
  8.2 priede
  . Kaip paaiškinta 8.13–8.18 dalyse, vis dar buvo trūkumų sistemose, skirtose užtikrinti projektus įgyvendinančių organizacijų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

| 8.32. | Komisijos vidaus kontrolės sistema sukurta taip, kad būtų atsižvelgta į daugiametį išorės pagalbos išlaidų pobūdį, užtikrinant, kad paramos gavėjų mokėjimų prašymų patikros būtų atliekamos pagrindiniais projekto įgyvendinimo etapais, o su išankstiniais mokėjimais susijusios klaidos galėtų būti aptiktos ir ištaisytos. |
| --- | --- |

8.32.

Komisijos vidaus kontrolės sistema sukurta taip, kad būtų atsižvelgta į daugiametį išorės pagalbos išlaidų pobūdį, užtikrinant, kad paramos gavėjų mokėjimų prašymų patikros būtų atliekamos pagrindiniais projekto įgyvendinimo etapais, o su išankstiniais mokėjimais susijusios klaidos galėtų būti aptiktos ir ištaisytos.

2006 m. imtasi priemonių kontrolės sistemoms sustiprinti: išplatintas pataisytas praktinis sutarčių procedūrų vadovas, apimantis biudžetą ir EPF, programų sąmatų rengimo vadovas, išsamesnės ataskaitų rengimo gairės delegacijoms, sugriežtinta ex post kontrolė.

Komisija suvokia, kad yra tobulintinų dalykų, tačiau mano, kad šiuo metu veikiančios sistemos suteikia pagrįstą patikinimą dėl išorės veiksmų išlaidų kaip visumos teisėtumo ir tvarkingumo.

| 8.33. | Kad šių trūkumų būtų mažiau, Audito Rūmai rekomenduoja: |
| --- | --- |

8.33.

Kad šių trūkumų būtų mažiau, Audito Rūmai rekomenduoja:

| 8.33. | |
| --- | --- |

8.33.

| a) | projektų išorės auditoriai savo darbą turėtų atlikti atsižvelgdami į technines užduotis, apimančias visas žinomas rizikos sritis, įskaitant Komisijos reikalavimų dėl sutarčių sudarymo procedūrų ir tinkamų apmokėti išlaidų laikymąsi, bei būtų nustatyti tikslūs ataskaitų rengimo reikalavimai (žr. 8.15 ir 8.16 dalis); |
| --- | --- |

a)

projektų išorės auditoriai savo darbą turėtų atlikti atsižvelgdami į technines užduotis, apimančias visas žinomas rizikos sritis, įskaitant Komisijos reikalavimų dėl sutarčių sudarymo procedūrų ir tinkamų apmokėti išlaidų laikymąsi, bei būtų nustatyti tikslūs ataskaitų rengimo reikalavimai (žr. 8.15 ir 8.16 dalis);

| a) | 2006 m. vasario 1 d. įsigaliojusiomis naujomis tipinėmis sutartimis ir išlaidų tikrinimo techninėmis užduotimis specialiai atsižvelgiama į Audito Rūmų paminėtus aspektus. |
| --- | --- |

a)

2006 m. vasario 1 d. įsigaliojusiomis naujomis tipinėmis sutartimis ir išlaidų tikrinimo techninėmis užduotimis specialiai atsižvelgiama į Audito Rūmų paminėtus aspektus.

| b) | turėtų būti patobulintos duomenų apibrėžtys ir jų įvedimo į CRIS sistemą taisyklės, kad joje būtų pateikti patikimi ir naudingi analitiniai įrašai apie visus projektų auditus, kuriuos atliko išorės auditoriai ar Komisijos darbuotojai, siekiant, kad informacija būtų:






  — | geriau apibendrinta, |
| --- | --- | --- |

b)

turėtų būti patobulintos duomenų apibrėžtys ir jų įvedimo į CRIS sistemą taisyklės, kad joje būtų pateikti patikimi ir naudingi analitiniai įrašai apie visus projektų auditus, kuriuos atliko išorės auditoriai ar Komisijos darbuotojai, siekiant, kad informacija būtų:

—

geriau apibendrinta,

| — | susijusi su informacija apie atitinkamų projektų valdymą, |
| --- | --- |

—

susijusi su informacija apie atitinkamų projektų valdymą,

| — | naudojama papildyti rizikos įvertinimo sistemą, |
| --- | --- |

—

naudojama papildyti rizikos įvertinimo sistemą,

| — | galų gale, pasidalijama „RELEX šeimoje“ (žr. 8.23, 8.25 ir 8.27 dalis); |
| --- | --- |

—

galų gale, pasidalijama „RELEX šeimoje“ (žr. 8.23, 8.25 ir 8.27 dalis);

| b) | Komisija ketina pasitelkti sukauptą patirtį ir toliau tobulinti esamą sistemą papildančios priemonės CRIS-Audit modulio veikimą. |
| --- | --- |

b)

Komisija ketina pasitelkti sukauptą patirtį ir toliau tobulinti esamą sistemą papildančios priemonės CRIS-Audit modulio veikimą.

| c) | EuropeAid būstinė turėtų atidžiau išnagrinėti delegacijų pateiktą informaciją apie auditus, kad būtų užtikrintas jos išsamumas ir nuoseklumas. Be to, patikrinimus turėtų atlikti visi direktoratai (žr. 8.20, 8.22 ir 8.24 dalis); |
| --- | --- |

c)

EuropeAid būstinė turėtų atidžiau išnagrinėti delegacijų pateiktą informaciją apie auditus, kad būtų užtikrintas jos išsamumas ir nuoseklumas. Be to, patikrinimus turėtų atlikti visi direktoratai (žr. 8.20, 8.22 ir 8.24 dalis);

| c) | Komisija neseniai pakeitė ataskaitų rengimo modelį, kurį delegacijos taiko įgyvendindamos 2007 m. metinį audito planą; dabar jis yra išsamesnis ir juo remiantis bus galima aiškiau išskirti skirtingus audito proceso etapus ir audito priežastis. |
| --- | --- |

c)

Komisija neseniai pakeitė ataskaitų rengimo modelį, kurį delegacijos taiko įgyvendindamos 2007 m. metinį audito planą; dabar jis yra išsamesnis ir juo remiantis bus galima aiškiau išskirti skirtingus audito proceso etapus ir audito priežastis.

| d) | DG ECHO turėtų patikslinti tinkamų apmokėti išlaidų taisykles, kad būtų išvengta skirtingų interpretacijų (žr. 8.11 dalį); |
| --- | --- |

d)

DG ECHO turėtų patikslinti tinkamų apmokėti išlaidų taisykles, kad būtų išvengta skirtingų interpretacijų (žr. 8.11 dalį);

| d) | Komisija toliau dirbo su susitariančiomis organizacijomis, kad šios organizacijos geriau suprastų taisykles ir kad sumažėtų skirtingo aiškinimo atvejų. 2007 m. birželio mėn. visiems partneriams išsiųsti informaciniai leidiniai siekiant paaiškinti esamas taisykles. |
| --- | --- |

d)

Komisija toliau dirbo su susitariančiomis organizacijomis, kad šios organizacijos geriau suprastų taisykles ir kad sumažėtų skirtingo aiškinimo atvejų. 2007 m. birželio mėn. visiems partneriams išsiųsti informaciniai leidiniai siekiant paaiškinti esamas taisykles.

| e) | reikėtų palyginti DG ECHO atliekamus įgyvendinančių partnerių būstinių auditus ir auditus vietoje, kad būtų galima geriau suprasti su projektais susijusių išlaidų realybę (žr. 8.18 dalį). |
| --- | --- |

e)

reikėtų palyginti DG ECHO atliekamus įgyvendinančių partnerių būstinių auditus ir auditus vietoje, kad būtų galima geriau suprasti su projektais susijusių išlaidų realybę (žr. 8.18 dalį).

| e) | Peržiūrėtas būstinėse ir vietoje atliekamų auditų santykis, jis turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į bendrą kontrolės strategiją (žr. 8.18 dalį). |
| --- | --- |

e)

Peržiūrėtas būstinėse ir vietoje atliekamų auditų santykis, jis turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į bendrą kontrolės strategiją (žr. 8.18 dalį).

---

(1)  Europos plėtros fondų parama nagrinėjama atskirai, kadangi ji nėra finansuojama iš bendrojo biudžeto.

(2)  Bendrijos parama rekonstrukcijai, vystymui ir stabilizavimui.

(3)  Geografiniai direktoratai – 1) Azija ir Centrinė Azija; 2) Europa, pietinės Viduržemio jūros šalys, Viduriniai Rytai ir kaimynystės politikos šalys; 3) Lotynų Amerika.

(4)  Žr. 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 8.9 dalį.

(5)  Audito Rūmų nuomonė Nr. 2/2004 dėl vieno bendro audito modelio, 50 dalis.

(6)  Žr. 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 8.24–8.28, dalis ir 2006 finansinių metų metinės ataskaitos dėl iš Europos plėtros fondų finansuojamos veiklos 52 dalį.

8.2 PRIEDAS

Priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas

| Sistema | Pagrindinė vidaus kontrolės priemonė | Bendras įvertinimas |
| --- | --- | --- |
| Procedūros ir vadovai | Valdymo ex ante patikros | Vidaus auditai | Operacijų ex post kontrolė | Išorės auditai | Valdymo ataskaitos |
| EuropeAid bendradarbiavimo biuras | | | | | | | |
| Humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas (DG ECHO) | | | | N/A | | | |
| Komisijos delegacijos | | | | N/A | | | |

Sistema

Pagrindinė vidaus kontrolės priemonė

Bendras įvertinimas

Procedūros ir vadovai

Valdymo ex ante patikros

Vidaus auditai

Operacijų ex post kontrolė

Išorės auditai

Valdymo ataskaitos

EuropeAid bendradarbiavimo biuras

Humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas (DG ECHO)

N/A

Komisijos delegacijos

N/A

Paaiškinimas:

| | Patenkinama |
| --- | --- |
| | Iš dalies patenkinama |
| | Nepatenkinama |
| N/A | Netaikoma arba neįvertinta |

Patenkinama

Iš dalies patenkinama

Nepatenkinama

N/A

Netaikoma arba neįvertinta

8.1 PRIEDAS

Tolesnės priemonės, atsižvelgiant į pagrindines patikinimo pareiškime pateiktas pastabas

| Audito Rūmų pastaba | Vykdyti veiksmai | Audito Rūmų analizė | Komisijos atsakymas |
| --- | --- | --- | --- |
| Klaidos įgyvendinančių organizacijų atliktuose mokėjimuose |
| Audito Rūmai nustatė daug klaidų, atlikę įgyvendinančių organizacijų mokėjimų imties testus.
  (2005 finansinių metų metinės ataskaitos 8.20 dalis) | Buvo peržiūrėtos finansinių auditų, kuriuos atliks paramos gavėjai, techninės užduotys. | Vykdytas veiksmas vis dar nedavė efektyvių rezultatų 2006 m. tikrintiems mokėjimams. | Žr. Komisijos pastabas dėl 8.10, 8.15, 8.16 ir 8.31 dalių. |
| Projektų išorės auditai |
| Išorės auditoriai neturėjo išsamių techninių užduočių, todėl auditai neapėmė kai kurių rizikos sričių, pavyzdžiui poreikio testuoti nustatytų sutarčių procedūrų laikymąsi.
  (2005 finansinių metų metinės ataskaitos 8.15 dalis) | Naujose tipinėse sutartyse dėl išlaidų patikrinimo, kurios įsigaliojo 2006 m. vasario 1 d., nagrinėjami konkretūs Audito Rūmų minėti sutarčių aspektai. | Bendras poveikis nebus matomas iki 2007 m. (su dauguma audito ataskaitų, nagrinėtų dėl 2006 m. DAS, susijusios sutartys buvo pasirašytos prieš 2006 m. vasario mėn.). | Žr. Komisijos pastabas dėl 8.10, 8.15 ir 8.16 dalių. |
| Informacija apie auditus ir jų rezultatus |
| Nei išorės pagalbos valdymo ataskaitose, nei kompiuterizuotoje informacijos valdymo sistemoje CRIS (Common Relex Information System) nepateikiama išsami ir sisteminga informacija apie projektus ir jų rezultatus.
  (2005 finansinių metų metinės ataskaitos 8.9 ir 8.10 dalys) | 2006 m. į CRIS sistemą buvo įrašoma daugiau Informacijos apie auditus, bet to nepakanka. Išorės pagalbos valdymo ataskaitose ir toliau trūko nuoseklumo teikiant informaciją apie auditus. | Nors CRIS sistemos naudojimas pagerėjo, vis dar nėra įmanoma pasinaudoti galimais išsamaus centrinio auditų ir jų rezultatų registro privalumais. | Žr. Komisijos pastabas dėl 8.23 dalies. |
| Rizikos įvertinimas |
| Atlikdamas rizikos įvertinimą EuropeAid turėtų atsižvelgti į projektų auditų metu nustatytus faktus bei skirti įvairias įgyvendinančių organizacijų rūšis ir finansavimo metodus.
  (2005 finansinių metų metinės ataskaitos 8.23 dalies a punktas) | Rizikos analizė pagerėjo, sukūrus kas tris mėnesius atnaujinamą centrinį rizikos registrą. | Nors buvo sukurtas rizikos registras, vis dar nėra nuorodos į audito metu nustatytus faktus, išsamios analizės pagal organizaciją ir finansavimo metodą. | Žr. Komisijos pastabas dėl 8.28 dalies. |

Audito Rūmų pastaba

Vykdyti veiksmai

Audito Rūmų analizė

Komisijos atsakymas

Klaidos įgyvendinančių organizacijų atliktuose mokėjimuose

Audito Rūmai nustatė daug klaidų, atlikę įgyvendinančių organizacijų mokėjimų imties testus.

(2005 finansinių metų metinės ataskaitos 8.20 dalis)

Buvo peržiūrėtos finansinių auditų, kuriuos atliks paramos gavėjai, techninės užduotys.

Vykdytas veiksmas vis dar nedavė efektyvių rezultatų 2006 m. tikrintiems mokėjimams.

Žr. Komisijos pastabas dėl 8.10, 8.15, 8.16 ir 8.31 dalių.

Projektų išorės auditai

Išorės auditoriai neturėjo išsamių techninių užduočių, todėl auditai neapėmė kai kurių rizikos sričių, pavyzdžiui poreikio testuoti nustatytų sutarčių procedūrų laikymąsi.

(2005 finansinių metų metinės ataskaitos 8.15 dalis)

Naujose tipinėse sutartyse dėl išlaidų patikrinimo, kurios įsigaliojo 2006 m. vasario 1 d., nagrinėjami konkretūs Audito Rūmų minėti sutarčių aspektai.

Bendras poveikis nebus matomas iki 2007 m. (su dauguma audito ataskaitų, nagrinėtų dėl 2006 m. DAS, susijusios sutartys buvo pasirašytos prieš 2006 m. vasario mėn.).

Žr. Komisijos pastabas dėl 8.10, 8.15 ir 8.16 dalių.

Informacija apie auditus ir jų rezultatus

Nei išorės pagalbos valdymo ataskaitose, nei kompiuterizuotoje informacijos valdymo sistemoje CRIS (Common Relex Information System) nepateikiama išsami ir sisteminga informacija apie projektus ir jų rezultatus.

(2005 finansinių metų metinės ataskaitos 8.9 ir 8.10 dalys)

2006 m. į CRIS sistemą buvo įrašoma daugiau Informacijos apie auditus, bet to nepakanka. Išorės pagalbos valdymo ataskaitose ir toliau trūko nuoseklumo teikiant informaciją apie auditus.

Nors CRIS sistemos naudojimas pagerėjo, vis dar nėra įmanoma pasinaudoti galimais išsamaus centrinio auditų ir jų rezultatų registro privalumais.

Žr. Komisijos pastabas dėl 8.23 dalies.

Rizikos įvertinimas

Atlikdamas rizikos įvertinimą EuropeAid turėtų atsižvelgti į projektų auditų metu nustatytus faktus bei skirti įvairias įgyvendinančių organizacijų rūšis ir finansavimo metodus.

(2005 finansinių metų metinės ataskaitos 8.23 dalies a punktas)

Rizikos analizė pagerėjo, sukūrus kas tris mėnesius atnaujinamą centrinį rizikos registrą.

Nors buvo sukurtas rizikos registras, vis dar nėra nuorodos į audito metu nustatytus faktus, išsamios analizės pagal organizaciją ir finansavimo metodą.

Žr. Komisijos pastabas dėl 8.28 dalies.

9 SKYRIUS

Pasirengimo stojimui strategija

TURINYS

| 9.1–9.6 | Įvadas |
| --- | --- |

9.1–9.6

| 9.7–9.25 | Specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste |
| --- | --- |

9.7–9.25

| 9.7–9.10 | Audito metodas ir apimtis |
| --- | --- |

9.7–9.10

| 9.11–9.22 | Audito metu nustatyti faktai |
| --- | --- |

9.11–9.22

| 9.11–9.15 | Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas |
| --- | --- |

9.11–9.15

| 9.16–9.22 | Priežiūros ir kontrolės sistemos |
| --- | --- |

9.16–9.22

| 9.23–9.25 | Išvados ir rekomendacijos |
| --- | --- |

9.23–9.25

| 9.26–9.37 | Tolesnių veiksmų, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į ankstesnes pastabas, pateiktas Specialiojoje ataskaitoje Nr. 6/2003 dėl porinių projektų, kaip pagrindinės priemonės skatinant institucijų plėtrą šalyse kandidatėse, apžvalga |
| --- | --- |

9.26–9.37

| 9.26–9.28 | Įvadas |
| --- | --- |

9.26–9.28

| 9.29–9.36 | Audito Rūmų pastabos |
| --- | --- |

9.29–9.36

| 9.37 | Rekomendacijos |
| --- | --- |

9.37

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | KOMISIJOS ATSAKYMAI |
| --- | --- |
| ĮVADAS |
| 9.1. | Šiame metinės ataskaitos skyriuje nagrinėjama finansinių perspektyvų 7 išlaidų kategorija, apimanti pasirengimo stojimui išlaidas, susijusias su Vidurio ir Rytų Europos šalims (1) skirtais instrumentais (PHARE, ISPA ir SAPARD) bei su Turkijos pasirengimo stojimui pagalbos programa. |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS

9.1.

Šiame metinės ataskaitos skyriuje nagrinėjama finansinių perspektyvų 7 išlaidų kategorija, apimanti pasirengimo stojimui išlaidas, susijusias su Vidurio ir Rytų Europos šalims (1) skirtais instrumentais (PHARE, ISPA ir SAPARD) bei su Turkijos pasirengimo stojimui pagalbos programa.

9.2.

| 9.2. | Phare programa (2) ir Turkijos pasirengimo stojimui programa (3), kurias valdo Plėtros generalinis direktoratas, teikia paramą institucinei plėtrai ir investicijoms. ISPA priemonė (4), kurią valdo Regioninės politikos generalinis direktoratas, buvo sukurta siekiant palengvinti stojimą aplinkos ir transporto srityse. SAPARD programa (5), kurią įgyvendina Žemės ūkio generalinis direktoratas, skirta padėti naudą gaunančioms šalims spręsti jų žemės ūkio sektorių ir kaimo vietovių struktūrinės pertvarkos problemas bei prisidėti prie bendrosios žemės ūkio politikos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

Phare programa (2) ir Turkijos pasirengimo stojimui programa (3), kurias valdo Plėtros generalinis direktoratas, teikia paramą institucinei plėtrai ir investicijoms. ISPA priemonė (4), kurią valdo Regioninės politikos generalinis direktoratas, buvo sukurta siekiant palengvinti stojimą aplinkos ir transporto srityse. SAPARD programa (5), kurią įgyvendina Žemės ūkio generalinis direktoratas, skirta padėti naudą gaunančioms šalims spręsti jų žemės ūkio sektorių ir kaimo vietovių struktūrinės pertvarkos problemas bei prisidėti prie bendrosios žemės ūkio politikos įgyvendinimo.

9.3.

| 9.3. | PHARE, Turkijos ir ISPA programos bei projektai dažniausiai yra įgyvendinami naudojant decentralizuoto įgyvendinimo sistemą (DIS), Komisijos delegacijoms vykdant sprendimų dėl viešųjų pirkimų ir sutarčių skyrimo ex ante kontrolę, arba naudojant išplėstinę decentralizuoto įgyvendinimo sistemą (EDIS), kai Komisijos vykdoma konkursų ir sutarčių sudarymo ex ante kontrolė nėra taikoma (6). Esant decentralizuotam valdymui, mokėjimus rangovams ir naudos gavėjams atlieka nacionalinės valdžios institucijos, o Komisija vykdo ex post kontrolę. |
| --- | --- |

PHARE, Turkijos ir ISPA programos bei projektai dažniausiai yra įgyvendinami naudojant decentralizuoto įgyvendinimo sistemą (DIS), Komisijos delegacijoms vykdant sprendimų dėl viešųjų pirkimų ir sutarčių skyrimo ex ante kontrolę, arba naudojant išplėstinę decentralizuoto įgyvendinimo sistemą (EDIS), kai Komisijos vykdoma konkursų ir sutarčių sudarymo ex ante kontrolė nėra taikoma (6). Esant decentralizuotam valdymui, mokėjimus rangovams ir naudos gavėjams atlieka nacionalinės valdžios institucijos, o Komisija vykdo ex post kontrolę.

9.4.

| 9.4. | SAPARD programa taip pat yra įgyvendinama decentralizuotai, tačiau, jos atveju, projektų atrankai, konkursams ir sutarčių sudarymui nėra taikoma Komisijos ex ante patvirtinimo procedūra. Pasirėmusi savo pačios įvertinimais, Komisija patikėjo programą valdyti šalims naudos gavėjoms. Už įgyvendinimą ir mokėjimą yra atsakingos akredituotos mokėjimo agentūros, kurios kompensuoja naudos gavėjų patirtas išlaidas. Kiekviena mokėjimo agentūra privalo kasmet pateikti Komisijai sertifikatą dėl savo sąskaitų ir nepriklausomos sertifikavimo įstaigos atlikto audito ataskaitą. Komisija rūpinasi, kad sistemos būtų tinkamos ir gerai veiktų, o finansinių metų pabaigoje vykdo sąskaitų patvirtinimo procedūras. |
| --- | --- |

SAPARD programa taip pat yra įgyvendinama decentralizuotai, tačiau, jos atveju, projektų atrankai, konkursams ir sutarčių sudarymui nėra taikoma Komisijos ex ante patvirtinimo procedūra. Pasirėmusi savo pačios įvertinimais, Komisija patikėjo programą valdyti šalims naudos gavėjoms. Už įgyvendinimą ir mokėjimą yra atsakingos akredituotos mokėjimo agentūros, kurios kompensuoja naudos gavėjų patirtas išlaidas. Kiekviena mokėjimo agentūra privalo kasmet pateikti Komisijai sertifikatą dėl savo sąskaitų ir nepriklausomos sertifikavimo įstaigos atlikto audito ataskaitą. Komisija rūpinasi, kad sistemos būtų tinkamos ir gerai veiktų, o finansinių metų pabaigoje vykdo sąskaitų patvirtinimo procedūras.

9.5.

| 9.5. | 2006 m. mokėjimai pagal pasirengimo stojimui programas iš viso sudarė 2 277 milijonus eurų.
  9.1 diagramoje
  parodytas 2006 m. paskirtų ir išleistų lėšų pasiskirstymas. Aštuonioms Vidurio ir Rytų Europos šalims, kurios 2004 m. tapo Europos Sąjungos valstybėmis narėmis, po stojimo lėšos naujoms išlaidoms nebebuvo skiriamos (išimtis – SAPARD programa, pagal kurią kai kurie įsipareigojimai buvo prisiimti iki 2004 m. pabaigos). Bulgarijos ir Rumunijos atveju 2006 metai buvo paskutiniai metai, kai buvo galima prisiimti įsipareigojimus. Ankstesni ISPA projektai naujose valstybėse narėse yra traktuojami kaip Sanglaudos fondo projektai. Komisija gali vykdyti su šiais projektais susijusius mokėjimus iki 2010–2011 m. PHARE mokėjimai bus atliekami bent jau iki 2009 m. pabaigos. |
| --- | --- |

2006 m. mokėjimai pagal pasirengimo stojimui programas iš viso sudarė 2 277 milijonus eurų.
  9.1 diagramoje
  parodytas 2006 m. paskirtų ir išleistų lėšų pasiskirstymas. Aštuonioms Vidurio ir Rytų Europos šalims, kurios 2004 m. tapo Europos Sąjungos valstybėmis narėmis, po stojimo lėšos naujoms išlaidoms nebebuvo skiriamos (išimtis – SAPARD programa, pagal kurią kai kurie įsipareigojimai buvo prisiimti iki 2004 m. pabaigos). Bulgarijos ir Rumunijos atveju 2006 metai buvo paskutiniai metai, kai buvo galima prisiimti įsipareigojimus. Ankstesni ISPA projektai naujose valstybėse narėse yra traktuojami kaip Sanglaudos fondo projektai. Komisija gali vykdyti su šiais projektais susijusius mokėjimus iki 2010–2011 m. PHARE mokėjimai bus atliekami bent jau iki 2009 m. pabaigos.

Image

Image

| 9.6. | Nauja pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA) pakeis PHARE, Turkijos, ISPA ir SAPARD programas finansinių perspektyvų 2007–2013 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

9.6.

Nauja pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA) pakeis PHARE, Turkijos, ISPA ir SAPARD programas finansinių perspektyvų 2007–2013 m. laikotarpiu.

SPECIALUSIS VERTINIMAS PATIKINIMO PAREIŠKIMO KONTEKSTE

Audito metodas ir apimtis

| 9.7. | Auditas buvo pagrįstas dviem pagrindiniais informacijos šaltiniais: |
| --- | --- |

9.7.

Auditas buvo pagrįstas dviem pagrindiniais informacijos šaltiniais:

| a) | savarankiškais operacijų testais: iš pasirengimo stojimui biudžeto srities buvo atrinkti 80 operacijų pavyzdžiai; |
| --- | --- |

a)

savarankiškais operacijų testais: iš pasirengimo stojimui biudžeto srities buvo atrinkti 80 operacijų pavyzdžiai;

| b) | priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo įvertinimu Komisijos būstinėje, EB delegacijose ir nacionalinėse įgyvendinimo ir mokėjimo agentūrose. |
| --- | --- |

b)

priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo įvertinimu Komisijos būstinėje, EB delegacijose ir nacionalinėse įgyvendinimo ir mokėjimo agentūrose.

Phare ir Turkijos programos

| 9.8. | PHARE ir Turkijos programų atveju Audito Rūmai: |
| --- | --- |

9.8.

PHARE ir Turkijos programų atveju Audito Rūmai:

| a) | iš viso atliko 67 operacijų savarankiškus testus Komisijoje ir šalyse naudos gavėjose: Bulgarijoje, Čekijos Respublikoje, Vengrijoje, Latvijoje (dokumentų peržiūra), Lietuvoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Slovakijoje ir Turkijoje; |
| --- | --- |

a)

iš viso atliko 67 operacijų savarankiškus testus Komisijoje ir šalyse naudos gavėjose: Bulgarijoje, Čekijos Respublikoje, Vengrijoje, Latvijoje (dokumentų peržiūra), Lietuvoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Slovakijoje ir Turkijoje;

| b) | įvertino priežiūros ir kontrolės sistemas (vidaus kontrolės standartų įgyvendinimas, su ex post kontrolės veikla susijusi sistema, programų užbaigimas centriniu lygmeniu bei įvairūs operacijų, atrinktų savarankiškiems audito testams atlikti šalyse naudos gavėjose, kontrolės testai). |
| --- | --- |

b)

įvertino priežiūros ir kontrolės sistemas (vidaus kontrolės standartų įgyvendinimas, su ex post kontrolės veikla susijusi sistema, programų užbaigimas centriniu lygmeniu bei įvairūs operacijų, atrinktų savarankiškiems audito testams atlikti šalyse naudos gavėjose, kontrolės testai).

ISPA

| 9.9. | ISPA atveju buvo atlikti septynių mokėjimų ir viešųjų pirkimų procedūrų, susijusių su penkiais projektais Rumunijoje ir dviem projektais Bulgarijoje (7), savarankiški testai. Buvo atlikta Komisijos įdiegtų priežiūros ir kontrolės sistemų peržiūra, visų pirma susijusi su EB delegacijų vykdoma ex ante kontrole (9.3 dalis) ir Regioninės politikos generalinio direktorato audito veikla. Galiausiai, buvo analizuojama šalių pasiekta pažanga gaunant EDIS patvirtinimą. |
| --- | --- |

9.9.

ISPA atveju buvo atlikti septynių mokėjimų ir viešųjų pirkimų procedūrų, susijusių su penkiais projektais Rumunijoje ir dviem projektais Bulgarijoje (7), savarankiški testai. Buvo atlikta Komisijos įdiegtų priežiūros ir kontrolės sistemų peržiūra, visų pirma susijusi su EB delegacijų vykdoma ex ante kontrole (9.3 dalis) ir Regioninės politikos generalinio direktorato audito veikla. Galiausiai, buvo analizuojama šalių pasiekta pažanga gaunant EDIS patvirtinimą.

Sapard

| 9.10. | SAPARD atveju audito metu buvo vertinamos priežiūros ir kontrolės sistemos Komisijoje. Buvo patikrinta, kaip Komisija atliko sertifikuojančių įstaigų ataskaitų peržiūrą, taip pat buvo atlikti atrinktų mokėjimų (šešių Komisijos mokėjimų) pavyzdžių operacijų testai. Be to, Audito Rūmų auditas apėmė su penkiais projektais Rumunijoje susijusių operacijų ir kontrolės testus, taip pat buvo papildomai atrinkti penki projektai Latvijoje, apimantys pagrindines audito metu vykdytas priemones. Šių auditų metu buvo tikrinami projektų dokumentai atitinkamose mokėjimo agentūrose ir vertinamas projektų vykdymo vietoje teisėtumas ir tvarkingumas. |
| --- | --- |

9.10.

SAPARD atveju audito metu buvo vertinamos priežiūros ir kontrolės sistemos Komisijoje. Buvo patikrinta, kaip Komisija atliko sertifikuojančių įstaigų ataskaitų peržiūrą, taip pat buvo atlikti atrinktų mokėjimų (šešių Komisijos mokėjimų) pavyzdžių operacijų testai. Be to, Audito Rūmų auditas apėmė su penkiais projektais Rumunijoje susijusių operacijų ir kontrolės testus, taip pat buvo papildomai atrinkti penki projektai Latvijoje, apimantys pagrindines audito metu vykdytas priemones. Šių auditų metu buvo tikrinami projektų dokumentai atitinkamose mokėjimo agentūrose ir vertinamas projektų vykdymo vietoje teisėtumas ir tvarkingumas.

Audito metu nustatyti faktai

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

| 9.11. | Su operacijomis susijusio audito metu nustatytos klaidos nebuvo reikšmingos PHARE, Turkijos ir ISPA programoms. Tačiau SAPARD atveju buvo nustatytos reikšmingos klaidos. |
| --- | --- |

9.11.

Su operacijomis susijusio audito metu nustatytos klaidos nebuvo reikšmingos PHARE, Turkijos ir ISPA programoms. Tačiau SAPARD atveju buvo nustatytos reikšmingos klaidos.

| 9.11. | Komisija mano, kad SAPARD atveju, dėl 9.14 dalyje nurodytų priežasčių, finansinį poveikį turinčių klaidų skaičius nėra reikšmingas. |
| --- | --- |

9.11.

Komisija mano, kad SAPARD atveju, dėl 9.14 dalyje nurodytų priežasčių, finansinį poveikį turinčių klaidų skaičius nėra reikšmingas.

Phare ir Turkijos programos

| 9.12. | PHARE programos atveju Audito Rūmai nustatė vieną reikšmingą klaidą Slovakijoje, susijusią su neteisingo bendrojo finansavimo santykio taikymu. Be to, buvo nustatytos kelios formalios klaidos, kaip antai konkursų ir sutarčių sudarymo taisyklių nesilaikymas. |
| --- | --- |

9.12.

PHARE programos atveju Audito Rūmai nustatė vieną reikšmingą klaidą Slovakijoje, susijusią su neteisingo bendrojo finansavimo santykio taikymu. Be to, buvo nustatytos kelios formalios klaidos, kaip antai konkursų ir sutarčių sudarymo taisyklių nesilaikymas.

ISPA

| 9.13. | Tikrintos ISPA operacijos nebuvo veikiamos reikšmingų klaidų. Buvo nustatytos tam tikros formalaus pobūdžio klaidos, iš esmės susijusios su kai kurių PRAG (8) reikalavimų nesilaikymu (pavyzdžiui, nebuvo pateiktas paaiškinimas, kodėl vertinimo komiteto posėdžių nelankė balsavimo teisę turintys nariai arba kodėl Oficialiajame leidinyje nebuvo skelbiamos numatomos sutartys ir pranešimai apie sutarčių sudarymą). |
| --- | --- |

9.13.

Tikrintos ISPA operacijos nebuvo veikiamos reikšmingų klaidų. Buvo nustatytos tam tikros formalaus pobūdžio klaidos, iš esmės susijusios su kai kurių PRAG (8) reikalavimų nesilaikymu (pavyzdžiui, nebuvo pateiktas paaiškinimas, kodėl vertinimo komiteto posėdžių nelankė balsavimo teisę turintys nariai arba kodėl Oficialiajame leidinyje nebuvo skelbiamos numatomos sutartys ir pranešimai apie sutarčių sudarymą).

| 9.13. | Komisija nagrinėja šio akivaizdaus reikalavimų nesilaikymo aplinkybes. Pagal PRAG taisykles paprastai reikia paskelbti prognozes, tačiau gali būti išimčių. |
| --- | --- |

9.13.

Komisija nagrinėja šio akivaizdaus reikalavimų nesilaikymo aplinkybes. Pagal PRAG taisykles paprastai reikia paskelbti prognozes, tačiau gali būti išimčių.

Sapard

| 9.14. | Audito Rūmų tikrintos SAPARD operacijos buvo veikiamos reikšmingų klaidų. Audito Rūmai nustatė projektų atvejus, kai Bendrijos pagalbą gaunantys subjektai nevykdė savo sutartinių prievolių. Buvo nustatyta, kad Rumunijoje tikrintas projektas neatitiko ES finansavimo reikalavimų todėl, kad nebuvo laikomasi Komisijos nustatytų viešųjų pirkimų taisyklių ir procedūrų. Tam tikrų projektų atveju valdžios institucijų atliktos patikros vietoje nebuvo aiškiai pagrįstos įrodymais arba jos buvo netinkamai atliktos, dėl to vienu atveju netgi buvo atliktas mokėjimas kompensuojant dar neužbaigtą investiciją. |
| --- | --- |

9.14.

Audito Rūmų tikrintos SAPARD operacijos buvo veikiamos reikšmingų klaidų. Audito Rūmai nustatė projektų atvejus, kai Bendrijos pagalbą gaunantys subjektai nevykdė savo sutartinių prievolių. Buvo nustatyta, kad Rumunijoje tikrintas projektas neatitiko ES finansavimo reikalavimų todėl, kad nebuvo laikomasi Komisijos nustatytų viešųjų pirkimų taisyklių ir procedūrų. Tam tikrų projektų atveju valdžios institucijų atliktos patikros vietoje nebuvo aiškiai pagrįstos įrodymais arba jos buvo netinkamai atliktos, dėl to vienu atveju netgi buvo atliktas mokėjimas kompensuojant dar neužbaigtą investiciją.

| 9.14. | Dauguma nustatytų klaidų susijusios su vienu projektu Rumunijoje. Nustatyta viešųjų pirkimų procedūrų klaida buvo susijusi su formaliais viešojo konkurso aspektais. |
| --- | --- |

9.14.

Dauguma nustatytų klaidų susijusios su vienu projektu Rumunijoje. Nustatyta viešųjų pirkimų procedūrų klaida buvo susijusi su formaliais viešojo konkurso aspektais.

Komisija išnagrinėjo, kaip vykdomi viešieji konkursai, ir atitinkamai į tai atsižvelgė atitikties vertinimo proceso metu.

Kiek tai susiję su patikromis vietoje, Rumunijos valdžios institucijos ėmėsi veiksmų, kad patobulintų savo procedūras.

| 9.15. | Kai dėl Komisijoje patikrintų mokėjimų pavyzdžių, Audito Rūmai pakartoja savo praeitais metais pateiktą pastabą dėl išlaidų, patirtų taikant vadinamąją „riboto laiko procedūrą (9)“ (t. y. pakeistas patvirtintas (akredituotas) procedūras, pagal kurias ne visos patikros yra atliekamos prieš Sapard agentūrai patvirtinant projektus), teisėtumo ir tvarkingumo. Šios procedūros neakreditavo kompetentingos Bulgarijos valdžios institucijos; jos oficialiai nenagrinėjo ir nepatvirtino Komisija. Komisija pripažino, kad ši procedūra neatitinka taisyklių ir todėl neturėtų būti taikoma. Vis dėlto ji nusprendė, kad, remiantis daugiausia (nepatikrinta) Bulgarijos valdžios institucijų pateikta informacija, 19 580 843,66 eurų suma atitiko reikalavimus ir buvo išmokėta 2006 m. lapkričio mėn. |
| --- | --- |

9.15.

Kai dėl Komisijoje patikrintų mokėjimų pavyzdžių, Audito Rūmai pakartoja savo praeitais metais pateiktą pastabą dėl išlaidų, patirtų taikant vadinamąją „riboto laiko procedūrą (9)“ (t. y. pakeistas patvirtintas (akredituotas) procedūras, pagal kurias ne visos patikros yra atliekamos prieš Sapard agentūrai patvirtinant projektus), teisėtumo ir tvarkingumo. Šios procedūros neakreditavo kompetentingos Bulgarijos valdžios institucijos; jos oficialiai nenagrinėjo ir nepatvirtino Komisija. Komisija pripažino, kad ši procedūra neatitinka taisyklių ir todėl neturėtų būti taikoma. Vis dėlto ji nusprendė, kad, remiantis daugiausia (nepatikrinta) Bulgarijos valdžios institucijų pateikta informacija, 19 580 843,66 eurų suma atitiko reikalavimus ir buvo išmokėta 2006 m. lapkričio mėn.

| 9.15. | Komisija apgailestauja, kad Bulgarijos valdžios institucijos laiku nepranešė apie „riboto laiko procedūros“ taikymą, tačiau dar kartą pabrėžia, kad šis kai kurių Daugiamečio finansavimo susitarimo (10) nuostatų pažeidimas yra formali klaida. Komisija privalo įvertinti (inter alia) „pažeidimo sunkumą ir finansinę žalą Bendrijai“ (11). 2007 m. kovo 19–23 d. Komisija atliko patikrinimą Bulgarijoje. Atlikus tam tikrų pagal „riboto laiko procedūrą“ patvirtintų projektų peržiūrą, nustatyta, kad prieš pasirašant sutartį su naudos gavėju buvo laikomasi visų akredituotos procedūros kontrolės etapų reikalavimų, taigi išlaidos pagal šią procedūrą patvirtintiems projektams atitiko reikalavimus. |
| --- | --- |

9.15.

Komisija apgailestauja, kad Bulgarijos valdžios institucijos laiku nepranešė apie „riboto laiko procedūros“ taikymą, tačiau dar kartą pabrėžia, kad šis kai kurių Daugiamečio finansavimo susitarimo (10) nuostatų pažeidimas yra formali klaida. Komisija privalo įvertinti (inter alia) „pažeidimo sunkumą ir finansinę žalą Bendrijai“ (11). 2007 m. kovo 19–23 d. Komisija atliko patikrinimą Bulgarijoje. Atlikus tam tikrų pagal „riboto laiko procedūrą“ patvirtintų projektų peržiūrą, nustatyta, kad prieš pasirašant sutartį su naudos gavėju buvo laikomasi visų akredituotos procedūros kontrolės etapų reikalavimų, taigi išlaidos pagal šią procedūrą patvirtintiems projektams atitiko reikalavimus.

Priežiūros ir kontrolės sistemos

| 9.16. | Pasirengimo stojimui biudžeto sričiai taikomų priežiūros ir kontrolės sistemų vertinimas yra susijęs su trimis skirtingais generaliniais direktoratais (9.2 dalis). Visų pasirengimo stojimui instrumentų atveju audito metu vėl buvo nustatyta nacionalinių valdžios institucijų, susijusių su projektų įgyvendinimu, kontrolės sistemų trūkumų. |
| --- | --- |

9.16.

Pasirengimo stojimui biudžeto sričiai taikomų priežiūros ir kontrolės sistemų vertinimas yra susijęs su trimis skirtingais generaliniais direktoratais (9.2 dalis). Visų pasirengimo stojimui instrumentų atveju audito metu vėl buvo nustatyta nacionalinių valdžios institucijų, susijusių su projektų įgyvendinimu, kontrolės sistemų trūkumų.

Phare ir Turkijos programos

| 9.17. | Audito Rūmams patikrinus ex post kontrolės procedūras, t. y. baigiamuosius auditus, susijusius su pagal 2000 ir 2001 m. PHARE nacionalines programas finansuotais projektais ir per metus atliktus pasamdytų išorės auditorių, nebuvo atskleista finansiškai reikšmingų klaidų. Tai patvirtino Audito Rūmų operacijų testų rezultatai. |
| --- | --- |

9.17.

Audito Rūmams patikrinus ex post kontrolės procedūras, t. y. baigiamuosius auditus, susijusius su pagal 2000 ir 2001 m. PHARE nacionalines programas finansuotais projektais ir per metus atliktus pasamdytų išorės auditorių, nebuvo atskleista finansiškai reikšmingų klaidų. Tai patvirtino Audito Rūmų operacijų testų rezultatai.

9.18.

| 9.18. | EB delegacijų vykdoma konkursų ir sutarčių sudarymo esant decentralizuotam valdymui ex ante kontrolė buvo veiksminga pagrindinė kontrolės priemonė užtikrinant operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Kai dėl Phare ir Turkijos programų, Audito Rūmai su konkursais susijusiose bylose nustatė didelį taisomųjų veiksmų, kurių turėjo būti imtasi delegacijoms atlikus ex ante kontrolę Bulgarijoje, Rumunijoje ir Turkijoje, skaičių. Tai rodo, kad nacionalinės priežiūros sistemos DIS institucijose vis dar yra silpnos. Dėl to, kad susijusiose delegacijose buvo nuolat vykdoma ex ante kontrolė, šie trūkumai neturėjo rimtų neigiamų finansinių pasekmių. |
| --- | --- |

EB delegacijų vykdoma konkursų ir sutarčių sudarymo esant decentralizuotam valdymui ex ante kontrolė buvo veiksminga pagrindinė kontrolės priemonė užtikrinant operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Kai dėl Phare ir Turkijos programų, Audito Rūmai su konkursais susijusiose bylose nustatė didelį taisomųjų veiksmų, kurių turėjo būti imtasi delegacijoms atlikus ex ante kontrolę Bulgarijoje, Rumunijoje ir Turkijoje, skaičių. Tai rodo, kad nacionalinės priežiūros sistemos DIS institucijose vis dar yra silpnos. Dėl to, kad susijusiose delegacijose buvo nuolat vykdoma ex ante kontrolė, šie trūkumai neturėjo rimtų neigiamų finansinių pasekmių.

9.19.

| 9.19. | 2006 m. gruodžio mėn. Rumunijoje EDIS akreditaciją gavo dvi iš trijų PHARE įgyvendinimo agentūrų. Tačiau Bulgarijoje PHARE skirtas EDIS akreditacijos suteikimas buvo toliau atidėtas, o tai patvirtino Audito Rūmų nustatytus faktus, kad nacionalinės administracijos priežiūros sistemos DIS institucijose yra silpnos. |
| --- | --- |

2006 m. gruodžio mėn. Rumunijoje EDIS akreditaciją gavo dvi iš trijų PHARE įgyvendinimo agentūrų. Tačiau Bulgarijoje PHARE skirtas EDIS akreditacijos suteikimas buvo toliau atidėtas, o tai patvirtino Audito Rūmų nustatytus faktus, kad nacionalinės administracijos priežiūros sistemos DIS institucijose yra silpnos.

| 9.19. | Komisija apgailestauja, kad vėluojama suteikti EDIS akreditaciją Bulgarijoje, tačiau patvirtina, kad šių vėlavimų nebuvo galima išvengti, kadangi valdymo ir kontrolės struktūros nebuvo tinkamos, kad būtų galima atsisakyti ex ante kontrolės. Siekdama užtikrinti patikimą EB fondų finansų valdymą pagal EDIS, Komisija prieš suteikdama EDIS akreditaciją turėjo reikalauti, kad administracinės struktūros būtų patobulintos. Rumunijoje 2007 m. balandžio mėn. EDIS akreditaciją gavo trečia įgyvendinimo agentūra. |
| --- | --- |

9.19.

Komisija apgailestauja, kad vėluojama suteikti EDIS akreditaciją Bulgarijoje, tačiau patvirtina, kad šių vėlavimų nebuvo galima išvengti, kadangi valdymo ir kontrolės struktūros nebuvo tinkamos, kad būtų galima atsisakyti ex ante kontrolės. Siekdama užtikrinti patikimą EB fondų finansų valdymą pagal EDIS, Komisija prieš suteikdama EDIS akreditaciją turėjo reikalauti, kad administracinės struktūros būtų patobulintos. Rumunijoje 2007 m. balandžio mėn. EDIS akreditaciją gavo trečia įgyvendinimo agentūra.

ISPA

| 9.20. | Komisija atidžiai prižiūrėjo ir prižiūri pagal ISPA taikomas sistemas ir vykdomus projektus. Audito Rūmams atlikus auditą buvo suformuluotos rekomendacijos toliau tobulinti audito priemones ir dokumentus (pvz., patikros lapus). |
| --- | --- |

9.20.

Komisija atidžiai prižiūrėjo ir prižiūri pagal ISPA taikomas sistemas ir vykdomus projektus. Audito Rūmams atlikus auditą buvo suformuluotos rekomendacijos toliau tobulinti audito priemones ir dokumentus (pvz., patikros lapus).

| 9.20. | Audito Rūmų pasiūlymas dėl patikros lapų bus apsvarstytas. |
| --- | --- |

9.20.

Audito Rūmų pasiūlymas dėl patikros lapų bus apsvarstytas.

| 9.21. | 2006 m. (Rumunijos atveju – birželio mėn., o Bulgarijos – lapkričio mėn.) ISPA valdymui įdiegtos sistemos leido Komisijai atsisakyti ex ante patvirtinimo reikalavimo. Tačiau kai kurioms įgyvendinimo agentūroms patvirtinimas dar negalėjo būti suteiktas arba jis buvo suteiktas esant tam tikroms saugos garantijų sąlygoms. Į savo Sprendimą Komisija įtraukė nemažai skirtingų susijusių institucijų turimų nagrinėti problemų. 2006 m. pabaigoje šios problemos vis dar buvo sprendžiamos. |
| --- | --- |

9.21.

2006 m. (Rumunijos atveju – birželio mėn., o Bulgarijos – lapkričio mėn.) ISPA valdymui įdiegtos sistemos leido Komisijai atsisakyti ex ante patvirtinimo reikalavimo. Tačiau kai kurioms įgyvendinimo agentūroms patvirtinimas dar negalėjo būti suteiktas arba jis buvo suteiktas esant tam tikroms saugos garantijų sąlygoms. Į savo Sprendimą Komisija įtraukė nemažai skirtingų susijusių institucijų turimų nagrinėti problemų. 2006 m. pabaigoje šios problemos vis dar buvo sprendžiamos.

| 9.21. | Problemos sprendžiamos vykdant stebėjimo veiklą, atliekant mokėjimų prašymų patikras ir atliekant auditus. |
| --- | --- |

9.21.

Problemos sprendžiamos vykdant stebėjimo veiklą, atliekant mokėjimų prašymų patikras ir atliekant auditus.

Sapard

| 9.22. | Audito Rūmams atlikus auditą Latvijoje ir Rumunijoje, buvo nustatyta, kad SAPARD administracinėms ir kontrolės sistemoms buvo būdingos pagrindinės koncepcijos (12), tačiau buvo atskleisti šie jų veikimo trūkumai: |
| --- | --- |

9.22.

Audito Rūmams atlikus auditą Latvijoje ir Rumunijoje, buvo nustatyta, kad SAPARD administracinėms ir kontrolės sistemoms buvo būdingos pagrindinės koncepcijos (12), tačiau buvo atskleisti šie jų veikimo trūkumai:

| 9.22. | |
| --- | --- |

9.22.

| a) | prieš keičiant akredituotas procedūras Rumunijoje (informaciją apie Bulgariją žr. 9.15 dalyje) ir kaimo plėtros planą Latvijoje nebuvo suteiktas būtinas Komisijos pritarimas; |
| --- | --- |

a)

prieš keičiant akredituotas procedūras Rumunijoje (informaciją apie Bulgariją žr. 9.15 dalyje) ir kaimo plėtros planą Latvijoje nebuvo suteiktas būtinas Komisijos pritarimas;

| a) | Į abu atvejus atsižvelgiama atitikties vertinimo proceso metu. |
| --- | --- |

a)

Į abu atvejus atsižvelgiama atitikties vertinimo proceso metu.

| b) | nepakankamas su vienu projektu Rumunijoje susijusių patikrų tikslumas ir kokybė neleido aptikti klaidų, taigi jos ir nebuvo ištaisytos (žr. 9.14 dalį); |
| --- | --- |

b)

nepakankamas su vienu projektu Rumunijoje susijusių patikrų tikslumas ir kokybė neleido aptikti klaidų, taigi jos ir nebuvo ištaisytos (žr. 9.14 dalį);

c)

| c) | kainų duomenų bazė, skirta patikrinti, ar pirkimai buvo atliekami priimtinomis kainomis, kurios turi įtakos kompensuotinai projekto sumai, Rumunijoje dar nebuvo sukurta. Ši pastaba jau buvo pateikta 2005 m. metinėje ataskaitoje (9.17 dalies c punkte). |
| --- | --- |

kainų duomenų bazė, skirta patikrinti, ar pirkimai buvo atliekami priimtinomis kainomis, kurios turi įtakos kompensuotinai projekto sumai, Rumunijoje dar nebuvo sukurta. Ši pastaba jau buvo pateikta 2005 m. metinėje ataskaitoje (9.17 dalies c punkte).

| c) | Kainų duomenų bazė yra viena priemonė kainų priimtinumui įvertinti, o SAPARD atveju tai nėra norminis reikalavimas pagal Daugiametį finansavimo susitarimą. Tačiau Komisija pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad turint tokią duomenų bazę galėtų būti gautas dar geresnis patikimo finansų valdymo patikinimas privačiųjų pirkimų srityje. |
| --- | --- |

c)

Kainų duomenų bazė yra viena priemonė kainų priimtinumui įvertinti, o SAPARD atveju tai nėra norminis reikalavimas pagal Daugiametį finansavimo susitarimą. Tačiau Komisija pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad turint tokią duomenų bazę galėtų būti gautas dar geresnis patikimo finansų valdymo patikinimas privačiųjų pirkimų srityje.

Išvados ir rekomendacijos

| 9.23. | Audito Rūmų patikrintos operacijos nebuvo veikiamos reikšmingų klaidų, išskyrus pagal SAPARD finansuojamas operacijas. Tai atspindi su SAPARD sistemomis susijusių tam tikrų pagrindinių kontrolės priemonių veikimo trūkumus (žr. 9.22 dalį). PHARE, Turkijos ir ISPA programų atveju EB delegacijų vykdoma konkursų ir sutarčių sudarymo esant decentralizuotam valdymui ex ante kontrolė ir toliau buvo veiksminga kontrolės priemonė, kompensuojanti vietos valdžios negebėjimą valdyti viešųjų pirkimų procesą sparčiai didėjant finansavimo lėšoms. |
| --- | --- |

9.23.

Audito Rūmų patikrintos operacijos nebuvo veikiamos reikšmingų klaidų, išskyrus pagal SAPARD finansuojamas operacijas. Tai atspindi su SAPARD sistemomis susijusių tam tikrų pagrindinių kontrolės priemonių veikimo trūkumus (žr. 9.22 dalį). PHARE, Turkijos ir ISPA programų atveju EB delegacijų vykdoma konkursų ir sutarčių sudarymo esant decentralizuotam valdymui ex ante kontrolė ir toliau buvo veiksminga kontrolės priemonė, kompensuojanti vietos valdžios negebėjimą valdyti viešųjų pirkimų procesą sparčiai didėjant finansavimo lėšoms.

| 9.23. | Kaip nurodyta Komisijos pastabose dėl 9.11, 9.14 ir 9.22 dalių, Komisija laikosi nuomonės, kad Audito Rūmų nustatytos klaidos SAPARD nėra reikšmingos, išskyrus galbūt klaidas, susijusias su viešaisiais konkursais Rumunijoje. Be abejonės, Komisija žino apie potencialią riziką, susijusią su SAPARD, ir į ją atsižvelgs atlikdama savo auditus, tačiau iki šiol nėra nustačiusi faktų, įrodančių, kad kyla bendra reikšminga finansinė rizika. |
| --- | --- |

9.23.

Kaip nurodyta Komisijos pastabose dėl 9.11, 9.14 ir 9.22 dalių, Komisija laikosi nuomonės, kad Audito Rūmų nustatytos klaidos SAPARD nėra reikšmingos, išskyrus galbūt klaidas, susijusias su viešaisiais konkursais Rumunijoje. Be abejonės, Komisija žino apie potencialią riziką, susijusią su SAPARD, ir į ją atsižvelgs atlikdama savo auditus, tačiau iki šiol nėra nustačiusi faktų, įrodančių, kad kyla bendra reikšminga finansinė rizika.

| 9.24. | Audito Rūmų tolesnės priemonės atsižvelgiant į su patikinimo pareiškimu susijusias pagrindines pastabas yra pateiktos
  9.1 priede
  , o bendras priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo 2006 m. vertinimas pateiktas
  9.2 priede
  . |
| --- | --- |

9.24.

Audito Rūmų tolesnės priemonės atsižvelgiant į su patikinimo pareiškimu susijusias pagrindines pastabas yra pateiktos
  9.1 priede
  , o bendras priežiūros ir kontrolės sistemų veikimo 2006 m. vertinimas pateiktas
  9.2 priede
  .

9.25.

| 9.25. | Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai: |
| --- | --- |

Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai:

| 9.25. | |
| --- | --- |

9.25.

| a) | atidžiai prižiūrėti, kad efektyviai veiktų nacionalinės priežiūros ir kontrolės sistemos, visų pirma susijusios su konkursų rengimu ir valdymu Turkijoje, viešaisiais pirkimais pagal EDIS sistemą Bulgarijoje ir Rumunijoje bei nacionalinio bendrojo finansavimo lėšų suteikimu laiku; |
| --- | --- |

a)

atidžiai prižiūrėti, kad efektyviai veiktų nacionalinės priežiūros ir kontrolės sistemos, visų pirma susijusios su konkursų rengimu ir valdymu Turkijoje, viešaisiais pirkimais pagal EDIS sistemą Bulgarijoje ir Rumunijoje bei nacionalinio bendrojo finansavimo lėšų suteikimu laiku;

| a) | Problemos sprendžiamos vykdant stebėjimo veiklą, atliekant mokėjimų prašymų patikras ir atliekant auditus. |
| --- | --- |

a)

Problemos sprendžiamos vykdant stebėjimo veiklą, atliekant mokėjimų prašymų patikras ir atliekant auditus.

| b) | užtikrinti, kad Rumunijos ir Bulgarijos valdžios institucijos nustatytų gerą struktūrinių fondų finansinio valdymo sistemų, suteikiančių tinkamą patikinimą dėl paraiškų Bendrijos pagalbai gauti teisingumo, tvarkingumo ir reikalavimų atitikimo, lygį; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad Rumunijos ir Bulgarijos valdžios institucijos nustatytų gerą struktūrinių fondų finansinio valdymo sistemų, suteikiančių tinkamą patikinimą dėl paraiškų Bendrijos pagalbai gauti teisingumo, tvarkingumo ir reikalavimų atitikimo, lygį;

| b) | Šiuo tikslu tęsiama stebėjimo ir audito veikla. |
| --- | --- |

b)

Šiuo tikslu tęsiama stebėjimo ir audito veikla.

| c) | SAPARD atveju – sekti pažangą gerinant Rumunijos valdžios institucijų teikiamų kontrolės ataskaitų kokybę; |
| --- | --- |

c)

SAPARD atveju – sekti pažangą gerinant Rumunijos valdžios institucijų teikiamų kontrolės ataskaitų kokybę;

| c) | Komisija supranta, kad kai kuriais atvejais būtų galima patobulinti vietoje atliekamas patikras ir ataskaitų teikimą, ir į tai atsižvelgia sąskaitų patvirtinimo proceso metu. |
| --- | --- |

c)

Komisija supranta, kad kai kuriais atvejais būtų galima patobulinti vietoje atliekamas patikras ir ataskaitų teikimą, ir į tai atsižvelgia sąskaitų patvirtinimo proceso metu.

| d) | vykdant nuodugnų stebėjimą užtikrinti, kad be išankstinio Komisijos pritarimo SAPARD mokėjimo agentūros neatliktų akredituotų procedūrų pakeitimų. |
| --- | --- |

d)

vykdant nuodugnų stebėjimą užtikrinti, kad be išankstinio Komisijos pritarimo SAPARD mokėjimo agentūros neatliktų akredituotų procedūrų pakeitimų.

| d) | Komisija išreiškė susirūpinimą Rumunijos ir Bulgarijos valdžios institucijoms bei priminė, kad jos privalo iki stojimo datos Komisijai pateikti bet kokius siūlomus procedūrų pakeitimus prieš juos įgyvendindamos. |
| --- | --- |

d)

Komisija išreiškė susirūpinimą Rumunijos ir Bulgarijos valdžios institucijoms bei priminė, kad jos privalo iki stojimo datos Komisijai pateikti bet kokius siūlomus procedūrų pakeitimus prieš juos įgyvendindamos.

TOLESNIŲ VEIKSMŲ, KURIŲ BUVO IMTASI ATSIŽVELGIANT Į ANKSTESNES PASTABAS, PATEIKTAS SPECIALIOJOJE ATASKAITOJE NR. 6/2003 DĖL PORINIŲ PROJEKTŲ, KAIP PAGRINDINĖS PRIEMONĖS SKATINANT INSTITUCIJŲ PLĖTRĄ ŠALYSE KANDIDATĖSE, APŽVALGA

Įvadas

| 9.26. | 2003 m. liepos mėn. Europos Audito Rūmai paskelbė specialiąją ataskaitą Nr. 6/2003 dėl porinių projektų, kaip pagrindinės priemonės skatinant institucijų plėtrą šalyse kandidatėse (13). Pagrindinė išvada buvo ta, kad poriniai projektai yra tinkama institucijų plėtros priemonė, kuri veikė kaip katalizatorius pradedant vykdyti reformas šalyse kandidatėse. Tačiau tikrieji projektų rezultatai neatitiko pernelyg optimistinių tikslų. Siekiant pagerinti lėšų panaudojimo racionalumą ir pasiekiamus rezultatus, specialiojoje ataskaitoje Komisijai buvo rekomenduojama (i) skirti daugiau dėmesio realistiškų ir pasiekiamų tikslų formulavimui, (ii) glaudžiau sekti pažangą, (iii) supaprastinti procedūras, (iv) selektyviau naudotis poriniais projektais (v) pasitelkti sukauptas žinias ir patirtį tvarumui palaikyti. Europos Parlamentas ir Taryba pritarė šioms rekomendacijoms (14). |
| --- | --- |

9.26.

2003 m. liepos mėn. Europos Audito Rūmai paskelbė specialiąją ataskaitą Nr. 6/2003 dėl porinių projektų, kaip pagrindinės priemonės skatinant institucijų plėtrą šalyse kandidatėse (13). Pagrindinė išvada buvo ta, kad poriniai projektai yra tinkama institucijų plėtros priemonė, kuri veikė kaip katalizatorius pradedant vykdyti reformas šalyse kandidatėse. Tačiau tikrieji projektų rezultatai neatitiko pernelyg optimistinių tikslų. Siekiant pagerinti lėšų panaudojimo racionalumą ir pasiekiamus rezultatus, specialiojoje ataskaitoje Komisijai buvo rekomenduojama (i) skirti daugiau dėmesio realistiškų ir pasiekiamų tikslų formulavimui, (ii) glaudžiau sekti pažangą, (iii) supaprastinti procedūras, (iv) selektyviau naudotis poriniais projektais (v) pasitelkti sukauptas žinias ir patirtį tvarumui palaikyti. Europos Parlamentas ir Taryba pritarė šioms rekomendacijoms (14).

9.27.

| 9.27. | Šių tolesnių veiksmų apžvalgos, kuri buvo atlikta 2006 m. viduryje, tikslas buvo įvertinti bendrą pasiektą pažangą taikant porinę priemonę po to, kai buvo paskelbta Audito Rūmų specialioji ataskaita, bei įvertinti, kokiu mastu buvo įgyvendintos pradinėje ataskaitoje pateiktos rekomendacijos. |
| --- | --- |

Šių tolesnių veiksmų apžvalgos, kuri buvo atlikta 2006 m. viduryje, tikslas buvo įvertinti bendrą pasiektą pažangą taikant porinę priemonę po to, kai buvo paskelbta Audito Rūmų specialioji ataskaita, bei įvertinti, kokiu mastu buvo įgyvendintos pradinėje ataskaitoje pateiktos rekomendacijos.

9.28.

| 9.28. | Komisija (DG ELARG) atlieka porinės priemonės įgyvendinimo tarpininkės ir koordinatorės vaidmenį ir tokiu būdu, pasitelkdama porinių projektų vadovą, nustato taisykles bei gaires, kuriomis turi vadovautis porinio projekto partneriai. Šakiniai generaliniai direktoratai yra vidaus konsultacijų struktūros dalis; jie dalyvauja pagalbos programavimo procese. Už įgyvendinimą yra atsakingi tik porinio projekto partneriai, t. y. institucijos naudos gavėjos ir valstybės narės. |
| --- | --- |

Komisija (DG ELARG) atlieka porinės priemonės įgyvendinimo tarpininkės ir koordinatorės vaidmenį ir tokiu būdu, pasitelkdama porinių projektų vadovą, nustato taisykles bei gaires, kuriomis turi vadovautis porinio projekto partneriai. Šakiniai generaliniai direktoratai yra vidaus konsultacijų struktūros dalis; jie dalyvauja pagalbos programavimo procese. Už įgyvendinimą yra atsakingi tik porinio projekto partneriai, t. y. institucijos naudos gavėjos ir valstybės narės.

Audito Rūmų pastabos

| 9.29. | Komisija išnagrinėjo daugelį specialiojoje ataskaitoje Nr. 6/2003 nurodytų pastabų. 2004 ir 2005 metais atlikusi porinių projektų vadovo patikslinimus, Komisija nustatė taisomąsias priemones, pavyzdžiui, porinio projekto partnerių patirtų projekto rengimo išlaidų kompensavimas tik su sąlyga, jei laikomasi terminų; atlyginimų porinių projektų patarėjams rezidentams mokėjimas per tą pačią instituciją kaip ir apmokant projekto išlaidas; naudojimosi įgaliotų institucijų (t. y. tų institucijų, kurios atlieka viešojo administravimo įstaigų funkcijas) paslaugomis sąlygų nustatymas siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos ir išlaikyti porinių projektų viešąjį pobūdį bei naudojimosi specialia Twinning Light priemone vykdant ne tokius sudėtingus projektus skatinimas. Nuo 2005 m. vadovas taikomas ne tik PHARE, bet ir CARDS, MEDA ir TACIS programoms. |
| --- | --- |

9.29.

Komisija išnagrinėjo daugelį specialiojoje ataskaitoje Nr. 6/2003 nurodytų pastabų. 2004 ir 2005 metais atlikusi porinių projektų vadovo patikslinimus, Komisija nustatė taisomąsias priemones, pavyzdžiui, porinio projekto partnerių patirtų projekto rengimo išlaidų kompensavimas tik su sąlyga, jei laikomasi terminų; atlyginimų porinių projektų patarėjams rezidentams mokėjimas per tą pačią instituciją kaip ir apmokant projekto išlaidas; naudojimosi įgaliotų institucijų (t. y. tų institucijų, kurios atlieka viešojo administravimo įstaigų funkcijas) paslaugomis sąlygų nustatymas siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos ir išlaikyti porinių projektų viešąjį pobūdį bei naudojimosi specialia Twinning Light priemone vykdant ne tokius sudėtingus projektus skatinimas. Nuo 2005 m. vadovas taikomas ne tik PHARE, bet ir CARDS, MEDA ir TACIS programoms.

| 9.29. | Komisija džiaugiasi, kad Audito Rūmai palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą išlaikyti ir vystyti porinius projektus, kaip veiksmingą, patikimą ir gerą Europos institucijų plėtros priemonę. Toks nuolatinis tikslinimas yra ypač svarbus, kadangi porinius projektus dabar galima įgyvendinti Europos kaimynystės politikos srityje. |
| --- | --- |

9.29.

Komisija džiaugiasi, kad Audito Rūmai palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą išlaikyti ir vystyti porinius projektus, kaip veiksmingą, patikimą ir gerą Europos institucijų plėtros priemonę. Toks nuolatinis tikslinimas yra ypač svarbus, kadangi porinius projektus dabar galima įgyvendinti Europos kaimynystės politikos srityje.

| 9.30. | Šalies naudos gavėjos aktyvus dalyvavimas tiek vykdant konkrečius projektus, tiek prisiimant bendrus politinius įsipareigojimus, yra esminė bet kokio porinio projekto sėkmingo įgyvendinimo sąlyga. Ji yra paminėta porinių projektų vadove. Tačiau net 2006 m. kai kuriais projektų rezultatais taip ir nebuvo pasinaudota, nes nebuvo išpildytos visos esminės projekto sėkmingo įgyvendinimo sąlygos arba vyriausybė naudos gavėja nebuvo suinteresuota naudotis projekto rezultatais. |
| --- | --- |

9.30.

Šalies naudos gavėjos aktyvus dalyvavimas tiek vykdant konkrečius projektus, tiek prisiimant bendrus politinius įsipareigojimus, yra esminė bet kokio porinio projekto sėkmingo įgyvendinimo sąlyga. Ji yra paminėta porinių projektų vadove. Tačiau net 2006 m. kai kuriais projektų rezultatais taip ir nebuvo pasinaudota, nes nebuvo išpildytos visos esminės projekto sėkmingo įgyvendinimo sąlygos arba vyriausybė naudos gavėja nebuvo suinteresuota naudotis projekto rezultatais.

| 9.30. | Kiekvieno porinio projekto sėkmė priklauso nuo visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant atrinktas valstybių narių administracijas, bendradarbiavimo ir visiško įsipareigojimo. |
| --- | --- |

9.30.

Kiekvieno porinio projekto sėkmė priklauso nuo visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant atrinktas valstybių narių administracijas, bendradarbiavimo ir visiško įsipareigojimo.

| 9.31. | Projektų kūrimo etapas žymiai pasistūmėjo į priekį nuo to laiko, kai buvo pradėti įgyvendinti pirmieji poriniai projektai. Vėlesnių projektų apimtis yra labiau sukoncentruota, o tikslai – tiksliau apibrėžti ir išmatuojami. Vienas veiksnių, prisidedančių prie pažangos, yra tas, kad naudos gavėjai sukaupė daugiau patirties įgyvendinant ES projektus. Tačiau naudos gavėjams, kurie neturi ankstesnės porinių arba techninės pagalbos projektų įgyvendinimo patirties, vis dar yra sudėtinga vykdyti pradinį projekto kūrimo etapą, t. y. sudaryti projekto aprašymą. Dėl to vis dar rengiami sudėtingi projektai, jiems keliant pernelyg ambicingus tikslus pradiniame porinių projektų etape. Porinių projektų, kuriuos sudaro investiciniai komponentai, atveju dėl viešųjų pirkimų procedūrų būdavo dažnai atidedamas šių projektų įgyvendinimas, nes buvo būtina daryti žymius projektų kūrimo pakeitimus arba perkelti tam tikrus komponentus į vėlesnius projektus. |
| --- | --- |

9.31.

Projektų kūrimo etapas žymiai pasistūmėjo į priekį nuo to laiko, kai buvo pradėti įgyvendinti pirmieji poriniai projektai. Vėlesnių projektų apimtis yra labiau sukoncentruota, o tikslai – tiksliau apibrėžti ir išmatuojami. Vienas veiksnių, prisidedančių prie pažangos, yra tas, kad naudos gavėjai sukaupė daugiau patirties įgyvendinant ES projektus. Tačiau naudos gavėjams, kurie neturi ankstesnės porinių arba techninės pagalbos projektų įgyvendinimo patirties, vis dar yra sudėtinga vykdyti pradinį projekto kūrimo etapą, t. y. sudaryti projekto aprašymą. Dėl to vis dar rengiami sudėtingi projektai, jiems keliant pernelyg ambicingus tikslus pradiniame porinių projektų etape. Porinių projektų, kuriuos sudaro investiciniai komponentai, atveju dėl viešųjų pirkimų procedūrų būdavo dažnai atidedamas šių projektų įgyvendinimas, nes buvo būtina daryti žymius projektų kūrimo pakeitimus arba perkelti tam tikrus komponentus į vėlesnius projektus.

| 9.31. | Poriniai projektai pagrįsti Komisijos ir šalių naudos gavėjų dialogu. Komisija pradėjo keletą iniciatyvų, kad padėtų administracijoms potencialioms naudos gavėjoms programuoti numatytus porinius projektus: |
| --- | --- |

9.31.

Poriniai projektai pagrįsti Komisijos ir šalių naudos gavėjų dialogu. Komisija pradėjo keletą iniciatyvų, kad padėtų administracijoms potencialioms naudos gavėjoms programuoti numatytus porinius projektus:

| — | 2006 m. atnaujintas 2004 m. kompaktinis diskas, kuriame pateikti visi pagalbos pagal porinius projektus prašymai (projektų aprašymai), |
| --- | --- |

—

2006 m. atnaujintas 2004 m. kompaktinis diskas, kuriame pateikti visi pagalbos pagal porinius projektus prašymai (projektų aprašymai),

| — | 2005 m. bendrajame porinių projektų vadove pateiktas naujas porinių projektų prašymų (porinių projektų aprašymų) šablonas, |
| --- | --- |

—

2005 m. bendrajame porinių projektų vadove pateiktas naujas porinių projektų prašymų (porinių projektų aprašymų) šablonas,

| — | dedama daugiau pastangų mokymo srityje, pavyzdžiui, du kartus per metus pradėta rengti vidinius mokymus porinių projektų koordinatoriams, taip pat mokymus vietoje. |
| --- | --- |

—

dedama daugiau pastangų mokymo srityje, pavyzdžiui, du kartus per metus pradėta rengti vidinius mokymus porinių projektų koordinatoriams, taip pat mokymus vietoje.

| 9.32. | Porinių projektų patarėjai rezidentai rengia ketvirčio pažangos ataskaitas, kurias dabar Komisija atidžiai nagrinėja. Audito Rūmų tikrintų projektų atveju delegacijos reguliariai analizavo ir komentavo šias ataskaitas bei prireikus siūlė imtis taisomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

9.32.

Porinių projektų patarėjai rezidentai rengia ketvirčio pažangos ataskaitas, kurias dabar Komisija atidžiai nagrinėja. Audito Rūmų tikrintų projektų atveju delegacijos reguliariai analizavo ir komentavo šias ataskaitas bei prireikus siūlė imtis taisomųjų veiksmų.

9.33.

| 9.33. | Komisija nepakankamai supaprastino procedūras. Į porinių projektų sutartis vis dar yra įtraukiamos pernelyg detalios veiklos biudžetų sąmatos ir pateikiami visų projekte dalyvaujančių ekspertų gyvenimo aprašymai, todėl veiklos derinimas, o tai yra įprastinė projekto valdymo dalis pasibaigus pradiniam projekto etapui (pvz., seminarams skirtų dienų ir turimų išversti dokumentų skaičiaus nustatymas), vis dar sąlygoja formalius sutarties pakeitimus, o tai bereikalingai komplikuoja projekto valdymą. |
| --- | --- |

Komisija nepakankamai supaprastino procedūras. Į porinių projektų sutartis vis dar yra įtraukiamos pernelyg detalios veiklos biudžetų sąmatos ir pateikiami visų projekte dalyvaujančių ekspertų gyvenimo aprašymai, todėl veiklos derinimas, o tai yra įprastinė projekto valdymo dalis pasibaigus pradiniam projekto etapui (pvz., seminarams skirtų dienų ir turimų išversti dokumentų skaičiaus nustatymas), vis dar sąlygoja formalius sutarties pakeitimus, o tai bereikalingai komplikuoja projekto valdymą.

| 9.33. | Siekdama, kad porinių projektų valdymas taptų aiškesnis ir paprastesnis, Komisija 2007 m. dar labiau supaprastino porinių projektų taisykles, įskaitant biudžeto pakeitimams taikomas taisykles. Porinių projektų vadove numatyta lanksti patvirtintų porinių sutarčių keitimo sistema. Kaip ir visų sutartinių santykių atveju, apie pakeitimus turi būti pranešta iš anksto. Tai logiškas reikalavimas, kadangi labai dažnai šiais pakeitimais patikslinami ne tik privalomi rezultatai bet ir Bendrijos fondų išlaidų modelis. |
| --- | --- |

9.33.

Siekdama, kad porinių projektų valdymas taptų aiškesnis ir paprastesnis, Komisija 2007 m. dar labiau supaprastino porinių projektų taisykles, įskaitant biudžeto pakeitimams taikomas taisykles. Porinių projektų vadove numatyta lanksti patvirtintų porinių sutarčių keitimo sistema. Kaip ir visų sutartinių santykių atveju, apie pakeitimus turi būti pranešta iš anksto. Tai logiškas reikalavimas, kadangi labai dažnai šiais pakeitimais patikslinami ne tik privalomi rezultatai bet ir Bendrijos fondų išlaidų modelis.

| 9.34. | Komisija neatsižvelgė į Audito Rūmų rekomendaciją selektyviau naudotis poriniais projektais. Priimant sprendimą ką pasirinkti – porinius ar techninės pagalbos projektus – vis dar nėra vadovaujamasi išsamia analize. |
| --- | --- |

9.34.

Komisija neatsižvelgė į Audito Rūmų rekomendaciją selektyviau naudotis poriniais projektais. Priimant sprendimą ką pasirinkti – porinius ar techninės pagalbos projektus – vis dar nėra vadovaujamasi išsamia analize.

| 9.34. | Porinių projektų nustatymas ir rengimas yra bendro Komisijos ir šalies naudos gavėjos proceso bei dialogo rezultatas, kurio galutinį patikrinimą atlieka ir kurį patvirtina Phare arba CARDS vadybos komitetas. |
| --- | --- |

9.34.

Porinių projektų nustatymas ir rengimas yra bendro Komisijos ir šalies naudos gavėjos proceso bei dialogo rezultatas, kurio galutinį patikrinimą atlieka ir kurį patvirtina Phare arba CARDS vadybos komitetas.

| 9.35. | Į visus 2006 m. patikrintus projektus buvo įtrauktos priemonės, palaikančios jų rezultatų tvarumą, pavyzdžiui, instruktorių apmokymų komponentai arba rezultatų vykdant vėlesnį projektą panaudojimas. |
| --- | --- |

9.35.

Į visus 2006 m. patikrintus projektus buvo įtrauktos priemonės, palaikančios jų rezultatų tvarumą, pavyzdžiui, instruktorių apmokymų komponentai arba rezultatų vykdant vėlesnį projektą panaudojimas.

9.36.

| 9.36. | Apskritai poriniai projektai apima panašias intervencijos sritis visose šalyse naudos gavėjose. Tačiau Komisija vis dar nesivadovauja sistemingu geriausios praktikos sklaidos metodu, įskaitant visiems prieinamos projektų ir jų rezultatų duomenų bazės sukūrimą. Nėra sukurtas žinių ir patirties mainams būtinas porinių projektų patarėjų rezidentų tinklas. Be to, nėra sistemingai vadovaujamasi projektų rezultatų ex post įvertinimo metodu. Nėra nustatyta procedūra, kuri pasibaigus projektui leistų patikrinti, kaip buvo pasinaudota pasiektais rezultatais. Vykdomi tik teminiai programų įvertinimai, tačiau jie nėra skirti individualiems projektams, tai – visos priemonės įvertinimai. |
| --- | --- |

Apskritai poriniai projektai apima panašias intervencijos sritis visose šalyse naudos gavėjose. Tačiau Komisija vis dar nesivadovauja sistemingu geriausios praktikos sklaidos metodu, įskaitant visiems prieinamos projektų ir jų rezultatų duomenų bazės sukūrimą. Nėra sukurtas žinių ir patirties mainams būtinas porinių projektų patarėjų rezidentų tinklas. Be to, nėra sistemingai vadovaujamasi projektų rezultatų ex post įvertinimo metodu. Nėra nustatyta procedūra, kuri pasibaigus projektui leistų patikrinti, kaip buvo pasinaudota pasiektais rezultatais. Vykdomi tik teminiai programų įvertinimai, tačiau jie nėra skirti individualiems projektams, tai – visos priemonės įvertinimai.

| 9.36. | Komisija dėjo daug pastangų siekdama skleisti gerąją porinių projektų patirtį: periodiškai skelbė naujausią informaciją porinių projektų srityje, išleido naują brošiūrą ir skaitmeninį vaizdo diską apie porinius projektus. |
| --- | --- |

9.36.

Komisija dėjo daug pastangų siekdama skleisti gerąją porinių projektų patirtį: periodiškai skelbė naujausią informaciją porinių projektų srityje, išleido naują brošiūrą ir skaitmeninį vaizdo diską apie porinius projektus.

Atsižvelgiant į Audito Rūmų specialioje ataskaitoje pateiktas pastabas, 2003 m. buvo paprašyta, kad šalys naudos gavėjos bendradarbiautų ir sukurtų porinių projektų patarėjų rezidentų tinklą, tačiau nesulaukus palankaus šalių vertinimo, tinklo nebuvo įmanoma sukurti.

Komisija atlieka ne tik teminius įvertinimus, bet ir atsitiktinius individualių projektų įvertinimus.

Rekomendacijos

| 9.37. | Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai: |
| --- | --- |

9.37.

Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai:

| 9.37. | Komisija palankiai vertina Audito Rūmų rekomendacijas ir sieks į jas tinkamai atsižvelgti toliau plėtodama porinius projektus. |
| --- | --- |

9.37.

Komisija palankiai vertina Audito Rūmų rekomendacijas ir sieks į jas tinkamai atsižvelgti toliau plėtodama porinius projektus.

| a) | apsvarstyti galimybę vyriausybėms naudos gavėjoms nustatyti griežtesnes naudojimosi projekto rezultatais sąlygas; |
| --- | --- |

a)

apsvarstyti galimybę vyriausybėms naudos gavėjoms nustatyti griežtesnes naudojimosi projekto rezultatais sąlygas;

| a) | Komisija užtikrins, kad administracijos naudos gavėjos užtikrintų porinių projektų rezultatų tvarumą. Jeigu nebus laikomasi šios sąlygos, Komisija gali nutraukti projekto įgyvendinimą. |
| --- | --- |

a)

Komisija užtikrins, kad administracijos naudos gavėjos užtikrintų porinių projektų rezultatų tvarumą. Jeigu nebus laikomasi šios sąlygos, Komisija gali nutraukti projekto įgyvendinimą.

| b) | apsvarstyti veiksmingesnius būdus, kaip padėti naudos gavėjams parengti savo pirmąjį projektą, įskaitant viešųjų pirkimų planavimą; |
| --- | --- |

b)

apsvarstyti veiksmingesnius būdus, kaip padėti naudos gavėjams parengti savo pirmąjį projektą, įskaitant viešųjų pirkimų planavimą;

| b) | Komisija jau pradėjo keletą iniciatyvų, skirtų potencialiems naudos gavėjams padėti, ir supranta, jog norint, kad viešieji pirkimai vyktų laiku, reikia geriau juos koordinuoti. |
| --- | --- |

b)

Komisija jau pradėjo keletą iniciatyvų, skirtų potencialiems naudos gavėjams padėti, ir supranta, jog norint, kad viešieji pirkimai vyktų laiku, reikia geriau juos koordinuoti.

| c) | apsvarstyti ne tokių detalių porinių projektų sutarčių rengimo galimybę, kad projekto valdymo metu būtų daugiau lankstumo; |
| --- | --- |

c)

apsvarstyti ne tokių detalių porinių projektų sutarčių rengimo galimybę, kad projekto valdymo metu būtų daugiau lankstumo;

| c) | Komisija įsipareigojusi dar labiau supaprastinti biudžeto pakeitimams taikomas taisykles, kad porinių projektų valdymas taptų aiškesnis ir paprastesnis. |
| --- | --- |

c)

Komisija įsipareigojusi dar labiau supaprastinti biudžeto pakeitimams taikomas taisykles, kad porinių projektų valdymas taptų aiškesnis ir paprastesnis.

| d) | užtikrinti pagrįstų sprendimų dėl pasirinkimo tarp porinių projektų ir techninės pagalbos projektų priėmimą, geriau informuojant naudos gavėjus apie šių dviejų tipų projektų skirtumus; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti pagrįstų sprendimų dėl pasirinkimo tarp porinių projektų ir techninės pagalbos projektų priėmimą, geriau informuojant naudos gavėjus apie šių dviejų tipų projektų skirtumus;

| d) | Komisija ir toliau akcentuos porinių projektų ypatumus ir užtikrins, kad pasirinkimui tarp porinių projektų ir techninės pagalbos projektų būtų skirtas ypatingas dėmesys. |
| --- | --- |

d)

Komisija ir toliau akcentuos porinių projektų ypatumus ir užtikrins, kad pasirinkimui tarp porinių projektų ir techninės pagalbos projektų būtų skirtas ypatingas dėmesys.

| e) | nustatyti (i) sistemingą projektų rezultatų ex post vertinimo ar stebėjimo metodą, kuriuo galima būtų nustatyti, ar yra naudojamasi rezultatais; (ii) porinių projektų patarėjų rezidentų tinklą; (iii) geriausios patirties sklaidai skirtą projektų rezultatų duomenų bazę. |
| --- | --- |

e)

nustatyti (i) sistemingą projektų rezultatų ex post vertinimo ar stebėjimo metodą, kuriuo galima būtų nustatyti, ar yra naudojamasi rezultatais; (ii) porinių projektų patarėjų rezidentų tinklą; (iii) geriausios patirties sklaidai skirtą projektų rezultatų duomenų bazę.

| e) | i) | Komisija toliau atliks reguliarius poveikio vertinimus, kurių rezultatai skelbiami metiniuose nacionalinių kontaktinių asmenų susirinkimuose. |
| --- | --- | --- |

e)

i)

Komisija toliau atliks reguliarius poveikio vertinimus, kurių rezultatai skelbiami metiniuose nacionalinių kontaktinių asmenų susirinkimuose.

| ii) | Komisija apgailestauja, kad nepakankamai bendradarbiaujant kitoms porinių projektų suinteresuotosioms šalims, nebuvo įmanoma sukurti tinklo, kaip buvo rekomenduota. |
| --- | --- |

ii)

Komisija apgailestauja, kad nepakankamai bendradarbiaujant kitoms porinių projektų suinteresuotosioms šalims, nebuvo įmanoma sukurti tinklo, kaip buvo rekomenduota.

| iii) | Dėl duomenų bazės kūrimo kyla keli klausimai, susiję su nuolatiniu asmenų, kurie teiktų su poriniais projektais susisijusias žinias, bendradarbiavimu ir su duomenų apsauga. |
| --- | --- |

iii)

Dėl duomenų bazės kūrimo kyla keli klausimai, susiję su nuolatiniu asmenų, kurie teiktų su poriniais projektais susisijusias žinias, bendradarbiavimu ir su duomenų apsauga.

---

(1)  Aštuonios šalys, kurios ES valstybėmis narėmis tapo 2004 m. (Čekijos Respublika, Estija, Latvija, Lietuva, Vengrija, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija), dvi šalys, kurios ES valstybėmis narėmis tapo 2007 m. sausio 1 d. (Bulgarija ir Rumunija) ir šalis kandidatė Kroatija.

(2)  Lenkija, Vengrija ir restruktūrizacija Rytuose, Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3906/89 (OL L 375, 1989 12 23, p. 11).

(3)  2001 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2500/2001 dėl pasirengimo stojimui finansinės paramos Turkijai (OL L 342, 2001 12 27, p. 1).

(4)  Struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 73).

(5)  Specialioji pasirengimo stojimui žemės ūkio ir kaimo plėtros programa, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1268/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 87).

(6)  Pagal EDIS buvo akredituotos specialios įgyvendinimo agentūros PHARE ir ISPA programoms įgyvendinti, Komisijai nevykdant konkursų ir sutarčių sudarymo ex ante kontrolės.

(7)  Mokėjimai ISPA pagalbą gaunančiai trečiajai šaliai, Kroatijai, sudarė mažiau kaip 1 % visų ISPA mokėjimų 2006 m.

(8)  Praktinis PHARE, ISPA ir SAPARD sutarčių sudarymo procedūrų vadovas.

(9)  2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.10 dalis.

(10)  A skirsnio 5 straipsnio 4 dalis.

(11)  Žr. Daugiamečio finansavimo susitarimo A skirsnio 12 straipsnio 2 ir 4 dalis.

(12)  Tinkamas pareigų atskyrimas ir leidimo atlikti operacijas suteikimas, tinkami dokumentai ir įrašai, kontrolė vietoje (fizinė kontrolė), nepriklausomos patikros.

(13)  OL C 167, 2003 7 17.

(14)  Europos Parlamento 2002 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaita (A5–0200/2004), Tarybos susitikimas 2569 (6970/04).

9.1a PRIEDAS

Tolesnės priemonės atsižvelgiant į su patikinimo pareiškimu susijusias pagrindines pastabas – Pasirengimo stojimui strategija – Phare ir Turkijos dalis

| Audito Rūmų pastaba | Vykdyti veiksmai | Audito Rūmų analizė | Komisijos atsakymas |
| --- | --- | --- | --- |
| Buvo dažnai taikomi taisomieji veiksmai delegacijoms atlikus ex ante patikras.
  (2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.13 dalis) | Delegacijos nuolat teikė pagalbą siekdamos pagerinti nacionalinių valdžios institucijų darbo kokybę. | 2006 m. Audito Rūmai vėl nustatė, kad buvo dažnai taikomi taisomieji veiksmai delegacijoms atlikus ex ante patikras. | Komisija deda visas pastangas siekdama padėti nacionalinėms valdžios institucijoms plėtoti ir kurti atitinkamas struktūras ir procedūras, kad būtų sustiprinti jų valdymo ir kontrolės gebėjimai. |
| Buvo nepakankamai taikoma procedūra, skirta priminti nacionalinėms valdžios institucijoms, kad jos privalo pateikti galutines deklaracijas. Trūko priežiūros tikslais rengiamų patikros lapų.
  (2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.14 dalis) | Patikros lapai buvo parengti. Deklaracijų pateikimo laikotarpis buvo pratęstas. | Vis dar vėluojama pateikti galutines deklaracijas. | Komisija reguliariai raštu primena, kad reikia laiku pateikti galutines deklaracijas. Šis klausimas taip pat buvo iškeltas bendruose stebėsenos komitetuose. Dėl šių pastangų dauguma galutinių deklaracijų, kurias buvo vėluojama pateikti, gautos ir išnagrinėtos. |
| Įgyvendinančios agentūros, kurioms buvo suteikta EDIS akreditacija, ne visais atvejais buvo įgaliotos susitariančiosios institucijos.
  (2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.15 dalis) | Dėl nacionalinių teisės aktų (susijusių su nuosavybės teisėmis ir t. t.) įgyvendinančios agentūros ne visais atvejais oficialiai gali būti susitariančiosiomis institucijomis. | Ši pastaba daugiau nebetaikoma. | |

Audito Rūmų pastaba

Vykdyti veiksmai

Audito Rūmų analizė

Komisijos atsakymas

Buvo dažnai taikomi taisomieji veiksmai delegacijoms atlikus ex ante patikras.

(2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.13 dalis)

Delegacijos nuolat teikė pagalbą siekdamos pagerinti nacionalinių valdžios institucijų darbo kokybę.

2006 m. Audito Rūmai vėl nustatė, kad buvo dažnai taikomi taisomieji veiksmai delegacijoms atlikus ex ante patikras.

Komisija deda visas pastangas siekdama padėti nacionalinėms valdžios institucijoms plėtoti ir kurti atitinkamas struktūras ir procedūras, kad būtų sustiprinti jų valdymo ir kontrolės gebėjimai.

Buvo nepakankamai taikoma procedūra, skirta priminti nacionalinėms valdžios institucijoms, kad jos privalo pateikti galutines deklaracijas. Trūko priežiūros tikslais rengiamų patikros lapų.

(2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.14 dalis)

Patikros lapai buvo parengti. Deklaracijų pateikimo laikotarpis buvo pratęstas.

Vis dar vėluojama pateikti galutines deklaracijas.

Komisija reguliariai raštu primena, kad reikia laiku pateikti galutines deklaracijas. Šis klausimas taip pat buvo iškeltas bendruose stebėsenos komitetuose. Dėl šių pastangų dauguma galutinių deklaracijų, kurias buvo vėluojama pateikti, gautos ir išnagrinėtos.

Įgyvendinančios agentūros, kurioms buvo suteikta EDIS akreditacija, ne visais atvejais buvo įgaliotos susitariančiosios institucijos.

(2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.15 dalis)

Dėl nacionalinių teisės aktų (susijusių su nuosavybės teisėmis ir t. t.) įgyvendinančios agentūros ne visais atvejais oficialiai gali būti susitariančiosiomis institucijomis.

Ši pastaba daugiau nebetaikoma.

9.1b PRIEDAS

Tolesnės priemonės atsižvelgiant į su patikinimo pareiškimu susijusias pagrindines pastabas – Pasirengimo stojimui strategija – Sapard dalis

| Audito Rūmų pastaba | Vykdyti veiksmai | Audito Rūmų analizė | Komisijos atsakymas |
| --- | --- | --- | --- |
| Sapard agentūra atliko įgyvendinimo ar mokėjimo mechanizmų pakeitimus, negavusi išankstinio Komisijos pritarimo.
  (2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.10 dalis) | Komisija priminė susijusioms nacionalinėms valdžios institucijoms jų prievolę pranešti Komisijai apie bet kokius siūlomus procedūrų pakeitimus prieš juos įgyvendinant. | 2006 m. Audito Rūmai vėl nustatė, kad buvo atliekami procedūriniai pakeitimai negavus išankstinio Komisijos pritarimo. | Komisija išreiškė susirūpinimą Rumunijos ir Bulgarijos valdžios institucijoms bei priminė, kad jos privalo (iki stojimo datos) Komisijai pateikti bet kokius siūlomus procedūrų pakeitimus prieš juos įgyvendindamos. |
| Viešųjų konkursų dokumentacija buvo nepakankama, todėl nebuvo galima užtikrinti, kad pasiūlymai buvo gauti per nustatytus terminus ir kad jie buvo tinkamai išnagrinėti.
  (2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.17 dalies a punktas). | Komisija atsižvelgė į pastabas sąskaitų patvirtinimo proceso metu. | 2006 m. Audito Rūmai vėl nustatė trūkumų taikant viešųjų pirkimų procedūras. | Komisija į tai atsižvelgia sąskaitų patvirtinimo proceso metu ir prireikus siūlo finansinių klaidų ištaisymą. |
| Sistemos (kaip antai kainų duomenų bazė), skirtos patikrinti kainų, turinčių įtakos kompensuojamų sumų dydžiui, pagrįstumą, buvo netinkamos.
  (2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.17 dalies c punktas). | Komisija priminė susijusioms nacionalinėms valdžios institucijoms, kad šios turi įdiegti duomenų bazę. | Vis dar aptinkami su duomenų baze susiję trūkumai. | Nors kainų duomenų bazė nėra norminis reikalavimas, ji galėtų suteikti dar geresnį patikimo finansų valdymo patikinimą privačiųjų pirkimų srityje. |

Audito Rūmų pastaba

Vykdyti veiksmai

Audito Rūmų analizė

Komisijos atsakymas

Sapard agentūra atliko įgyvendinimo ar mokėjimo mechanizmų pakeitimus, negavusi išankstinio Komisijos pritarimo.

(2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.10 dalis)

Komisija priminė susijusioms nacionalinėms valdžios institucijoms jų prievolę pranešti Komisijai apie bet kokius siūlomus procedūrų pakeitimus prieš juos įgyvendinant.

2006 m. Audito Rūmai vėl nustatė, kad buvo atliekami procedūriniai pakeitimai negavus išankstinio Komisijos pritarimo.

Komisija išreiškė susirūpinimą Rumunijos ir Bulgarijos valdžios institucijoms bei priminė, kad jos privalo (iki stojimo datos) Komisijai pateikti bet kokius siūlomus procedūrų pakeitimus prieš juos įgyvendindamos.

Viešųjų konkursų dokumentacija buvo nepakankama, todėl nebuvo galima užtikrinti, kad pasiūlymai buvo gauti per nustatytus terminus ir kad jie buvo tinkamai išnagrinėti.

(2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.17 dalies a punktas).

Komisija atsižvelgė į pastabas sąskaitų patvirtinimo proceso metu.

2006 m. Audito Rūmai vėl nustatė trūkumų taikant viešųjų pirkimų procedūras.

Komisija į tai atsižvelgia sąskaitų patvirtinimo proceso metu ir prireikus siūlo finansinių klaidų ištaisymą.

Sistemos (kaip antai kainų duomenų bazė), skirtos patikrinti kainų, turinčių įtakos kompensuojamų sumų dydžiui, pagrįstumą, buvo netinkamos.

(2005 finansinių metų metinės ataskaitos 9.17 dalies c punktas).

Komisija priminė susijusioms nacionalinėms valdžios institucijoms, kad šios turi įdiegti duomenų bazę.

Vis dar aptinkami su duomenų baze susiję trūkumai.

Nors kainų duomenų bazė nėra norminis reikalavimas, ji galėtų suteikti dar geresnį patikimo finansų valdymo patikinimą privačiųjų pirkimų srityje.

9.2a PRIEDAS

Priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas – Pasirengimo stojimui strategija – Phare ir Turkijos dalis

| Susijusi sistema | Pagrindinė vidaus kontrolės priemonė | Bendras įvertinimas |
| --- | --- | --- |
| Procedūros ir vadovai | Ex ante kontrolė | Vidaus auditai | Ex post kontrolės veikla | Valdymo ataskaitų teikimas |
| Plėtros generalinis direktoratas, centrinės tarnybos | | | | | | |
| Komisijos delegacija | | | | N/A | | |
| DIS įgyvendinimo agentūros | | | | N/A | | |
| Įgyvendinimo agentūros, kurioms suteikta EDIS akreditacija | | | | N/A | | |

Susijusi sistema

Pagrindinė vidaus kontrolės priemonė

Bendras įvertinimas

Procedūros ir vadovai

Ex ante kontrolė

Vidaus auditai

Ex post kontrolės veikla

Valdymo ataskaitų teikimas

Plėtros generalinis direktoratas, centrinės tarnybos

Komisijos delegacija

N/A

DIS įgyvendinimo agentūros

N/A

Įgyvendinimo agentūros, kurioms suteikta EDIS akreditacija

N/A

Paaiškinimai:

| | Patenkinama |
| --- | --- |
| | Iš dalies patenkinama |
| | Nepatenkinama |
| N/A | Netaikoma: netaikoma arba neįvertinta |

Patenkinama

Iš dalies patenkinama

Nepatenkinama

N/A

Netaikoma: netaikoma arba neįvertinta

9.2b PRIEDAS

Priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas – Pasirengimo stojimui strategija – Sapard dalis

| Susijusi sistema | Pagrindinės kontrolės priemonės | Bendras įvertinimas |
| --- | --- | --- |
| Pareigų atskyrimas | Vidaus auditas | Audito seka | Valdymo patikros | Preliminari administracinė ir techninė kontrolė (įvertinimai) | Patikros vietoje |
| Žemės ūkio generalinis direktoratas | N/A | N/A | | | N/A | | |
| Valdymo ir kontrolės agentūra Latvijoje | | | | | | | |
| Valdymo ir kontrolės agentūra Rumunijoje | | | | | | | |

Susijusi sistema

Pagrindinės kontrolės priemonės

Bendras įvertinimas

Pareigų atskyrimas

Vidaus auditas

Audito seka

Valdymo patikros

Preliminari administracinė ir techninė kontrolė (įvertinimai)

Patikros vietoje

Žemės ūkio generalinis direktoratas

N/A

N/A

N/A

Valdymo ir kontrolės agentūra Latvijoje

Valdymo ir kontrolės agentūra Rumunijoje

Paaiškinimai:

| | Patenkinama |
| --- | --- |
| | Iš dalies patenkinama |
| | Nepatenkinama |
| N/A | Netaikoma: netaikoma arba neįvertinta |

Patenkinama

Iš dalies patenkinama

Nepatenkinama

N/A

Netaikoma: netaikoma arba neįvertinta

10 SKYRIUS

Administracinės išlaidos

TURINYS

| 10.1 | Įvadas |
| --- | --- |

10.1

| 10.2–10.26 | Bendrijos institucijų ir įstaigų administracinės išlaidos |
| --- | --- |

10.2–10.26

| 10.5–10.6 | Specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste |
| --- | --- |

10.5–10.6

| 10.6 | Išvados patikinimo pareiškimo kontekste |
| --- | --- |

10.6

| 10.7–10.25 | Kiekvienai institucijai skirtos konkrečios pastabos |
| --- | --- |

10.7–10.25

| 10.7–10.8 | Audito apimtis |
| --- | --- |

10.7–10.8

| 10.9–10.13 | Parlamentas |
| --- | --- |

10.9–10.13

| 10.14 | Taryba |
| --- | --- |

10.14

| 10.15–10.16 | Komisija |
| --- | --- |

10.15–10.16

| 10.17 | Teisingumo Teismas |
| --- | --- |

10.17

| 10.18 | Audito Rūmai |
| --- | --- |

10.18

| 10.19–10.21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| --- | --- |

10.19–10.21

| 10.22–10.23 | Regionų komitetas |
| --- | --- |

10.22–10.23

| 10.24 | Europos ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | Išvada dėl konkrečių rizikos sričių audito |
| --- | --- |

10.25

| 10.26 | Po paskutinės metinės ataskaitos paskelbtos specialiosios ataskaitos |
| --- | --- |

10.26

| 10.27–10.32 | Europos Sąjungos agentūros |
| --- | --- |

10.27–10.32

| 10.33–10.34 | Europos mokyklos |
| --- | --- |

10.33–10.34

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | |
| --- | --- |
| ĮVADAS |
| 10.1. | Šiame skyriuje nagrinėjamos: |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

ĮVADAS

10.1.

Šiame skyriuje nagrinėjamos:

| — | Bendrijos institucijų ir įstaigų administracinės išlaidos (1); |
| --- | --- |

—

Bendrijos institucijų ir įstaigų administracinės išlaidos (1);

| — | agentūros ir kitos decentralizuotosios įstaigos; |
| --- | --- |

—

agentūros ir kitos decentralizuotosios įstaigos;

| — | Europos mokyklos. |
| --- | --- |

—

Europos mokyklos.

BENDRIJOS INSTITUCIJŲ IR ĮSTAIGŲ ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

| 10.2. | Institucijų administracinių išlaidų auditas susideda iš dviejų dalių. Pirmoje dalyje pateikiamas specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste. Antrą dalį sudaro konkrečios kiekvienai institucijai skirtos pastabos, kaip to reikalaujama pagal Finansinio reglamento 143 straipsnio 4 dalį. Šios pastabos grindžiamos sričių, kurios buvo atrinktos remiantis ankstesnėse audito išvadose nustatyta rizika, auditais. |
| --- | --- |

10.2.

Institucijų administracinių išlaidų auditas susideda iš dviejų dalių. Pirmoje dalyje pateikiamas specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste. Antrą dalį sudaro konkrečios kiekvienai institucijai skirtos pastabos, kaip to reikalaujama pagal Finansinio reglamento 143 straipsnio 4 dalį. Šios pastabos grindžiamos sričių, kurios buvo atrinktos remiantis ankstesnėse audito išvadose nustatyta rizika, auditais.

10.3.

| 10.3. | Su šiomis išlaidomis susijusius asignavimus kiekviena institucija valdo tiesiogiai ir juos panaudoja asmenų, dirbančių institucijose, atlyginimams, išmokoms ir pensijoms mokėti, taip pat nuomos mokesčiams, pirkimams ir įvairioms išlaidoms padengti. 2006 m. Europos Sąjungos institucijų administracinės išlaidos sudarė 6 699 milijonus eurų, kaip toliau nurodyta
  10.1 lentelėje
  . |
| --- | --- |

Su šiomis išlaidomis susijusius asignavimus kiekviena institucija valdo tiesiogiai ir juos panaudoja asmenų, dirbančių institucijose, atlyginimams, išmokoms ir pensijoms mokėti, taip pat nuomos mokesčiams, pirkimams ir įvairioms išlaidoms padengti. 2006 m. Europos Sąjungos institucijų administracinės išlaidos sudarė 6 699 milijonus eurų, kaip toliau nurodyta
  10.1 lentelėje
  .

10.1 lentelė. Mokėjimai pagal institucijas

| (milijonais eurų) |
| --- |
| | 2005 m. | 2006 m. |
| Europos Parlamentas | 1 235 | 1 440 |
| Taryba | 533 | 585 |
| Komisija | 3 952 | 4 150 |
| Teisingumo Teismas | 211 | 238 |
| Audito Rūmai | 92 | 99 |
| Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 96 | 108 |
| Regionų komitetas | 64 | 69 |
| Europos ombudsmenas | 6 | 7 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 2 | 3 |
| Iš viso | 6 191 | 6 699 |

(milijonais eurų)

2005 m.

2006 m.

Europos Parlamentas

1 235

1 440

Taryba

533

585

Komisija

3 952

4 150

Teisingumo Teismas

211

238

Audito Rūmai

92

99

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

96

108

Regionų komitetas

64

69

Europos ombudsmenas

6

7

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

2

3

Iš viso

6 191

6 699

| 10.4. | Ankstesni Audito Rūmų atlikti auditai parodė, kad nustatytos klaidos nebuvo reikšmingos. Tolesni veiksmai, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į ankstesnėse metinėse ataskaitose pateiktas pastabas, yra nurodyti
  10.2 lentelėje
  . |
| --- | --- |

10.4.

Ankstesni Audito Rūmų atlikti auditai parodė, kad nustatytos klaidos nebuvo reikšmingos. Tolesni veiksmai, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į ankstesnėse metinėse ataskaitose pateiktas pastabas, yra nurodyti
  10.2 lentelėje
  .

10.2 lentelė. Atsižvelgimas į ankstesnėse metinėse ataskaitose pateiktas pastabas

| Pastabos | Vykdyti veiksmai | Ar reikia imtis tolesnių veiksmų? | |
| --- | --- | --- | --- |
| Apgyvendinimo išlaidų, patirtų komandiruotės metu, kompensavimas |
| 2004 ir 2005 finansinių metų metinių ataskaitų atitinkamai 9.6 ir 10.7 dalys:
  Iš dalies pakeistuose, 2004 m. gegužės 1 d. įsigaliojusiuose Tarnybos nuostatuose teigiama, kad komandiruotės metu patirtos apgyvendinimo išlaidos kompensuojamos iki maksimalios kiekvienai šaliai nustatytos sumos, pateikus patvirtinamuosius dokumentus (Tarnybos nuostatų VII priedo 13 straipsnis). Priešingai šiai taisyklei, visos institucijos, išskyrus Teisingumo Teismą, Audito Rūmus ir Ombudsmeną, savo vidaus taisyklėse numatė vienodo dydžio sumos, siekiančios nuo 30 % iki 60 % maksimalios leistinos sumos, išmokėjimą darbuotojams, kurie nepateikia jokių patirtas apgyvendinimo išlaidas pagrindžiančių įrodymų. | 2005 m. gruodžio mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas atliko savo vidaus taisyklių pakeitimus, kad šios atitiktų Tarnybos nuostatus. | Parlamentas, Komisija ir Taryba turėtų atlikti savo vidaus taisyklių pakeitimus siekiant užtikrinti, kad komandiruotės metu patirtos apgyvendinimo išlaidos būtų kompensuojamos pagal Tarnybos nuostatus. | Europos parlamento atsakymai

  Kaip Parlamentas nurodė savo ankstesniuose atsakymuose į Audito Rūmų pastabas, jis turi tam tikrų problemų, susijusių su komandiruotėmis, dėl savo veiklos pobūdžio ir šios veiklos pasiskirstymo trijose darbo vietose. Taikant fiksuotų išmokų sistemą, atsižvelgiama į teisinius patarimus, pasiūlytus Parlamento biurui šiuo klausimu, taip pat šia sistema siekiama tinkamos pusiausvyros tarp teisinio pagrindo reikalavimų ir konkrečios institucijos darbo aplinkos poreikių. Be to, dabar pradėjus taikyti supaprastintas nuostatas, sumažės administracinių išlaidų, kurios randasi dėl ypač didelio komandiruočių skaičiaus valdymo. Taip pat žr. Parlamento 2007m. balandžio 24 d. rezoliucijos (2) 12 dalį, kurioje suteikiamas 2005 m. ataskaitų patvirtinimas.

  Tarybos atsakymai

  Naujose Tarybos generalinio sekretoriato misijoms taikomose vidaus taisyklėse nebenumatoma 30 procentų fiksuoto dydžio išmoka. Prieš įsigaliojant šioms taisyklėms (numatoma 2007 m. spalio mėn.), dėl jų dar reikia oficialiai pasikonsultuoti su personalo atstovais.

  Komisijos atsakymai

  Siekiant tinkamai atsižvelgti į Audito Rūmų išreikštą pastabą, šiuo metu peržiūrimas komandiruočių vadovas – Komisijos priimtos vidaus taisyklės, taikomos jos darbuotojų komandiruotėms. Naująsias taisykles numatyta priimti 2008 m. pradžioje. |
| Papildomų pensijų schema Europos Parlamento nariams |
| 2002 ir 2005 finansinių metų metinių ataskaitų atitinkamai 9.17–9.20 dalys ir 10.2 lentelė:
  Jei ketinama ir toliau taikyti papildomų pensijų schemą Europos Parlamento nariams, reikia kiek įmanoma greičiau sukurti pakankamą teisinį pagrindą. Schemoje reikėtų nustatyti aiškias taisykles, kurios apibrėžtų Europos Parlamento ir schemos dalyvių prievoles ir atsakomybę deficito atveju. | Papildomų pensijų schema yra minima 2005 m. rugsėjo 28 d. Parlamento priimto Europos Parlamento narių statuto 27 straipsnyje. Statutas įsigalios pirmąją Europos Parlamento kadencijos, prasidėsiančios 2009 m., dieną. Nėra nustatytos taisyklės, kurios apibrėžtų Europos Parlamento ir schemos dalyvių prievoles ir atsakomybę deficito atveju. | Iki pirmosios Europos Parlamento kadencijos, prasidėsiančios 2009 m., dienos Statutas neturi teisinės galios ir negali suteikti teisinio pagrindo Parlamento įnašui į ASBL pensijų fondą. Turėtų būti nustatytos atitinkamos taisyklės, kurios apibrėžtų Europos Parlamento ir schemos dalyvių prievoles ir atsakomybę deficito atveju. | Europos parlamento atsakymai

  Kaip Parlamentas nurodė savo atsakymuose į Audito Rūmų pastabas dėl 2005 m., faktas, kad Europos Parlamento nario statute (27 straipsnyje) teigiama, jog, įsigaliojus šiam Statutui, „savanoriškas pensijų fondas išliks ir bus skirtas Parlamento nariams arba buvusiems Parlamento nariams, turintiems ar turėsiantiems su šiuo fondu susijusių teisių“, yra besąlygiškas teisinio šio pensijų fondo pagrindo pripažinimas, įskaitant ir laikotarpį iki Statuto įsigaliojimo.


  Darbo grupė, atsakinga už tai, kad būtų pradėtos taikyti priemonės, skirtos Parlamento nario statutui įgyvendinti, tęsia savo darbą, be kitų dalykų, susijusį su taisyklių, kurios apibrėžtų Europos Parlamento ir pensijų schemos dalyvių prievoles ir atsakomybę deficito atveju, projekto parengimu.


  Kvietimo dalyvauti konkurse, paskelbto Oficialiajame leidinyje, siekiant, kad būtų atliktas nepriklausomas pensijų fondo statistinis tyrimas, rezultatai pateikti Parlamento biurui. Tyrimas, kuris bus atliktas artimiausiu metu, sudarys galimybių biurui atitinkamai nustatyti priemones, siekiant garantuoti papildomų pensijų mokėjimą po Statuto įsigaliojimo 2009 m., ir sudaryti susitarimą dėl fondo ir Parlamento santykių ir atitinkamų įsipareigojimų. |
| Tarybos atliekamas papildomų nepanaudotų kasmetinių atostogų apmokėjimas |
| 2004 ir 2005 finansinių metų metinių ataskaitų atitinkamai 9.18 dalis ir 10.2 lentelė:
  Taryboje iki 1997 m. gruodžio 31 d. suteiktos papildomos kasmetinės atostogos kaip kompensacija už viršvalandžius yra apmokamos asmeniui išėjus į pensiją, jei pareigūnas papildomų atostogų nėra panaudojęs. Kadangi A ir B kategorijų personalas neturi teisės gauti kompensacijos už viršvalandžius, tokie mokėjimai neatitinka Tarnybos nuostatų 56 straipsnio. | Nors Generalinis sekretoriatas ėmėsi atitinkamų veiksmų, kad palaipsniui panaikintų A ir B kategorijų personalui iki 1997 m. gruodžio 31 d. suteiktas susikaupusias kompensuojamąsias atostogas, 2006 m. mokėjimai vis dar buvo atliekami siekiant kompensuoti papildomas nepanaudotas atostogas. | Turėtų būti nutrauktas papildomų nepanaudotų kasmetinių atostogų apmokėjimas. | Tarybos atsakymai

  Tarybos generaliniam sekretoriatui žinoma Audito Rūmų pozicija dėl atlyginimo už seniai sukauptas neišnaudotas kompensacinių atostogų dienas ir jis visiškai sutinka su Audito rūmų pastabomis, kuriose pabrėžiama, jog vykdomą sureguliavimo procesą reikia kuo greičiau užbaigti Kaip pažymėjo Audito Rūmai, šiuo tikslu duotas privalomas nurodymas, kuriuo siekiama iki 2009 m. panaikinti likusias sukauptas atostogas. Be to, nuo 1997 m. imtasi priemonių siekiant užtikrinti, kad tokia situacija nebepasikartotų ateityje.


  Tačiau Generalinis sekretoriatas mano, kad Skiriančiosios institucijos pareiga gerbti atitinkamų asmenų įgytas teises bei laikytis Europos teisės pagrindinių principų, susijusių su teisėtais lūkesčiai ir vienodomis sąlygomis, reiškia, kad būtina išlaikyti sistemą, pagal kurią sukauptos atostogos panaikinamos suteikiant laisvą laiką bei atlyginant už trumpą pereinamąjį laikotarpį. Generalinis sekretoriatas šiuo metu nagrinėja visas galimybes, kaip dar labiau paspartinti sukauptų atostogų panaikinimo procesą, tarp jų – sutrumpinti laikotarpį, per kurį šiuo metu galima šias sukauptas atostogas išnaudoti. |
| Tarybos narių atstovų kelionės išlaidų padengimas |
| 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 10.11 dalis:
  Taryba nuo 2004 m. sausio 1 d. taikomu Sprendimu 190/2003 reformavo savo sistemą, skirtą Tarybos narių atstovų kelionės išlaidoms padengti. Mokama kompensuotina suma neviršija kiekvienai valstybei narei nustatytos skiriamų asignavimų sumos. Audito Rūmai nustatė, kad naujoji sistema labai sumažino Tarybai tenkančią atstovų išlaidų apmokėjimo administravimo naštą, tačiau pažymėjo, jog prieš atliekant 2005 m. liepos mėn. dalinę įmoką nebuvo įvykdyta pakankamai patikrų dėl valstybių narių finansinių ataskaitų pagrįstumo. | 2006 m. vasario ir lapkričio mėn. pateiktose vidaus audito ataskaitose buvo nustatytos problemos, susijusios su neaiškiomis tinkamumo taisyklėmis ir netinkamu posėdžių lankymo registravimu. 2006 m. situacija mažai pasikeitė palyginti su 2005 m.
  Generalinis sekretoriatas planuoja tobulinti posėdžių lankymo registravimo sistemą. | Turėtų būti atliekamos papildomos patikros ir kontrolė siekiant užtikrinti valstybių narių finansinių ataskaitų pagrįstumą. | Tarybos atsakymai

  Įvedus naują Tarybos narių atstovų kelionės išlaidų atlyginimo sistemą, Tarybos sekretoriatas palaipsniui pradėjo griežtai tikrinti valstybių narių pateikiamas ataskaitas. Paaiškėjus netikslumams ar klaidoms, valstybių narių prašoma atlikti reikiamus pataisymus ir ataskaitas pateikti iš naujo.


  Šiuo metu Tarybos generalinis sekretoriatas:







  — | tikslina sprendimą, visų pirma numatydamas aiškiau apibrėžti atitikimo finansavimo reikalavimams taisykles, |

Pastabos

Vykdyti veiksmai

Ar reikia imtis tolesnių veiksmų?

Apgyvendinimo išlaidų, patirtų komandiruotės metu, kompensavimas

2004 ir 2005 finansinių metų metinių ataskaitų atitinkamai 9.6 ir 10.7 dalys:

Iš dalies pakeistuose, 2004 m. gegužės 1 d. įsigaliojusiuose Tarnybos nuostatuose teigiama, kad komandiruotės metu patirtos apgyvendinimo išlaidos kompensuojamos iki maksimalios kiekvienai šaliai nustatytos sumos, pateikus patvirtinamuosius dokumentus (Tarnybos nuostatų VII priedo 13 straipsnis). Priešingai šiai taisyklei, visos institucijos, išskyrus Teisingumo Teismą, Audito Rūmus ir Ombudsmeną, savo vidaus taisyklėse numatė vienodo dydžio sumos, siekiančios nuo 30 % iki 60 % maksimalios leistinos sumos, išmokėjimą darbuotojams, kurie nepateikia jokių patirtas apgyvendinimo išlaidas pagrindžiančių įrodymų.

2005 m. gruodžio mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas atliko savo vidaus taisyklių pakeitimus, kad šios atitiktų Tarnybos nuostatus.

Parlamentas, Komisija ir Taryba turėtų atlikti savo vidaus taisyklių pakeitimus siekiant užtikrinti, kad komandiruotės metu patirtos apgyvendinimo išlaidos būtų kompensuojamos pagal Tarnybos nuostatus.

Europos parlamento atsakymai

Kaip Parlamentas nurodė savo ankstesniuose atsakymuose į Audito Rūmų pastabas, jis turi tam tikrų problemų, susijusių su komandiruotėmis, dėl savo veiklos pobūdžio ir šios veiklos pasiskirstymo trijose darbo vietose. Taikant fiksuotų išmokų sistemą, atsižvelgiama į teisinius patarimus, pasiūlytus Parlamento biurui šiuo klausimu, taip pat šia sistema siekiama tinkamos pusiausvyros tarp teisinio pagrindo reikalavimų ir konkrečios institucijos darbo aplinkos poreikių. Be to, dabar pradėjus taikyti supaprastintas nuostatas, sumažės administracinių išlaidų, kurios randasi dėl ypač didelio komandiruočių skaičiaus valdymo. Taip pat žr. Parlamento 2007m. balandžio 24 d. rezoliucijos (2) 12 dalį, kurioje suteikiamas 2005 m. ataskaitų patvirtinimas.

Tarybos atsakymai

Naujose Tarybos generalinio sekretoriato misijoms taikomose vidaus taisyklėse nebenumatoma 30 procentų fiksuoto dydžio išmoka. Prieš įsigaliojant šioms taisyklėms (numatoma 2007 m. spalio mėn.), dėl jų dar reikia oficialiai pasikonsultuoti su personalo atstovais.

Komisijos atsakymai

Siekiant tinkamai atsižvelgti į Audito Rūmų išreikštą pastabą, šiuo metu peržiūrimas komandiruočių vadovas – Komisijos priimtos vidaus taisyklės, taikomos jos darbuotojų komandiruotėms. Naująsias taisykles numatyta priimti 2008 m. pradžioje.

Papildomų pensijų schema Europos Parlamento nariams

2002 ir 2005 finansinių metų metinių ataskaitų atitinkamai 9.17–9.20 dalys ir 10.2 lentelė:

Jei ketinama ir toliau taikyti papildomų pensijų schemą Europos Parlamento nariams, reikia kiek įmanoma greičiau sukurti pakankamą teisinį pagrindą. Schemoje reikėtų nustatyti aiškias taisykles, kurios apibrėžtų Europos Parlamento ir schemos dalyvių prievoles ir atsakomybę deficito atveju.

Papildomų pensijų schema yra minima 2005 m. rugsėjo 28 d. Parlamento priimto Europos Parlamento narių statuto 27 straipsnyje. Statutas įsigalios pirmąją Europos Parlamento kadencijos, prasidėsiančios 2009 m., dieną. Nėra nustatytos taisyklės, kurios apibrėžtų Europos Parlamento ir schemos dalyvių prievoles ir atsakomybę deficito atveju.

Iki pirmosios Europos Parlamento kadencijos, prasidėsiančios 2009 m., dienos Statutas neturi teisinės galios ir negali suteikti teisinio pagrindo Parlamento įnašui į ASBL pensijų fondą. Turėtų būti nustatytos atitinkamos taisyklės, kurios apibrėžtų Europos Parlamento ir schemos dalyvių prievoles ir atsakomybę deficito atveju.

Europos parlamento atsakymai

Kaip Parlamentas nurodė savo atsakymuose į Audito Rūmų pastabas dėl 2005 m., faktas, kad Europos Parlamento nario statute (27 straipsnyje) teigiama, jog, įsigaliojus šiam Statutui, „savanoriškas pensijų fondas išliks ir bus skirtas Parlamento nariams arba buvusiems Parlamento nariams, turintiems ar turėsiantiems su šiuo fondu susijusių teisių“, yra besąlygiškas teisinio šio pensijų fondo pagrindo pripažinimas, įskaitant ir laikotarpį iki Statuto įsigaliojimo.

Darbo grupė, atsakinga už tai, kad būtų pradėtos taikyti priemonės, skirtos Parlamento nario statutui įgyvendinti, tęsia savo darbą, be kitų dalykų, susijusį su taisyklių, kurios apibrėžtų Europos Parlamento ir pensijų schemos dalyvių prievoles ir atsakomybę deficito atveju, projekto parengimu.

Kvietimo dalyvauti konkurse, paskelbto Oficialiajame leidinyje, siekiant, kad būtų atliktas nepriklausomas pensijų fondo statistinis tyrimas, rezultatai pateikti Parlamento biurui. Tyrimas, kuris bus atliktas artimiausiu metu, sudarys galimybių biurui atitinkamai nustatyti priemones, siekiant garantuoti papildomų pensijų mokėjimą po Statuto įsigaliojimo 2009 m., ir sudaryti susitarimą dėl fondo ir Parlamento santykių ir atitinkamų įsipareigojimų.

Tarybos atliekamas papildomų nepanaudotų kasmetinių atostogų apmokėjimas

2004 ir 2005 finansinių metų metinių ataskaitų atitinkamai 9.18 dalis ir 10.2 lentelė:

Taryboje iki 1997 m. gruodžio 31 d. suteiktos papildomos kasmetinės atostogos kaip kompensacija už viršvalandžius yra apmokamos asmeniui išėjus į pensiją, jei pareigūnas papildomų atostogų nėra panaudojęs. Kadangi A ir B kategorijų personalas neturi teisės gauti kompensacijos už viršvalandžius, tokie mokėjimai neatitinka Tarnybos nuostatų 56 straipsnio.

Nors Generalinis sekretoriatas ėmėsi atitinkamų veiksmų, kad palaipsniui panaikintų A ir B kategorijų personalui iki 1997 m. gruodžio 31 d. suteiktas susikaupusias kompensuojamąsias atostogas, 2006 m. mokėjimai vis dar buvo atliekami siekiant kompensuoti papildomas nepanaudotas atostogas.

Turėtų būti nutrauktas papildomų nepanaudotų kasmetinių atostogų apmokėjimas.

Tarybos atsakymai

Tarybos generaliniam sekretoriatui žinoma Audito Rūmų pozicija dėl atlyginimo už seniai sukauptas neišnaudotas kompensacinių atostogų dienas ir jis visiškai sutinka su Audito rūmų pastabomis, kuriose pabrėžiama, jog vykdomą sureguliavimo procesą reikia kuo greičiau užbaigti Kaip pažymėjo Audito Rūmai, šiuo tikslu duotas privalomas nurodymas, kuriuo siekiama iki 2009 m. panaikinti likusias sukauptas atostogas. Be to, nuo 1997 m. imtasi priemonių siekiant užtikrinti, kad tokia situacija nebepasikartotų ateityje.

Tačiau Generalinis sekretoriatas mano, kad Skiriančiosios institucijos pareiga gerbti atitinkamų asmenų įgytas teises bei laikytis Europos teisės pagrindinių principų, susijusių su teisėtais lūkesčiai ir vienodomis sąlygomis, reiškia, kad būtina išlaikyti sistemą, pagal kurią sukauptos atostogos panaikinamos suteikiant laisvą laiką bei atlyginant už trumpą pereinamąjį laikotarpį. Generalinis sekretoriatas šiuo metu nagrinėja visas galimybes, kaip dar labiau paspartinti sukauptų atostogų panaikinimo procesą, tarp jų – sutrumpinti laikotarpį, per kurį šiuo metu galima šias sukauptas atostogas išnaudoti.

Tarybos narių atstovų kelionės išlaidų padengimas

2005 finansinių metų metinės ataskaitos 10.11 dalis:

Taryba nuo 2004 m. sausio 1 d. taikomu Sprendimu 190/2003 reformavo savo sistemą, skirtą Tarybos narių atstovų kelionės išlaidoms padengti. Mokama kompensuotina suma neviršija kiekvienai valstybei narei nustatytos skiriamų asignavimų sumos. Audito Rūmai nustatė, kad naujoji sistema labai sumažino Tarybai tenkančią atstovų išlaidų apmokėjimo administravimo naštą, tačiau pažymėjo, jog prieš atliekant 2005 m. liepos mėn. dalinę įmoką nebuvo įvykdyta pakankamai patikrų dėl valstybių narių finansinių ataskaitų pagrįstumo.

2006 m. vasario ir lapkričio mėn. pateiktose vidaus audito ataskaitose buvo nustatytos problemos, susijusios su neaiškiomis tinkamumo taisyklėmis ir netinkamu posėdžių lankymo registravimu. 2006 m. situacija mažai pasikeitė palyginti su 2005 m.

Generalinis sekretoriatas planuoja tobulinti posėdžių lankymo registravimo sistemą.

Turėtų būti atliekamos papildomos patikros ir kontrolė siekiant užtikrinti valstybių narių finansinių ataskaitų pagrįstumą.

Tarybos atsakymai

Įvedus naują Tarybos narių atstovų kelionės išlaidų atlyginimo sistemą, Tarybos sekretoriatas palaipsniui pradėjo griežtai tikrinti valstybių narių pateikiamas ataskaitas. Paaiškėjus netikslumams ar klaidoms, valstybių narių prašoma atlikti reikiamus pataisymus ir ataskaitas pateikti iš naujo.

Šiuo metu Tarybos generalinis sekretoriatas:

—

tikslina sprendimą, visų pirma numatydamas aiškiau apibrėžti atitikimo finansavimo reikalavimams taisykles,

| — | dirbto laiko kontrolės sąrašus keičia elektronine leidimų sistema. |
| --- | --- |

—

dirbto laiko kontrolės sąrašus keičia elektronine leidimų sistema.

Komisijos tolesni veiksmai dėl šeimos pašalpų mokėjimo

2005 finansinių metų metinės ataskaitos 10.12 dalis:

Darbuotojų, kurie gauna šeimos pašalpą ir neturi išlaikomų vaikų, ne visuomet prašoma papildyti informaciją naujausiais duomenimis. Nebuvo įrodymų, patvirtinančių, kad 676 iš 1 605 Briuselyje įsikūrusių susijusių Komisijos darbuotojų buvo prašoma patvirtinti ar atnaujinti savo pirmines deklaracijas. Taip pat nebuvo atlikta pakankamai patikrų dėl atvejų, kuomet buvo galima gauti išlaikomo vaiko valstybines pašalpas, o jei taip, jos turėjo būti atskaičiuotos iš išmokų, mokamų pagal Tarnybos nuostatus, sumos.

Su įvairiomis pašalpomis susiję tolesni veiksmai vis dar yra iš esmės grindžiami savanorišku darbuotojų informacijos perdavimu. Vis dėlto 2006 m. Komisija ėmėsi tolesnių veiksmų dėl 231 atvejo iš 676 ir planuoja per dvejus metus išnagrinėti likusius atvejus.

Komisija turi imtis papildomų veiksmų, skirtų šeimos pašalpų mokėjimui reguliariai tikrinti.

Komisijos atsakymai

Iki 2008 m. pradžios Komisija numato baigti nagrinėti likusius atvejus. Administravimo ir mokėjimų biuras kuria naują informacinę sistemą IRIS, kuria elektroniniu būdu bus dokumentuojamos procedūros ir kontroliuojama, kaip jų laikomasi. Naujoji sistema pradės veikti palaipsniui nuo 2007 m. vidurio iki 2009 m.

Teisingumo Teismo vidaus audito tarnyba

2004 ir 2005 finansinių metų metinių ataskaitų atitinkamai 9.21 ir 10.13 ir 10.14 dalys:

Audito Rūmai pažymėjo, kad vidaus audito tarnybos vadovas yra atsakingas už leidimus duodančių pareigūnų operacijų ex ante patikrinimą. Ta pati situacija buvo nustatyta 2005 finansiniais metais. Toks dalyvavimas vykdant finansines operacijas nesuderinamas su visiškos nepriklausomybės principu, kuriuo vadovaudamasis vidaus auditorius turi vykdyti savo su auditu susijusias pareigas, kaip nustatyta Finansinio reglamento 86 straipsnyje.

2005 m. antroje pusėje vidaus auditorius atliko kelis konkrečius auditus ir pateikė rekomendacijas susijusioms tarnyboms. Tačiau Audito Rūmams atliekant auditą nebuvo galima gauti jokių vidaus auditoriaus ataskaitų.

2006 m. vidaus audito tarnybos vadovas ir toliau buvo atsakingas už leidimus duodančių pareigūnų operacijų ex ante patikrinimą. Vidaus audito tarnyba parengė dvi audito ataskaitas ir keletą rekomendacijų, kurias įgyvendinus buvo sutaupyta nemažai lėšų.

Siekiant užtikrinti visišką vidaus audito tarnybos nepriklausomumą turėtų būti reorganizuotos priežiūros ir kontrolės sistemos.

Specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste

| 10.5. | Siekiant pateikti specialųjį vertinimą patikinimo pareiškimo kontekste, audito metu buvo vertinama, ar institucijų administracinių išlaidų ataskaitose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. Audito Rūmai įvertino priežiūros ir kontrolės sistemas bei patikrino iš visos administracinių išlaidų srities atsitiktine tvarka atrinktą 61 operacijų pavyzdį. |
| --- | --- |

10.5.

Siekiant pateikti specialųjį vertinimą patikinimo pareiškimo kontekste, audito metu buvo vertinama, ar institucijų administracinių išlaidų ataskaitose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. Audito Rūmai įvertino priežiūros ir kontrolės sistemas bei patikrino iš visos administracinių išlaidų srities atsitiktine tvarka atrinktą 61 operacijų pavyzdį.

Išvados patikinimo pareiškimo kontekste

| 10.6. | Kad ir turint omeny 10.9–10.12 dalyse nagrinėjamus klausimus, 2006 m. visos institucijos buvo įdiegusios patenkinamas priežiūros ir kontrolės sistemas, kaip to yra reikalaujama pagal Finansinio reglamento nuostatas. Patikrinus atrinktus audito pavyzdžius nebuvo nustatyta reikšmingų klaidų. Tačiau Audito Rūmai atkreipia dėmesį į institucijų priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumus, kurie turi būti ištaisyti, kaip nurodyta 10.25 dalyje. |
| --- | --- |

10.6.

Kad ir turint omeny 10.9–10.12 dalyse nagrinėjamus klausimus, 2006 m. visos institucijos buvo įdiegusios patenkinamas priežiūros ir kontrolės sistemas, kaip to yra reikalaujama pagal Finansinio reglamento nuostatas. Patikrinus atrinktus audito pavyzdžius nebuvo nustatyta reikšmingų klaidų. Tačiau Audito Rūmai atkreipia dėmesį į institucijų priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumus, kurie turi būti ištaisyti, kaip nurodyta 10.25 dalyje.

Kiekvienai institucijai skirtos konkrečios pastabos

Audito apimtis

| 10.7. | Konkrečių 10.2 dalyje nurodytų rizikos sričių auditas apėmė atitinkamų priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimą ir tam tikrą skaičių atrinktų audito pavyzdžių, susijusių su: |
| --- | --- |

10.7.

Konkrečių 10.2 dalyje nurodytų rizikos sričių auditas apėmė atitinkamų priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimą ir tam tikrą skaičių atrinktų audito pavyzdžių, susijusių su:

| i) | pirkimams skirtomis derybų procedūromis (Komisijos infrastruktūros ir logistikos biurai Briuselyje ir Liuksemburge, Parlamentas, Taryba, Teisingumo Teismas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas); |
| --- | --- |

i)

pirkimams skirtomis derybų procedūromis (Komisijos infrastruktūros ir logistikos biurai Briuselyje ir Liuksemburge, Parlamentas, Taryba, Teisingumo Teismas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas);

| ii) | išlaidų padengimu ir išmokų mokėjimu institucijų nariams (Parlamentas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas); |
| --- | --- |

ii)

išlaidų padengimu ir išmokų mokėjimu institucijų nariams (Parlamentas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas);

| iii) | būstinės vykdoma Komisijos delegacijų kontrole (Komisijos išorės santykių generalinis direktoratas); |
| --- | --- |

iii)

būstinės vykdoma Komisijos delegacijų kontrole (Komisijos išorės santykių generalinis direktoratas);

| iv) | taikomomis procedūromis, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti minimalūs vidaus kontrolės standartai (Taryba); |
| --- | --- |

iv)

taikomomis procedūromis, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti minimalūs vidaus kontrolės standartai (Taryba);

| v) | vidaus audito funkcija (Teisingumo Teismas). |
| --- | --- |

v)

vidaus audito funkcija (Teisingumo Teismas).

10.8.

| 10.8. | Nustatyti trūkumai apibendrinti toliau, o išvados dėl jų pateiktos 10.25 dalyje. Klaidos ir trūkumai negali būti ekstrapoliuojami visos administracinių išlaidų srities atžvilgiu, kadangi konkrečios su kiekviena institucija susijusios audito sritys buvo atrinktos remiantis žinoma rizika. |
| --- | --- |

Nustatyti trūkumai apibendrinti toliau, o išvados dėl jų pateiktos 10.25 dalyje. Klaidos ir trūkumai negali būti ekstrapoliuojami visos administracinių išlaidų srities atžvilgiu, kadangi konkrečios su kiekviena institucija susijusios audito sritys buvo atrinktos remiantis žinoma rizika.

Parlamentas

| 10.9. | Nuo 1998 m. Audito Rūmai buvo kelis kartus (3) atkreipę dėmesį į trūkumus, susijusius su Biuro (valdymo vieneto, kurį sudaro Parlamento pirmininkas ir 14 pirmininko pavaduotojų) nustatyta normine baze, reglamentuojančia padėjėjams skirtų išmokų mokėjimą Europos Parlamento nariams. Padėjėjams skirtų išmokų mokėjimo Europos Parlamento nariams išlaidos 2006 m. sudarė apie 132 milijonus eurų. |
| --- | --- |

10.9.

Nuo 1998 m. Audito Rūmai buvo kelis kartus (3) atkreipę dėmesį į trūkumus, susijusius su Biuro (valdymo vieneto, kurį sudaro Parlamento pirmininkas ir 14 pirmininko pavaduotojų) nustatyta normine baze, reglamentuojančia padėjėjams skirtų išmokų mokėjimą Europos Parlamento nariams. Padėjėjams skirtų išmokų mokėjimo Europos Parlamento nariams išlaidos 2006 m. sudarė apie 132 milijonus eurų.

10.10.

| 10.10. | 2004 m. buvo pakeistos Europos Parlamento narių patvirtinamųjų dokumentų pateikimo nuostatos, o su jomis susijusios prievolės buvo išdėstytos 2005 m. liepos mėn. kvestorių pranešime, kuriame buvo reikalaujama, kad Europos Parlamento nariai iki 2005 m. lapkričio 1 d. pateiktų jiems skirtos išmokos panaudojimą pagrindžiančius dokumentus už laikotarpį nuo 2004 m. liepos mėn. iki 2005 m. birželio mėn. Šis terminas vėliau buvo kelis kartus pratęstas. Audito Rūmų turimais duomenimis, Europos Parlamento narių pateikti patvirtinamieji dokumentai, kuriuos atsakingas administracijos departamentas pripažino esant pagrįstais įrodymais, aprėpia tik 27,2 % (11,9 milijono eurų) atitinkamų išlaidų 2004 m. (liepos–gruodžio mėn.) ir 22,5 % (27,1 milijono eurų) atitinkamų išlaidų 2005 m. (už visus metus). |
| --- | --- |

2004 m. buvo pakeistos Europos Parlamento narių patvirtinamųjų dokumentų pateikimo nuostatos, o su jomis susijusios prievolės buvo išdėstytos 2005 m. liepos mėn. kvestorių pranešime, kuriame buvo reikalaujama, kad Europos Parlamento nariai iki 2005 m. lapkričio 1 d. pateiktų jiems skirtos išmokos panaudojimą pagrindžiančius dokumentus už laikotarpį nuo 2004 m. liepos mėn. iki 2005 m. birželio mėn. Šis terminas vėliau buvo kelis kartus pratęstas. Audito Rūmų turimais duomenimis, Europos Parlamento narių pateikti patvirtinamieji dokumentai, kuriuos atsakingas administracijos departamentas pripažino esant pagrįstais įrodymais, aprėpia tik 27,2 % (11,9 milijono eurų) atitinkamų išlaidų 2004 m. (liepos–gruodžio mėn.) ir 22,5 % (27,1 milijono eurų) atitinkamų išlaidų 2005 m. (už visus metus).

| 10.11. | 2007 m. kovo 23 d. kvestorių pranešime su 2006 metais susijusių patvirtinamųjų dokumentų pateikimo terminas buvo pratęstas iki 2007 m. balandžio 30 d., nenurodant, kad dokumentai vis dar turi būti pateikti už 2004 ir 2005 metus. 2007 m. gegužės 1 d. Biuras vis dar nebuvo ėmęsis jokių priemonių siekdamas užtikrinti, kad būtų įvykdyta prievolė pateikti atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus. |
| --- | --- |

10.11.

2007 m. kovo 23 d. kvestorių pranešime su 2006 metais susijusių patvirtinamųjų dokumentų pateikimo terminas buvo pratęstas iki 2007 m. balandžio 30 d., nenurodant, kad dokumentai vis dar turi būti pateikti už 2004 ir 2005 metus. 2007 m. gegužės 1 d. Biuras vis dar nebuvo ėmęsis jokių priemonių siekdamas užtikrinti, kad būtų įvykdyta prievolė pateikti atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus.

| 10.10–10.11. | EUROPOS PARLAMENTO ATSAKYMAI
  Kadangi neaiškus pradinis tekstas ir Sąjungos 2004 m. plėtra turėjo poveikio, kvestoriams po išsamių politinių ir techninių konsultacijų reikėjo parengti ir patvirtinti įgyvendinimo priemones. Atitinkamai biuras sutiko pratęsti terminą ir pavedė kvestoriams ištirti techninės dokumentacijos, kurią reikia pateikti siekiant įteisinti išlaidas, supaprastinimo būdus. |
| --- | --- |

10.10–10.11.

EUROPOS PARLAMENTO ATSAKYMAI

Kadangi neaiškus pradinis tekstas ir Sąjungos 2004 m. plėtra turėjo poveikio, kvestoriams po išsamių politinių ir techninių konsultacijų reikėjo parengti ir patvirtinti įgyvendinimo priemones. Atitinkamai biuras sutiko pratęsti terminą ir pavedė kvestoriams ištirti techninės dokumentacijos, kurią reikia pateikti siekiant įteisinti išlaidas, supaprastinimo būdus.

Atsižvelgiant į labai skirtingą padėtį valstybėse narėse ir laiką, kurio joms reikėjo siekiant įvykdyti naujus reikalavimus, neatrodė tinkama nustatyti galutinį įsipareigojimų, susijusių su taisykle, kuri tuo metu buvo persvarstoma, terminą.

Be to, 2006 m. rugsėjo 25 d. biuras priėmė naują taisyklių rinkinį, pavadintą kodeksu (Europos Parlamento narių ir jų padėjėjų teisės ir pareigos), kuris turėjo įtakos reglamentui, susijusiam su Parlamento narių padėjėjų išmokomis (naują patikslintą ir pataisytą leidimą biuras priėmė 2006 m. gruodžio 13 d.).

Atsižvelgdami į tai, kvestoriai pranešė visiems Parlamento nariams, kad dokumentacija turi būti pristatyta iki 2007 m. balandžio 30 d. Gauta daug dokumentų ir šiuo metu jie tikrinami.

| 10.12. | Todėl Audito Rūmai pažymi, jog Biuras neužtikrino efektyvaus nuostatų, pagal kurias turi būti pateikti atitinkami patvirtinamieji dokumentai, įgyvendinimo. Kadangi didžioji dalis Europos Parlamento narių padėjėjams skirtų išmokėtų sumų vėliau nebuvo pagrįstos atitinkamais Europos Parlamento narių patirtas išlaidas patvirtinančiais dokumentais, Audito Rūmai mano, jog nepakanka dokumentų, rodančių, kad Europos Parlamento nariai iš tikrųjų užsakė ar pasinaudojo vieno ar kelių padėjėjų paslaugomis ir kad pareigos ar paslaugos, minėtos Europos Parlamento narių pasirašytose sutartyse, iš tikrųjų buvo įvykdytos ar suteiktos. Biuras turėtų imtis veiksmų, siekdamas gauti dokumentus, kurie yra būtini įrodant, jog išlaidos buvo pagrįstos. Deramu laiku nepateikus šių dokumentų, turėtų būti imamasi atitinkamų priemonių, kaip antai laikinas mokėjimų nutraukimas ir (arba) nepagrįstų sumų susigrąžinimo pavedimų išdavimas. |
| --- | --- |

10.12.

Todėl Audito Rūmai pažymi, jog Biuras neužtikrino efektyvaus nuostatų, pagal kurias turi būti pateikti atitinkami patvirtinamieji dokumentai, įgyvendinimo. Kadangi didžioji dalis Europos Parlamento narių padėjėjams skirtų išmokėtų sumų vėliau nebuvo pagrįstos atitinkamais Europos Parlamento narių patirtas išlaidas patvirtinančiais dokumentais, Audito Rūmai mano, jog nepakanka dokumentų, rodančių, kad Europos Parlamento nariai iš tikrųjų užsakė ar pasinaudojo vieno ar kelių padėjėjų paslaugomis ir kad pareigos ar paslaugos, minėtos Europos Parlamento narių pasirašytose sutartyse, iš tikrųjų buvo įvykdytos ar suteiktos. Biuras turėtų imtis veiksmų, siekdamas gauti dokumentus, kurie yra būtini įrodant, jog išlaidos buvo pagrįstos. Deramu laiku nepateikus šių dokumentų, turėtų būti imamasi atitinkamų priemonių, kaip antai laikinas mokėjimų nutraukimas ir (arba) nepagrįstų sumų susigrąžinimo pavedimų išdavimas.

| 10.12. | EUROPOS PARLAMENTO ATSAKYMAI
  Būtina priminti, kad prieš atliekant mokėjimą, pavadintą Parlamento nario padėjėjo išmoka, turi būti pateikti pagrindiniai privalomi dokumentai, pvz., užpildyti prašymų blankai ir sudarytos Parlamento nario ir padėjo (-ų), paslaugų teikėjo ar mokėjimų tarpininko sutartys. |
| --- | --- |

10.12.

EUROPOS PARLAMENTO ATSAKYMAI

Būtina priminti, kad prieš atliekant mokėjimą, pavadintą Parlamento nario padėjėjo išmoka, turi būti pateikti pagrindiniai privalomi dokumentai, pvz., užpildyti prašymų blankai ir sudarytos Parlamento nario ir padėjo (-ų), paslaugų teikėjo ar mokėjimų tarpininko sutartys.

Kitus dokumentus, pvz., socialinio draudimo buvimo įrodymą, kai padėjėjas yra samdomas darbuotojas, taip pat reikalaujama pristatyti per trijų mėnesių laikotarpį. Visi Parlamento nariai vykdo šias sąlygas.

Papildomi dokumentai, kurių reikalaujama nuo taisyklių pakeitimo 2004 m. ir naujesnio pakeitimo 2006 m. gruodžio 13 d., susiję daugiausia su sutartimis su paslaugų teikėjais (maždaug pusė padėjėjų) ir su prievole pateikti sąskaitas faktūras arba mokesčių ataskaitas Parlamento nariams, kurie privalo persiųsti Parlamento tarnyboms paslaugos teikėjo išrašytose sąskaitose faktūrose nurodytų sumų ataskaitos kopiją kartu su deklaracija, patvirtinančia, kad įvykdyti visi mokestiniai ir socialinio draudimo įsipareigojimai, būtini pagal taikomus nacionalinius įstatymus. Visiems šiems dokumentams pristatyti reikia daugiau laiko nei numatyta. Kaip jau minėta, gauta daug dokumentų ir jie tikrinami.

Patikrinus dokumentus, Parlamento nariai, kurie neįvykdė prievolės pristatyti visus patvirtinamuosius dokumentus, susijusius su mokėjimais, gaus individualius laiškus su paaiškinimais, ko dar trūksta. Jei Parlamento nariai neįvykdys prievolės pristatyti trūkstamą dokumentaciją, įgaliotasis pajamas ir išlaidas tvirtinantis pareigūnas gali nutraukti mokėjimus ir generalinis sekretorius gali nuspręsti susigrąžinti neteisingai sumokėtas sumas. Šie sprendimai priimami kartu su kvestoriais.

| 10.13. | 2006 m. vidaus auditorius baigė vykdyti Parlamento pirkimų procedūrų integruotąjį auditą. Audito metu buvo nustatyta nemažai pirkimų procedūroms skirtų vidaus kontrolės ir valdymo priemonių veikimo trūkumų, visų pirma susijusių su planavimu, taikomų teisės aktų ir taisyklių laikymųsi, valdymo informacijos patikimumu ir patikimu finansų valdymu. Buvo sudarytas išsamus 144 atskiras priemones apimantis veiksmų planas. 2006 m. generalinis sekretorius jau buvo pradėjęs vykdyti kai kurias konkrečias priemones, pavyzdžiui, buvo įsteigtas patariamasis organas (pirkimų forumas) ir sukurtas centrinis sutarčių registras. Audito Rūmams Parlamente išnagrinėjus atrinktus su pirkimais susijusių derybų procedūrų ir sutarčių pavyzdžius, buvo patvirtinti Parlamento vidaus auditoriaus nustatyti faktai. |
| --- | --- |

10.13.

2006 m. vidaus auditorius baigė vykdyti Parlamento pirkimų procedūrų integruotąjį auditą. Audito metu buvo nustatyta nemažai pirkimų procedūroms skirtų vidaus kontrolės ir valdymo priemonių veikimo trūkumų, visų pirma susijusių su planavimu, taikomų teisės aktų ir taisyklių laikymųsi, valdymo informacijos patikimumu ir patikimu finansų valdymu. Buvo sudarytas išsamus 144 atskiras priemones apimantis veiksmų planas. 2006 m. generalinis sekretorius jau buvo pradėjęs vykdyti kai kurias konkrečias priemones, pavyzdžiui, buvo įsteigtas patariamasis organas (pirkimų forumas) ir sukurtas centrinis sutarčių registras. Audito Rūmams Parlamente išnagrinėjus atrinktus su pirkimais susijusių derybų procedūrų ir sutarčių pavyzdžius, buvo patvirtinti Parlamento vidaus auditoriaus nustatyti faktai.

| 10.13. | EUROPOS PARLAMENTO ATSAKYMAI
  Svarbu pažymėti, kad viešųjų pirkimų procedūrų auditas, kurį vykdė vidaus auditorius ir kurį jis baigė 2006 m., buvo pradėtas 2003 m., ir tai buvo pirmieji naujojo Finansinio reglamento įgyvendinimo metai. |
| --- | --- |

10.13.

EUROPOS PARLAMENTO ATSAKYMAI

Svarbu pažymėti, kad viešųjų pirkimų procedūrų auditas, kurį vykdė vidaus auditorius ir kurį jis baigė 2006 m., buvo pradėtas 2003 m., ir tai buvo pirmieji naujojo Finansinio reglamento įgyvendinimo metai.

Iš tiesų priemonės buvo įgyvendintos 2003 ir tolesniais metais. Taigi, kalbant apie 2006 m. ir priemones, kurias nurodė Audito Rūmai, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad naujoji patariamoji institucija, Viešųjų pirkimų forumas, – tai Tarpžinybinės grupės viešųjų pirkimų klausimais, įsteigtos 2003 m. siekiant teikti paramą pajamas ir išlaidas tvirtinantiems pareigūnams, pakaitalas ir kad centrinis sutarčių registras, pradėtas taikyti 2006 m., – rezultatas naujovių, vykdytų ankstesniais metais.

Taryba

| 10.14. | Taryboje išnagrinėjus atrinktus su pirkimais susijusių derybų procedūrų ir sutarčių pavyzdžius, buvo nustatyta, kad sutartis dėl telekomunikacijų paslaugų teikimo Europos Vadovų Tarybos susitikimų metu, kuri buvo sudaryta daugiausiai ketveriems metams, buvo pratęsta dar vieneriems metams. Tarybos administracija neteisingai pagrindė sutarties (kurios vertės sąmata – 900 000 eurų) pratęsimą Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 126 straipsnio 1 dalies e punkto (4) atžvilgiu, kuris yra susijęs su „papildomomis paslaugomis ir darbais, neįrašytais į iš pradžių sudarytą sutartį, bet kurie dėl nenumatytų aplinkybių yra būtini“. Audito Rūmų manymu, prieš baigiant galioti sutarčiai turėjo būti atlikta atviro konkurso procedūra. |
| --- | --- |

10.14.

Taryboje išnagrinėjus atrinktus su pirkimais susijusių derybų procedūrų ir sutarčių pavyzdžius, buvo nustatyta, kad sutartis dėl telekomunikacijų paslaugų teikimo Europos Vadovų Tarybos susitikimų metu, kuri buvo sudaryta daugiausiai ketveriems metams, buvo pratęsta dar vieneriems metams. Tarybos administracija neteisingai pagrindė sutarties (kurios vertės sąmata – 900 000 eurų) pratęsimą Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 126 straipsnio 1 dalies e punkto (4) atžvilgiu, kuris yra susijęs su „papildomomis paslaugomis ir darbais, neįrašytais į iš pradžių sudarytą sutartį, bet kurie dėl nenumatytų aplinkybių yra būtini“. Audito Rūmų manymu, prieš baigiant galioti sutarčiai turėjo būti atlikta atviro konkurso procedūra.

| 10.14. | TARYBOS ATSAKYMAI
  Nagrinėjama sutartimi nustatoma telekomunikacijų infrastruktūra (telefono linijos ir skaitmeninio visuminių paslaugų tinklo linijos), kuria gali naudotis žurnalistai ES aukščiausio lygio susitikimų metu (vidutiniškai 3 kartus per metus). Likus keliems mėnesiams iki sutarties galiojimo pabaigos, leidimus duodančio pareigūno departamentas nustatė, kad šiam poreikiui patenkinti būtina pradėti viešųjų pirkimų procedūrą. Tačiau būtent tuo metu visi sekretoriato administraciniai departamentai turėjo sutelkti pastangas į projektus, susijusius su įsikūrimu naujajame LEX pastate (skirtame 1 300 asmenų) 2007 m. pradžioje. Todėl buvo nuspręsta galiojančią sutartį pratęsti devyniems mėnesiams. |
| --- | --- |

10.14.

TARYBOS ATSAKYMAI

Nagrinėjama sutartimi nustatoma telekomunikacijų infrastruktūra (telefono linijos ir skaitmeninio visuminių paslaugų tinklo linijos), kuria gali naudotis žurnalistai ES aukščiausio lygio susitikimų metu (vidutiniškai 3 kartus per metus). Likus keliems mėnesiams iki sutarties galiojimo pabaigos, leidimus duodančio pareigūno departamentas nustatė, kad šiam poreikiui patenkinti būtina pradėti viešųjų pirkimų procedūrą. Tačiau būtent tuo metu visi sekretoriato administraciniai departamentai turėjo sutelkti pastangas į projektus, susijusius su įsikūrimu naujajame LEX pastate (skirtame 1 300 asmenų) 2007 m. pradžioje. Todėl buvo nuspręsta galiojančią sutartį pratęsti devyniems mėnesiams.

Tarybos generaliniam sekretoriatui žinoma, kad kaip teigiama Audito Rūmų ataskaitoje, prieš baigiantis galioti sutarčiai jis turėjo įvykdyti naują konkurso procedūrą. Tačiau atsižvelgiant į išimtines aplinkybes, Tarybos generalinis sekretoriatas neturėjo kitos išeities, kaip pratęsti galiojančią sutartį kuo trumpesniam laikotarpiui.

Reikėtų pažymėti, kad neseniai Tarybos generalinis sekretoriatas pradėjo konkurso procedūrą pirmiau minėtam poreikiui patenkinti.

Komisija (5)

| 10.15. | 2006 m. Išorės santykių generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje nurodyta, kad 2006 m. buvo atlikti su delegacijoms taikomomis priežiūros kontrolės priemonėmis susiję patobulinimai, visų pirma įsteigus Ex post kontrolės padalinį Išorės tarnybos direktorate. Ankstesnių metų generalinio direktoriaus išlyga buvo panaikinta, tačiau nepaisant 2006 m. pasiektos pažangos, Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į dvigubų mokėjimų riziką. |
| --- | --- |

10.15.

2006 m. Išorės santykių generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje nurodyta, kad 2006 m. buvo atlikti su delegacijoms taikomomis priežiūros kontrolės priemonėmis susiję patobulinimai, visų pirma įsteigus Ex post kontrolės padalinį Išorės tarnybos direktorate. Ankstesnių metų generalinio direktoriaus išlyga buvo panaikinta, tačiau nepaisant 2006 m. pasiektos pažangos, Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į dvigubų mokėjimų riziką.

| 10.15. | KOMISIJOS ATSAKYMAI
  Generalinio direktoriaus nuomone, ex post kontrolės padalinys, atlikęs daug ex post patikrų, veiksmingai padėjo gauti atitinkamo lygio patikinimą dėl finansų valdymo delegacijose kokybės. Išorės santykių generalinis direktoratas nuolat tobulina pavyzdžių atrankos metodologiją ir tikrinimo metodus, o dvigubų mokėjimų nustatymo klausimas bus nagrinėjamas šio proceso metu. |
| --- | --- |

10.15.

KOMISIJOS ATSAKYMAI

Generalinio direktoriaus nuomone, ex post kontrolės padalinys, atlikęs daug ex post patikrų, veiksmingai padėjo gauti atitinkamo lygio patikinimą dėl finansų valdymo delegacijose kokybės. Išorės santykių generalinis direktoratas nuolat tobulina pavyzdžių atrankos metodologiją ir tikrinimo metodus, o dvigubų mokėjimų nustatymo klausimas bus nagrinėjamas šio proceso metu.

| 10.16. | 2006 m. buvo atlikti Infrastruktūros ir logistikos biuro Briuselyje sutarčių ir pirkimų valdymo sistemos patobulinimai, todėl 2005 m. direktoriaus deklaracijoje pateikta išlyga buvo panaikinta. Nors 2005 ir 2006 metais nebuvo pateikta išlygų, susijusių su Infrastruktūros ir logistikos biuru Liuksemburge, 2007 m. balandžio mėn. vidaus audito tarnyba pranešė apie Infrastruktūros ir logistikos biuro Liuksemburge pirkimų valdymo ir kontrolės trūkumus. Audito Rūmų Infrastruktūros ir logistikos biuruose Liuksemburge ir Briuselyje atliktas atrinktų su pirkimais susijusių derybų procedūrų pavyzdžių patikrinimas parodė, kad daugeliu atvejų dėl prasto pirkimų planavimo ir nepakankamos rinkos sąlygų analizės buvo deramasi tik su vienu tiekėju, o ne skelbiami konkursai. |
| --- | --- |

10.16.

2006 m. buvo atlikti Infrastruktūros ir logistikos biuro Briuselyje sutarčių ir pirkimų valdymo sistemos patobulinimai, todėl 2005 m. direktoriaus deklaracijoje pateikta išlyga buvo panaikinta. Nors 2005 ir 2006 metais nebuvo pateikta išlygų, susijusių su Infrastruktūros ir logistikos biuru Liuksemburge, 2007 m. balandžio mėn. vidaus audito tarnyba pranešė apie Infrastruktūros ir logistikos biuro Liuksemburge pirkimų valdymo ir kontrolės trūkumus. Audito Rūmų Infrastruktūros ir logistikos biuruose Liuksemburge ir Briuselyje atliktas atrinktų su pirkimais susijusių derybų procedūrų pavyzdžių patikrinimas parodė, kad daugeliu atvejų dėl prasto pirkimų planavimo ir nepakankamos rinkos sąlygų analizės buvo deramasi tik su vienu tiekėju, o ne skelbiami konkursai.

| 10.16. | KOMISIJOS ATSAKYMAI
  2005 m. parengus veiksmų planą, pirkimų valdymas buvo patobulintas jau 2006 m. |
| --- | --- |

10.16.

KOMISIJOS ATSAKYMAI

2005 m. parengus veiksmų planą, pirkimų valdymas buvo patobulintas jau 2006 m.

Infrastruktūros ir logistikos biure Briuselyje (OIB) šie patobulinimai apima: vidinę reorganizaciją, darbuotojų mokymą (privalomą), veiksmingesnį 4 metų koreguojamojo plano valdymą taikant IT programą, vidaus procedūrų stiprinimą, vadovybės atliekamą savęs vertinimą, įvertinant pirkimų procedūros ir tolesnio veiksmų plano rengimo pagrindinius privalumus ir trūkumus, vidinių informacijos ir gerosios patirties tinklų ir sklaidos stiprinimą.

Tobulinimo procesas tęsiamas 2007 m.: stiprinami ištekliai ir gerinama darbuotojų kvalifikacija, tobulinamas planavimo procesas ir tobulinamas rinkos tyrimas, kuris atliekamas prieš rengiant sudėtingiausius ir svarbiausius konkursus.

Pagal įgyvendinimo taisyklių 126 straipsnio 1 dalies b punktą derybų procedūros leidžiamos dėl tiekėjų suvaržymo tam tikrose srityse.

Lentelė. OIB ir OIL rinkos procedūros > 60 000 eurų

| 2006 m. procedūros (sumos mln. eurų) | OIB | OIL |
| --- | --- | --- |
| Skaičius, iš viso | 34 | 12 |
| Taikyta derybų procedūra | 4 | 1 |
| Suma, iš viso | 137,0 | 14,5 |
| Suma, taikant derybų procedūras | 2,5 | 0,07 |

2006 m. procedūros (sumos mln. eurų)

OIB

OIL

Skaičius, iš viso

34

12

Taikyta derybų procedūra

4

1

Suma, iš viso

137,0

14,5

Suma, taikant derybų procedūras

2,5

0,07

Kiek tai susiję su Infrastruktūros ir logistikos biuru Liuksemburge (OIL), vidaus audito tarnyba (IAS) savo ataskaitoje nurodė trūkumus, tačiau nei viena pateikta rekomendacija nebuvo kritiška ir tai pateisino išlygos nebuvimą. Vis dėlto OIL parengė veiksmų planą, kuriuo turėtų būti atsižvelgta į Audito Rūmų ir IAS nustatytus trūkumus.

Veiksmų planas, parengtas atsižvelgiant į IAS rekomendacijas, bus įgyvendintas ir netrukus bus galima įvertinti jo poveikį.

Teisingumo Teismas

| 10.17. | Išskyrus
  10.2 lentelėje
  nurodytą su vidaus audito tarnyba susijusį klausimą, atlikus auditą nebuvo pagrindo pateikti kokių nors pastabų. |
| --- | --- |

10.17.

Išskyrus
  10.2 lentelėje
  nurodytą su vidaus audito tarnyba susijusį klausimą, atlikus auditą nebuvo pagrindo pateikti kokių nors pastabų.

| 10.17. | TEISINGUMO TEISMO ATSAKYMAI
  Vienintelė Audito Rūmų pateikta pastaba yra susijusi su vidaus auditu. Šiuo klausimu Teisingumo Teismas pabrėžia, kad atsižvelgiant į Audito Rūmų anksčiau pateiktas pastabas savo metinėse ataskaitose, buvo iš dalies pakeista administracinė patikrinimo ir audito sistemos organizacija. Buvo sukurti du administraciniai nei hierarchiniais nei funkciniais ryšiais nesusiję skyriai: vidaus audito skirius, kuriam vadovauja vidaus auditorius, ir už patikrinimą atsakingas skyrius. Ši nauja organizacijia pradės veikti nuo 2007 m. spalio 1 d., kai Teisingumo Teismo administracinio komiteto neseniai paskirti vidaus auditorius ir patikrinimo skyriaus vadovas pradės eiti savo pareigas. |
| --- | --- |

10.17.

TEISINGUMO TEISMO ATSAKYMAI

Vienintelė Audito Rūmų pateikta pastaba yra susijusi su vidaus auditu. Šiuo klausimu Teisingumo Teismas pabrėžia, kad atsižvelgiant į Audito Rūmų anksčiau pateiktas pastabas savo metinėse ataskaitose, buvo iš dalies pakeista administracinė patikrinimo ir audito sistemos organizacija. Buvo sukurti du administraciniai nei hierarchiniais nei funkciniais ryšiais nesusiję skyriai: vidaus audito skirius, kuriam vadovauja vidaus auditorius, ir už patikrinimą atsakingas skyrius. Ši nauja organizacijia pradės veikti nuo 2007 m. spalio 1 d., kai Teisingumo Teismo administracinio komiteto neseniai paskirti vidaus auditorius ir patikrinimo skyriaus vadovas pradės eiti savo pareigas.

Audito Rūmai

| 10.18. | Audito Rūmų auditą atlieka nepriklausoma išorės audito įmonė, kuri pateikė „pažymą dėl finansinių ataskaitų tvarkingumo ir teisingumo 2006 m. gruodžio 31 d.“ kartu su „ataskaita dėl administracinių ir apskaitos procedūrų, finansų valdymo patikimumo ir vidaus kontrolės sistemos“. Ataskaitoje konstatuojama, jog, auditoriaus nuomone, atlikus auditą „nebuvo atskleista faktų, keliančių abejonių dėl administracinių ir apskaitos procedūrų ar vidaus kontrolės tinkamumo, ar finansų valdymo atitikties taikomiems teisės aktams“. Pažyma ir ataskaita bus paskelbtos Oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

10.18.

Audito Rūmų auditą atlieka nepriklausoma išorės audito įmonė, kuri pateikė „pažymą dėl finansinių ataskaitų tvarkingumo ir teisingumo 2006 m. gruodžio 31 d.“ kartu su „ataskaita dėl administracinių ir apskaitos procedūrų, finansų valdymo patikimumo ir vidaus kontrolės sistemos“. Ataskaitoje konstatuojama, jog, auditoriaus nuomone, atlikus auditą „nebuvo atskleista faktų, keliančių abejonių dėl administracinių ir apskaitos procedūrų ar vidaus kontrolės tinkamumo, ar finansų valdymo atitikties taikomiems teisės aktams“. Pažyma ir ataskaita bus paskelbtos Oficialiajame leidinyje.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| 10.19. | Išnagrinėjus atrinktus su pirkimais susijusių derybų procedūrų ir sutarčių, kurias valdo bendros Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei Regionų komiteto tarnybos, pavyzdžius, buvo atskleisti valdymo ir kontrolės trūkumai. 2006 m. su sutartimis, kurios buvo sudarytos pagal derybų procedūrą, o ne paskelbus konkursą, susijusios išlaidos sudarė didelę visų su pirkimais susijusių išlaidų procentinę dalį. Biudžeto eilutėse Nr. 2 0 1 0 „Draudimas“, 2 0 2 0 „Vanduo, dujos, elektra ir šildymas“, 2 0 3 0 „Valymas ir priežiūra“ ir 2 2 0 0 „Naujos techninės įrangos ir įrengimų įsigijimas“ ši procentinė dalis viršijo 50 % visų įsipareigotų asignavimų sumos ir sudarė 6,4 milijono eurų. Ši praktika neatitinka bendrosios Finansinio reglamento 89 straipsnyje pateiktos taisyklės, kad „visoms viešųjų pirkimų sutartims sudaryti skelbiami konkursai siekiant užtikrinti kuo didesnę konkurenciją“. Derybų procedūra yra išimtis, kuri yra taikoma esant griežtiems Įgyvendinimo taisyklių 126, 127 ir 129 straipsniuose nustatytiems apribojimams. |
| --- | --- |

10.19.

Išnagrinėjus atrinktus su pirkimais susijusių derybų procedūrų ir sutarčių, kurias valdo bendros Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei Regionų komiteto tarnybos, pavyzdžius, buvo atskleisti valdymo ir kontrolės trūkumai. 2006 m. su sutartimis, kurios buvo sudarytos pagal derybų procedūrą, o ne paskelbus konkursą, susijusios išlaidos sudarė didelę visų su pirkimais susijusių išlaidų procentinę dalį. Biudžeto eilutėse Nr. 2 0 1 0 „Draudimas“, 2 0 2 0 „Vanduo, dujos, elektra ir šildymas“, 2 0 3 0 „Valymas ir priežiūra“ ir 2 2 0 0 „Naujos techninės įrangos ir įrengimų įsigijimas“ ši procentinė dalis viršijo 50 % visų įsipareigotų asignavimų sumos ir sudarė 6,4 milijono eurų. Ši praktika neatitinka bendrosios Finansinio reglamento 89 straipsnyje pateiktos taisyklės, kad „visoms viešųjų pirkimų sutartims sudaryti skelbiami konkursai siekiant užtikrinti kuo didesnę konkurenciją“. Derybų procedūra yra išimtis, kuri yra taikoma esant griežtiems Įgyvendinimo taisyklių 126, 127 ir 129 straipsniuose nustatytiems apribojimams.

| 10.19. | EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO ATSAKYMAI
  Visas kiekis tikrai sudaro +/– 50 proc. Tačiau beveik pusę jo sudaro elektra ir dujos. Ši rinka atverta konkurencijai dar visai neseniai. Tarpinstitucinė procedūra buvo pradėta 2004 m., tačiau nesėkmingai. EESRK dalyvauja naujoje tarpinstitucinėje procedūroje, kuri dar tęsiasi. Žodinio vertimo įrangos sistemos praplėtimo naujose posėdžių salėse sutartis techninio suderinamumo tikslais buvo sudaryta su sistemos, kuri jau buvo įrengta kitose posėdžių salėse, tiekėju. Tuo tarpu dėl kitų sutarčių, anksčiau sudarytų po derybų procedūros, paskelbtas konkursas (pastatų priežiūros sutartis, pastatų tikrinimas, liftų tikrinimas, liftų priežiūra, higienos reikmenų tiekimas ir atliekų pašalinimas) ir keletu atvejų pasirašytos naujos sutartys. Kalbant apie draudimo sutartis, 2003 m. tarpinstitucinio konkurso iniciatyva buvo nesėkminga. EESRK rengiasi arba paskelbti savo konkursą, arba prisijungti prie tarpinstitucinių sutarčių, 2008 m. siekiant sukurti naują teisinę sistemą. |
| --- | --- |

10.19.

EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO ATSAKYMAI

Visas kiekis tikrai sudaro +/– 50 proc. Tačiau beveik pusę jo sudaro elektra ir dujos. Ši rinka atverta konkurencijai dar visai neseniai. Tarpinstitucinė procedūra buvo pradėta 2004 m., tačiau nesėkmingai. EESRK dalyvauja naujoje tarpinstitucinėje procedūroje, kuri dar tęsiasi. Žodinio vertimo įrangos sistemos praplėtimo naujose posėdžių salėse sutartis techninio suderinamumo tikslais buvo sudaryta su sistemos, kuri jau buvo įrengta kitose posėdžių salėse, tiekėju. Tuo tarpu dėl kitų sutarčių, anksčiau sudarytų po derybų procedūros, paskelbtas konkursas (pastatų priežiūros sutartis, pastatų tikrinimas, liftų tikrinimas, liftų priežiūra, higienos reikmenų tiekimas ir atliekų pašalinimas) ir keletu atvejų pasirašytos naujos sutartys. Kalbant apie draudimo sutartis, 2003 m. tarpinstitucinio konkurso iniciatyva buvo nesėkminga. EESRK rengiasi arba paskelbti savo konkursą, arba prisijungti prie tarpinstitucinių sutarčių, 2008 m. siekiant sukurti naują teisinę sistemą.

EESRK mano, kad jei dėl sutarties nebuvo paskelbtas konkursas, tokį sprendimą pateisino aplinkybės (pvz., ankstesnis konkursas buvo nesėkmingas, techninis suderinamumas ir kt.) ir tai paaiškina, kodėl tiek daug sutarčių buvo sudaryta be konkurso.

| 10.20. | Įgyvendinimo taisyklių 123 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad derybų procedūrose kandidatų, pakviestų dalyvauti derybose ar teikti paraiškas, skaičius nebūtų mažesnis kaip trys, jei pakankamas kandidatų skaičius tenkina atrankos kriterijus, ir kad kandidatų, pakviestų pateikti paraiškas, skaičius turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta tikra konkurencija. 70 % audito metu patikrintų sutarčių atveju tik vieno potencialaus tiekėjo buvo prašoma pateikti paraišką. Audito Rūmai mano, kad daugelio šių sutarčių (kurių bendra vertė –1,8 milijono eurų) atveju būtų buvę galima daugiau nei vieno tiekėjo prašyti teikti paraiškas. |
| --- | --- |

10.20.

Įgyvendinimo taisyklių 123 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad derybų procedūrose kandidatų, pakviestų dalyvauti derybose ar teikti paraiškas, skaičius nebūtų mažesnis kaip trys, jei pakankamas kandidatų skaičius tenkina atrankos kriterijus, ir kad kandidatų, pakviestų pateikti paraiškas, skaičius turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta tikra konkurencija. 70 % audito metu patikrintų sutarčių atveju tik vieno potencialaus tiekėjo buvo prašoma pateikti paraišką. Audito Rūmai mano, kad daugelio šių sutarčių (kurių bendra vertė –1,8 milijono eurų) atveju būtų buvę galima daugiau nei vieno tiekėjo prašyti teikti paraiškas.

| 10.20. | EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO ATSAKYMAI
  Audito Rūmai atrinko 10 sutarčių, iš kurių 7 buvo sudarytos po derybų su vienu potencialiu tiekėju. Dėl trijų atvejų (žodinio vertimo įrangos sistemos praplėtimo, pastatų priežiūros sutarties pratęsimo ir draudimo sutarčių) prašytume atkreipti dėmesį į 10.19 punkto pastabas. Vienas atvejis yra susijęs su Regionų komiteto asignavimų (kuriais nesidalijama su EESRK) išlaidomis ir neturi nieko bendra su EESRK įgaliojimus suteikiančiu pareigūnu. Dviem atvejais konkursas teoriškai galėjo būti paskelbtas, tačiau tai būtų buvę neekonomiška (plakatai ir reklaminiai plakatai: nedideli kiekiai ir jau pasirašyta nauja pagrindų sutartis; tarnybiniai pažymėjimai: užsakyti iš tiekėjo, o per platintojus). Vienu atveju (sutartis dėl JDE „Belliard I ir II“ pastato atitikimo reikalavimams tyrimo) Komitetas neturėjo kito pasirinkimo kaip tik įgyvendinti 2005 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją P6_TA(2005)0410, reikalaujančią, kad šį auditą atliktų SICABEL. Todėl ši sutartis buvo sudaryta su SICABEL laikantis derybų procedūros, o Audito Rūmai (AR) apie tai buvo gerai informuoti. |
| --- | --- |

10.20.

EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO ATSAKYMAI

Audito Rūmai atrinko 10 sutarčių, iš kurių 7 buvo sudarytos po derybų su vienu potencialiu tiekėju. Dėl trijų atvejų (žodinio vertimo įrangos sistemos praplėtimo, pastatų priežiūros sutarties pratęsimo ir draudimo sutarčių) prašytume atkreipti dėmesį į 10.19 punkto pastabas. Vienas atvejis yra susijęs su Regionų komiteto asignavimų (kuriais nesidalijama su EESRK) išlaidomis ir neturi nieko bendra su EESRK įgaliojimus suteikiančiu pareigūnu. Dviem atvejais konkursas teoriškai galėjo būti paskelbtas, tačiau tai būtų buvę neekonomiška (plakatai ir reklaminiai plakatai: nedideli kiekiai ir jau pasirašyta nauja pagrindų sutartis; tarnybiniai pažymėjimai: užsakyti iš tiekėjo, o per platintojus). Vienu atveju (sutartis dėl JDE „Belliard I ir II“ pastato atitikimo reikalavimams tyrimo) Komitetas neturėjo kito pasirinkimo kaip tik įgyvendinti 2005 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją P6_TA(2005)0410, reikalaujančią, kad šį auditą atliktų SICABEL. Todėl ši sutartis buvo sudaryta su SICABEL laikantis derybų procedūros, o Audito Rūmai (AR) apie tai buvo gerai informuoti.

| 10.21. | Derybų procedūrų santykis su įgalioto leidimus duodančio pareigūno, atsakingo už biudžeto 2 0 skyrių „Investicijos į nekilnojamąjį turtą, pastatų nuoma ir susijusios išlaidos“ ir 2 2 skyrių „Kilnojamasis turtas ir susijusios išlaidos“, sudarytų sutarčių skaičiumi ženkliai padidėjo palyginti su ankstesniaisiais metais. Jis taip pat buvo žymiai didesnis už vidutinį visoje institucijoje užregistruotą santykį. 2007 m. kovo mėn. leidimus duodantis pareigūnas dar nebuvo pranešęs institucijai apie priemones, kurių imtasi šiai tendencijai pakeisti, kaip to yra reikalaujama pagal Įgyvendinimo taisyklių 54 straipsnį. |
| --- | --- |

10.21.

Derybų procedūrų santykis su įgalioto leidimus duodančio pareigūno, atsakingo už biudžeto 2 0 skyrių „Investicijos į nekilnojamąjį turtą, pastatų nuoma ir susijusios išlaidos“ ir 2 2 skyrių „Kilnojamasis turtas ir susijusios išlaidos“, sudarytų sutarčių skaičiumi ženkliai padidėjo palyginti su ankstesniaisiais metais. Jis taip pat buvo žymiai didesnis už vidutinį visoje institucijoje užregistruotą santykį. 2007 m. kovo mėn. leidimus duodantis pareigūnas dar nebuvo pranešęs institucijai apie priemones, kurių imtasi šiai tendencijai pakeisti, kaip to yra reikalaujama pagal Įgyvendinimo taisyklių 54 straipsnį.

| 10.21. | EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO ATSAKYMAI
  EESRK nemano, kad vyrauja neigiama su derybų procedūrų pagal 20 ir 22 skyrius skaičiumi susijusi tendencija. Tačiau 2006 m. galutinėje įgaliojimus suteikiančio pareigūno metinės ataskaitos redakcijoje numatomos priemonės derybų procedūrų skaičiui sumažinti. Daugiau informacijos pateikiama 10.19 punkto pastabose. |
| --- | --- |

10.21.

EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO ATSAKYMAI

EESRK nemano, kad vyrauja neigiama su derybų procedūrų pagal 20 ir 22 skyrius skaičiumi susijusi tendencija. Tačiau 2006 m. galutinėje įgaliojimus suteikiančio pareigūno metinės ataskaitos redakcijoje numatomos priemonės derybų procedūrų skaičiui sumažinti. Daugiau informacijos pateikiama 10.19 punkto pastabose.

Regionų komitetas

| 10.22. | 10.19–10.21 dalyse pateiktos pastabos taikomos ir Regionų komitetui, nes jos yra susijusios su komitetų bendros tarnybos valdomomis sutartimis. |
| --- | --- |

10.22.

10.19–10.21 dalyse pateiktos pastabos taikomos ir Regionų komitetui, nes jos yra susijusios su komitetų bendros tarnybos valdomomis sutartimis.

| 10.22. | REGIONŲ KOMITETO ATSAKYMAI
  Regionų komitetas atkreipė dėmesį į Audito Rūmų pastabas dėl RK ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) jungtinių tarnybų valdomų sutarčių ir yra pasiryžęs pagerinti Jungtinių tarnybų finansinio administravimo praktiką ir metodus. Šiuo klausimu Regionų Komiteto generalinis sekretorius raštu kreipėsi į EESRK generalinį sekretorių, siūlydamas įgyvendinti keletą korekcinių priemonių, ypač finansinės grandinės ir paraiškų konkursų procedūrų srityse. Tikimasi, kad šias priemones abiejų Komitetų susitarimu bus galima įgyvendinti kuo greičiau. |
| --- | --- |

10.22.

REGIONŲ KOMITETO ATSAKYMAI

Regionų komitetas atkreipė dėmesį į Audito Rūmų pastabas dėl RK ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) jungtinių tarnybų valdomų sutarčių ir yra pasiryžęs pagerinti Jungtinių tarnybų finansinio administravimo praktiką ir metodus. Šiuo klausimu Regionų Komiteto generalinis sekretorius raštu kreipėsi į EESRK generalinį sekretorių, siūlydamas įgyvendinti keletą korekcinių priemonių, ypač finansinės grandinės ir paraiškų konkursų procedūrų srityse. Tikimasi, kad šias priemones abiejų Komitetų susitarimu bus galima įgyvendinti kuo greičiau.

| 10.23. | Pagal komiteto taisykles gali būti padengiamos jo narių kelionės išlaidos, atitinkančios iš tikrųjų apmokėtų lėktuvo bilietų išlaidas. Administracinės išlaidos, susidariusios perkant tokius bilietus, yra padengiamos pateikus kelionių agentūros išrašytą sąskaitą faktūrą. Įvairiais atvejais kelionės išlaidos būdavo padengiamos remiantis ranka išrašytomis kelionių agentūrų sąskaitomis faktūromis, kuriose būdavo pateikiama ta pati suma. Atlikus ex post patikrą komiteto administracija nustatė, kad ši suma vidutiniškai 83 % viršydavo panaudoto avialinijų bilieto kainą. Nebuvo įrodymų, kad į sąskaitą faktūrą buvo įtrauktos faktinės pirkimo administracinės išlaidos. Komiteto administracija atliko platų tyrimą šiai problemai išsiaiškinti, kuris buvo užbaigtas 2007 m. liepos mėn. Audito Rūmų nuomone, šio tyrimo rezultatai nerodo, kad su administracinėmis išlaidomis susijusios išmokėtos sumos buvo pagrįstos. |
| --- | --- |

10.23.

Pagal komiteto taisykles gali būti padengiamos jo narių kelionės išlaidos, atitinkančios iš tikrųjų apmokėtų lėktuvo bilietų išlaidas. Administracinės išlaidos, susidariusios perkant tokius bilietus, yra padengiamos pateikus kelionių agentūros išrašytą sąskaitą faktūrą. Įvairiais atvejais kelionės išlaidos būdavo padengiamos remiantis ranka išrašytomis kelionių agentūrų sąskaitomis faktūromis, kuriose būdavo pateikiama ta pati suma. Atlikus ex post patikrą komiteto administracija nustatė, kad ši suma vidutiniškai 83 % viršydavo panaudoto avialinijų bilieto kainą. Nebuvo įrodymų, kad į sąskaitą faktūrą buvo įtrauktos faktinės pirkimo administracinės išlaidos. Komiteto administracija atliko platų tyrimą šiai problemai išsiaiškinti, kuris buvo užbaigtas 2007 m. liepos mėn. Audito Rūmų nuomone, šio tyrimo rezultatai nerodo, kad su administracinėmis išlaidomis susijusios išmokėtos sumos buvo pagrįstos.

| 10.23. | REGIONŲ KOMITETO ATSAKYMAI
  Pagal Komiteto taisykles, jo nariams gali būti kompensuojamos kelionės išlaidos, kurias sudaro lėktuvo bilieto kaina ir susijusios administravimo išlaidos, pateikus kelionių agentūros sąskaitą faktūrą su pridedamu lėktuvo bilieto originalu ir įlaipinimo talono originalu. RK taisyklės leidžia nariams keliauti su bilietais, kuriems taikomos lanksčios sąlygos. Komitetas įsitikino, kad nariai iš tiesų sumokėjo kelionių agentūros sąskaitose faktūrose nurodytas sumas, nors faktinė pirktų bilietų kaina buvo mažesnė. Skirtumas tarp sumų, kurios nurodomos kelionių agentūros sąskaitose faktūrose, ir faktinių išlaidų už bilietus atsiranda todėl, kad, kaip kelionių agentūra nurodė 2007 m. vasario 9 d., ji garantuoja galimybę keisti ir grąžinti bilietus, kad nariai galėtų keliauti lanksčiomis sąlygomis už sumą, lygią oro linijų nustatytai bilieto, kuriam taikomos lanksčios sąlygos, kainai. |
| --- | --- |

10.23.

REGIONŲ KOMITETO ATSAKYMAI

Pagal Komiteto taisykles, jo nariams gali būti kompensuojamos kelionės išlaidos, kurias sudaro lėktuvo bilieto kaina ir susijusios administravimo išlaidos, pateikus kelionių agentūros sąskaitą faktūrą su pridedamu lėktuvo bilieto originalu ir įlaipinimo talono originalu. RK taisyklės leidžia nariams keliauti su bilietais, kuriems taikomos lanksčios sąlygos. Komitetas įsitikino, kad nariai iš tiesų sumokėjo kelionių agentūros sąskaitose faktūrose nurodytas sumas, nors faktinė pirktų bilietų kaina buvo mažesnė. Skirtumas tarp sumų, kurios nurodomos kelionių agentūros sąskaitose faktūrose, ir faktinių išlaidų už bilietus atsiranda todėl, kad, kaip kelionių agentūra nurodė 2007 m. vasario 9 d., ji garantuoja galimybę keisti ir grąžinti bilietus, kad nariai galėtų keliauti lanksčiomis sąlygomis už sumą, lygią oro linijų nustatytai bilieto, kuriam taikomos lanksčios sąlygos, kainai.

Norėdamas užtikrinti visišką skaidrumą, kompensuodamas išlaidas Komitetas pradėjo taikyti keletą sąlygų. Komitetas taip pat pareikalavo atitinkamų narių atsisakyti tokios kelionių praktikos ir užtikrinti, kad prašymuose kompensuoti išlaidas būtų įrašoma faktinė kaina, nurodyta ant išduoto kelionės bilieto.

Europos ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 10.24. | Atlikus auditą nebuvo pagrindo pateikti kokių nors reikšmingų pastabų. |
| --- | --- |

10.24.

Atlikus auditą nebuvo pagrindo pateikti kokių nors reikšmingų pastabų.

Išvada dėl konkrečių rizikos sričių audito

| 10.25. | Konkrečių rizikos sričių auditas kai kuriose institucijose atskleidė priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumų, susijusių su kai kurių institucijų nariams mokamomis išmokomis. Kai dėl Europos Parlamento, Biuras turėtų imtis atitinkamų priemonių, jei būtini dokumentai nepateikiami deramu laiku (žr. 10.9–10.12 dalis). Kai dėl su pirkimais susijusios derybų procedūros, Audito Rūmai pažymėjo, kad daugeliu atvejų Komisija ir kitos institucijos nesilaikydavo bendrojo konkurencijos pagrindais vykdomų konkursų principo (žr. 10.13, 10.14, 10.16, 10.19–10.21 dalis). Visų pirma Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas iš esmės nesilaikė principo, kad tik retais atvejais galima naudotis derybų procedūra, kaip yra išdėstyta Finansiniame reglamente. Dėl to gali padidėti rizika, kad išlaidos bus neteisėtos ir netvarkingos. |
| --- | --- |

10.25.

Konkrečių rizikos sričių auditas kai kuriose institucijose atskleidė priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumų, susijusių su kai kurių institucijų nariams mokamomis išmokomis. Kai dėl Europos Parlamento, Biuras turėtų imtis atitinkamų priemonių, jei būtini dokumentai nepateikiami deramu laiku (žr. 10.9–10.12 dalis). Kai dėl su pirkimais susijusios derybų procedūros, Audito Rūmai pažymėjo, kad daugeliu atvejų Komisija ir kitos institucijos nesilaikydavo bendrojo konkurencijos pagrindais vykdomų konkursų principo (žr. 10.13, 10.14, 10.16, 10.19–10.21 dalis). Visų pirma Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas iš esmės nesilaikė principo, kad tik retais atvejais galima naudotis derybų procedūra, kaip yra išdėstyta Finansiniame reglamente. Dėl to gali padidėti rizika, kad išlaidos bus neteisėtos ir netvarkingos.

| 10.25. | EUROPOS PARLAMENTO ATSAKYMAI
  Žr. 10.12 dalyje pateiktą atsakymą. |
| --- | --- |

10.25.

EUROPOS PARLAMENTO ATSAKYMAI

Žr. 10.12 dalyje pateiktą atsakymą.

| 10.25. | KOMISIJOS ATSAKYMAI
  Komisija deda pastangas, kad patobulintų pirkimų procedūrą gerindama rinkos tyrimą ir planavimą. Finansiniame reglamente (6) nurodyti atvejai, kuriais galima taikyti derybų procedūrą, ir tiekėjo suvaržymas yra vienas iš jų (žr. 10.16 dalį). |
| --- | --- |

10.25.

KOMISIJOS ATSAKYMAI

Komisija deda pastangas, kad patobulintų pirkimų procedūrą gerindama rinkos tyrimą ir planavimą. Finansiniame reglamente (6) nurodyti atvejai, kuriais galima taikyti derybų procedūrą, ir tiekėjo suvaržymas yra vienas iš jų (žr. 10.16 dalį).

| 10.25. | EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO ATSAKYMAI
  Prašytume atkreipti dėmesį į 10.19, 10.20 ir 10.21 punktų pastabas. |
| --- | --- |

10.25.

EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO ATSAKYMAI

Prašytume atkreipti dėmesį į 10.19, 10.20 ir 10.21 punktų pastabas.

Po paskutinės metinės ataskaitos paskelbtos specialiosios ataskaitos

| 10.26. | Specialioji ataskaita Nr. 2/2007 dėl institucijų išlaidų pastatams. |
| --- | --- |

10.26.

Specialioji ataskaita Nr. 2/2007 dėl institucijų išlaidų pastatams.

EUROPOS SĄJUNGOS AGENTŪROS

| 10.27. | Agentūros veikia atskirai nuo Komisijos ir turi juridinio asmens statusą. Komisija, dalyvaudama jų valdyboje ir siūlydama ar paskirdama vykdomuosius direktorius, atlieka pagrindinį agentūrų veiklos priežiūros vaidmenį. Komisijos biudžetas taip pat yra pagrindinis jų finansavimo šaltinis, išskyrus dvi agentūras, kurios pačios finansuoja savo veiklą (7). Komisija turi patvirtinti priemones, kurių ėmėsi agentūros, siekdamos įgyvendinti Finansinį reglamentą ir Tarnybos nuostatus. Toliau pateikta informacija ir pastabos susijusios su Komisijos vaidmeniu agentūrų atžvilgiu. |
| --- | --- |

10.27.

Agentūros veikia atskirai nuo Komisijos ir turi juridinio asmens statusą. Komisija, dalyvaudama jų valdyboje ir siūlydama ar paskirdama vykdomuosius direktorius, atlieka pagrindinį agentūrų veiklos priežiūros vaidmenį. Komisijos biudžetas taip pat yra pagrindinis jų finansavimo šaltinis, išskyrus dvi agentūras, kurios pačios finansuoja savo veiklą (7). Komisija turi patvirtinti priemones, kurių ėmėsi agentūros, siekdamos įgyvendinti Finansinį reglamentą ir Tarnybos nuostatus. Toliau pateikta informacija ir pastabos susijusios su Komisijos vaidmeniu agentūrų atžvilgiu.

10.28.

| 10.28. | Atlikus Europos Sąjungos agentūrų ir kitų specializuotųjų įstaigų (8) auditus, parengiamos specialiosios metinės ataskaitos. 2006 m. Europos Audito Rūmai atliko 24 agentūrų auditą, t. y. penkiomis daugiau (9) nei 2005 m. Jų biudžetai 2006 m. sudarė 1 080,5 milijono eurų, palyginti su 928,4 milijono eurų 2005 m. Visų agentūrų bendras leistinų pareigybių skaičius padidėjo nuo 2 588 2005 m. iki 3 212 2006 m. (Žr.
  10.3 lentelę
  .) |
| --- | --- |

Atlikus Europos Sąjungos agentūrų ir kitų specializuotųjų įstaigų (8) auditus, parengiamos specialiosios metinės ataskaitos. 2006 m. Europos Audito Rūmai atliko 24 agentūrų auditą, t. y. penkiomis daugiau (9) nei 2005 m. Jų biudžetai 2006 m. sudarė 1 080,5 milijono eurų, palyginti su 928,4 milijono eurų 2005 m. Visų agentūrų bendras leistinų pareigybių skaičius padidėjo nuo 2 588 2005 m. iki 3 212 2006 m. (Žr.
  10.3 lentelę
  .)

10.3 lentelė. ES agentūros. Pagrindiniai duomenys

| Europos Sąjungos agentūros ir kitos decentralizuotosios įstaigos | Būstinė | Pirmieji finansinio nepriklausomumo metai | Biudžetas (10)


  (milijonais eurų) | Leistinas pareigybių skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2005 m. |
| Agentūros |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | Salonikai | 1977 | 16,8 | 16,6 | 95 | 91 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | Dublinas | 1977 | 19,8 | 18,8 | 94 | 94 |
| Europos aplinkos agentūra | Kopenhaga | 1994 | 37,1 | 32,1 | 115 | 115 |
| Europos mokymo fondas | Turinas | 1994 | 27 | 26,7 | 105 | 104 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centras | Lisabona | 1995 | 13 | 13 | 77 | 77 |
| Europos vaistų agentūra | Londonas | 1994 | 139 | 110,1 | 424 | 379 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | Liuksemburgas | 1995 | 40,9 | 28,4 | 189 | 181 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | Anžė | 1995 | 11,2 | 12,1 | 41 | 38 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | Alikantė | 1995 | 211,7 | 218,4 | 675 | 675 |
| Europos saugos ir sveikatos darbe agentūra | Bilbao | 1996 | 14,1 | 13,4 | 40 | 40 |
| Europos pagrindinių teisių agentūra (11) | Viena | 1998 | 9,4 | 8,2 | 37 | 37 |
| Europos rekonstrukcijos agentūra | Salonikai | 2000 | 271 | 276,5 | 108 | 114 |
| Europos policijos koledžas (12) | Bramshilas | 2006 | 5 | — | 22 | — |
| Eurojustas | Haga | 2002 | 14,7 | 13 | 112 | 87 |
| Europos aviacijos saugos agentūra | Kelnas | 2003 | 65,7 | 57,5 | 328 | 200 |
| Europos jūrų saugos agentūra | Lisabona | 2003 | 44,6 | 35,3 | 132 | 95 |
| Europos maisto saugos tarnyba | Parma | 2003 | 40,2 | 36,7 | 250 | 194 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | Heraklionas | 2005 | 6,8 | 6,8 | 44 | 38 |
| Europos geležinkelių agentūra (12) | Valansjenas | 2006 | 14,4 | — | 95 | — |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | Stokholmas | 2005 | 17,1 | 4,8 | 50 | 29 |
| Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra (12) | Varšuva | 2006 | 19,2 | — | 28 | — |
| Europos GNSS priežiūros institucija (12) | Briuselis (13) | 2006 | 7 | — | 30 | — |
| Vykdomosios įstaigos |
| Pažangios energetikos vykdomoji įstaiga (12) | Briuselis | 2006 | 5,6 | — | 46 | — |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga (12) | Briuselis | 2006 | 29,2 | — | 75 | — |
| Iš viso | 1 080,5 | 928,4 | 3 212 | 2 588 |

Europos Sąjungos agentūros ir kitos decentralizuotosios įstaigos

Būstinė

Pirmieji finansinio nepriklausomumo metai

Biudžetas (10)

(milijonais eurų)

Leistinas pareigybių skaičius

2006 m.

2005 m.

2006 m.

2005 m.

Agentūros

Europos profesinio mokymo plėtros centras

Salonikai

1977

16,8

16,6

95

91

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

Dublinas

1977

19,8

18,8

94

94

Europos aplinkos agentūra

Kopenhaga

1994

37,1

32,1

115

115

Europos mokymo fondas

Turinas

1994

27

26,7

105

104

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centras

Lisabona

1995

13

13

77

77

Europos vaistų agentūra

Londonas

1994

139

110,1

424

379

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

Liuksemburgas

1995

40,9

28,4

189

181

Bendrijos augalų veislių tarnyba

Anžė

1995

11,2

12,1

41

38

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

Alikantė

1995

211,7

218,4

675

675

Europos saugos ir sveikatos darbe agentūra

Bilbao

1996

14,1

13,4

40

40

Europos pagrindinių teisių agentūra (11)

Viena

1998

9,4

8,2

37

37

Europos rekonstrukcijos agentūra

Salonikai

2000

271

276,5

108

114

Europos policijos koledžas (12)

Bramshilas

2006

5

—

22

—

Eurojustas

Haga

2002

14,7

13

112

87

Europos aviacijos saugos agentūra

Kelnas

2003

65,7

57,5

328

200

Europos jūrų saugos agentūra

Lisabona

2003

44,6

35,3

132

95

Europos maisto saugos tarnyba

Parma

2003

40,2

36,7

250

194

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

Heraklionas

2005

6,8

6,8

44

38

Europos geležinkelių agentūra (12)

Valansjenas

2006

14,4

—

95

—

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

Stokholmas

2005

17,1

4,8

50

29

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra (12)

Varšuva

2006

19,2

—

28

—

Europos GNSS priežiūros institucija (12)

Briuselis (13)

2006

7

—

30

—

Vykdomosios įstaigos

Pažangios energetikos vykdomoji įstaiga (12)

Briuselis

2006

5,6

—

46

—

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga (12)

Briuselis

2006

29,2

—

75

—

Iš viso

1 080,5

928,4

3 212

2 588

| 10.29. | Komisijos iš Bendrijos biudžeto mokamos subsidijos nėra pagrįstos pakankamai svariais agentūrų grynųjų pinigų poreikių vertinimais. Tai kartu su asignavimų perkėlimų skaičiumi sudaro nemažus grynųjų pinigų likučius (14). Audito Rūmai rekomenduoja palaikyti agentūroms mokamų subsidijų lygį remiantis tikrais jų grynųjų pinigų poreikiais. |
| --- | --- |

10.29.

Komisijos iš Bendrijos biudžeto mokamos subsidijos nėra pagrįstos pakankamai svariais agentūrų grynųjų pinigų poreikių vertinimais. Tai kartu su asignavimų perkėlimų skaičiumi sudaro nemažus grynųjų pinigų likučius (14). Audito Rūmai rekomenduoja palaikyti agentūroms mokamų subsidijų lygį remiantis tikrais jų grynųjų pinigų poreikiais.

| 10.29. | KOMISIJOS ATSAKYMAI
  Vadovaudamosi su Komisija sutartomis sąlygomis ir laikotarpiais, agentūros Komisijai turi pateikti prašymus išmokėti visą Bendrijos subsidiją arba jos dalį, kartu pateikdamos pinigų srautų prognozes. Paprastai Komisija mokėjimus atlieka dalimis; Komisija turi susigrąžinti sumas, kurios nebuvo išleistos. Komisijos tarnybos nagrinėja galimybę į atitinkamą teisės aktą (15) įtraukti nuostatas, kad Komisija galėtų atsižvelgti į realius agentūros poreikius per visus metus. Dėl to planavimas turėtų pasidaryti tikslesnis, pagerėti skaidrumas. |
| --- | --- |

10.29.

KOMISIJOS ATSAKYMAI

Vadovaudamosi su Komisija sutartomis sąlygomis ir laikotarpiais, agentūros Komisijai turi pateikti prašymus išmokėti visą Bendrijos subsidiją arba jos dalį, kartu pateikdamos pinigų srautų prognozes. Paprastai Komisija mokėjimus atlieka dalimis; Komisija turi susigrąžinti sumas, kurios nebuvo išleistos. Komisijos tarnybos nagrinėja galimybę į atitinkamą teisės aktą (15) įtraukti nuostatas, kad Komisija galėtų atsižvelgti į realius agentūros poreikius per visus metus. Dėl to planavimas turėtų pasidaryti tikslesnis, pagerėti skaidrumas.

| 10.30. | 2006 m. buvo iš dalies pakeistas 2002 m. birželio mėn. bendrasis Finansinis reglamentas (16). Atlikti pakeitimai yra susiję su biudžeto principais, vidaus kontrolės sistemomis ir finansinių ataskaitų pateikimu. Jie dar nėra perkelti į agentūrų finansinį pagrindų reglamentą ir į jų konkrečius finansinius reglamentus. |
| --- | --- |

10.30.

2006 m. buvo iš dalies pakeistas 2002 m. birželio mėn. bendrasis Finansinis reglamentas (16). Atlikti pakeitimai yra susiję su biudžeto principais, vidaus kontrolės sistemomis ir finansinių ataskaitų pateikimu. Jie dar nėra perkelti į agentūrų finansinį pagrindų reglamentą ir į jų konkrečius finansinius reglamentus.

| 10.30. | KOMISIJOS ATSAKYMAI
  Atliekant dviejų agentūroms skirtų (17) finansinių pagrindų reglamentų peržiūrą į juos bus įtraukti Tarybos patvirtinti bendrojo Finansinio reglamento pakeitimai, todėl peržiūrą buvo galima pradėti tik priėmus bendrąjį Finansinį reglamentą ir jo įgyvendinimo taisykles. 2007 m. liepos mėn. Komisija priėmė reguliavimo agentūroms skirto reglamento projektą ir pateikė jį kitoms institucijoms apsvarstyti (18). |
| --- | --- |

10.30.

KOMISIJOS ATSAKYMAI

Atliekant dviejų agentūroms skirtų (17) finansinių pagrindų reglamentų peržiūrą į juos bus įtraukti Tarybos patvirtinti bendrojo Finansinio reglamento pakeitimai, todėl peržiūrą buvo galima pradėti tik priėmus bendrąjį Finansinį reglamentą ir jo įgyvendinimo taisykles. 2007 m. liepos mėn. Komisija priėmė reguliavimo agentūroms skirto reglamento projektą ir pateikė jį kitoms institucijoms apsvarstyti (18).

| 10.31. | Kol agentūrose bus įdiegta nauja ABAC sistema, praeis keleri metai (19). Šiuo laikotarpiu Komisija turi užtikrinti, kad agentūrų naudojama dabartinė SI2 sistema būtų tinkamai prižiūrima, kol nebus įdiegta naujoji sistema. |
| --- | --- |

10.31.

Kol agentūrose bus įdiegta nauja ABAC sistema, praeis keleri metai (19). Šiuo laikotarpiu Komisija turi užtikrinti, kad agentūrų naudojama dabartinė SI2 sistema būtų tinkamai prižiūrima, kol nebus įdiegta naujoji sistema.

| 10.31. | KOMISIJOS ATSAKYMAI
  Palaipsniui atsisakoma SI2 modulio, tačiau jis bus išlaikytas iki 2008 m. gruodžio 31 d. Agentūros gali savarankiškai pasirinkti ABAC arba bet kurią kitą sistemą. Komisijos apskaitininkui tiesiogiai pavaldi speciali projekto darbo grupė planuoja, analizuoja ir koordinuoja visą su ABAC diegimu agentūroje susijusią veiklą tiek laiko, tiek išteklių požiūriu. |
| --- | --- |

10.31.

KOMISIJOS ATSAKYMAI

Palaipsniui atsisakoma SI2 modulio, tačiau jis bus išlaikytas iki 2008 m. gruodžio 31 d. Agentūros gali savarankiškai pasirinkti ABAC arba bet kurią kitą sistemą. Komisijos apskaitininkui tiesiogiai pavaldi speciali projekto darbo grupė planuoja, analizuoja ir koordinuoja visą su ABAC diegimu agentūroje susijusią veiklą tiek laiko, tiek išteklių požiūriu.

| 10.32. | 2006 m. dvi agentūros nusprendė padengti visas su mokykla susijusias savo darbuotojų vaikų išlaidas, netaikydamos Tarnybos nuostatų VII priedo 3 straipsnio, o dėl to susidarė nepagrįsti skirtumai kitų Bendrijos darbuotojų atžvilgiu. Tai rodo, kad Komisijai būtina geriau prižiūrėti, kaip agentūros įgyvendina Tarnybos nuostatus. |
| --- | --- |

10.32.

2006 m. dvi agentūros nusprendė padengti visas su mokykla susijusias savo darbuotojų vaikų išlaidas, netaikydamos Tarnybos nuostatų VII priedo 3 straipsnio, o dėl to susidarė nepagrįsti skirtumai kitų Bendrijos darbuotojų atžvilgiu. Tai rodo, kad Komisijai būtina geriau prižiūrėti, kaip agentūros įgyvendina Tarnybos nuostatus.

| 10.32. | KOMISIJOS ATSAKYMAI
  Gairėse pateiktos dvi pagrindinės rekomendacijos: i) priimti taisykles, skirtas Tarnybos nuostatams įgyvendinti pagal Komisijos įgyvendinimo taisykles, su nedideliais pakeitimais, kuriuos galima pateisinti specifiniais agentūros darbuotojų ypatumais; ir ii) nustatyti nuoseklesnę darbuotojų politiką remiantis kiekvienos agentūros užduotimis ir reikalavimais. Reguliavimo agentūros yra nepriklausomos Bendrijos įstaigos, todėl jos atsakingos už tokių taisyklių priėmimą. Komisija gali pritarti įgyvendinimo taisyklėms, identiškoms Komisijos taisyklėms arba nuo jų nukrypstančioms, jei tai pateisinama specifiniais agentūrų ypatumais (dydžiu, darbuotojų struktūra, įgaliojimais ir pan.). Komisija glaudžiai bendradarbiauja su agentūromis, kad Komisijos įgyvendinimo taisyklės agentūrose būtų taikomos kuo daugiau. Bendradarbiaudama su agentūromis Komisija taip pat parengė Komisijos įgyvendinimo taisyklėmis pagrįstas pavyzdines įgyvendinimo taisykles, kuriomis siekiama nustatyti bendrus principus ir taisykles, skirtas užtikrinti, kad su darbuotojais, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, būtų elgiamasi vienodai. |
| --- | --- |

10.32.

KOMISIJOS ATSAKYMAI

Gairėse pateiktos dvi pagrindinės rekomendacijos: i) priimti taisykles, skirtas Tarnybos nuostatams įgyvendinti pagal Komisijos įgyvendinimo taisykles, su nedideliais pakeitimais, kuriuos galima pateisinti specifiniais agentūros darbuotojų ypatumais; ir ii) nustatyti nuoseklesnę darbuotojų politiką remiantis kiekvienos agentūros užduotimis ir reikalavimais. Reguliavimo agentūros yra nepriklausomos Bendrijos įstaigos, todėl jos atsakingos už tokių taisyklių priėmimą. Komisija gali pritarti įgyvendinimo taisyklėms, identiškoms Komisijos taisyklėms arba nuo jų nukrypstančioms, jei tai pateisinama specifiniais agentūrų ypatumais (dydžiu, darbuotojų struktūra, įgaliojimais ir pan.). Komisija glaudžiai bendradarbiauja su agentūromis, kad Komisijos įgyvendinimo taisyklės agentūrose būtų taikomos kuo daugiau. Bendradarbiaudama su agentūromis Komisija taip pat parengė Komisijos įgyvendinimo taisyklėmis pagrįstas pavyzdines įgyvendinimo taisykles, kuriomis siekiama nustatyti bendrus principus ir taisykles, skirtas užtikrinti, kad su darbuotojais, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, būtų elgiamasi vienodai.

Kiek tai susiję su agentūros darbuotojų vaikų mokymusi, Komisija gairėse pasiūlė du sprendimo būdus: i) bendradarbiaujant su Europos mokyklomis vietos nacionalinėse arba tarptautinėse mokyklose įsteigti Europos skyrius (Europos mokyklinis lavinimas) arba ii) agentūroms pasirašyti paslaugų sutartis su netoliese esančiomis tarptautinėmis mokyklomis.

Kalbant apie Europos mokyklinį lavinimą, nacionalinės valdžios institucijos šiuo metu turi galimybę atrinkti ir finansuoti vietos mokyklas, kurios būtų „akredituotos“ teikti Europos mokyklinį lavinimą pagal suderintą programą, pagrįstą lavinimu gimtąja kalba. Atsižvelgiant į Europos mokyklų sistemos reformą, ateityje ši galimybė bus išplėsta ir labiau įtvirtinta. Valstybės narės padengtų bendras šio tipo mokyklinio lavinimo išlaidas, o Komisija, įgyvendindama reformą, rengia metodą, kurį taikant būtų skirtas ES įnašas, proporcingas agentūros darbuotojų vaikų, besimokančių pagal šio tipo mokyklinio lavinimo sistemą, skaičiui.

Kalbant apie paslaugų sutartis, mokesčius už mokslą agentūra mokėtų tiesiogiai mokyklai. Būtų laikoma, kad mokykla nėra nustačiusi mokesčio už mokslą, o atitinkami darbuotojai negautų pagal Tarnybos nuostatų VII priedo 3 straipsnį numatytos pašalpos mokymuisi.

Laikydamasi šios pozicijos Komisija ne kartą priminė abiem aptariamoms agentūroms, kad jų taikomas metodas nėra numatytas gairėse ir neatitinka Tarnybos nuostatų. Paskutinį kartą Komisija tai padarė savo pastabose dėl daugiamečių agentūrų personalo politikos planų, kurie buvo perduoti biudžeto valdymo institucijai pagal 2008 m. biudžetinę procedūrą.

EUROPOS MOKYKLOS

| 10.33. | Audito Rūmų specialioji metinė ataskaita dėl Europos mokyklų (neskelbiama Oficialiajame leidinyje) yra teikiama Valdytojų tarybai ir Europos mokyklų direktoriams. 2006 m. mokyklų biudžetas, kuris siekė 231,1 milijono eurų, daugiausia buvo finansuojamas iš Komisijos dotacijų (127,1 milijono eurų) ir valstybių narių įnašų (50,7 milijono eurų) (20). Pagrindiniai su Europos mokyklomis susiję duomenys pateikti
  10.4 lentelėje
  . |
| --- | --- |

10.33.

Audito Rūmų specialioji metinė ataskaita dėl Europos mokyklų (neskelbiama Oficialiajame leidinyje) yra teikiama Valdytojų tarybai ir Europos mokyklų direktoriams. 2006 m. mokyklų biudžetas, kuris siekė 231,1 milijono eurų, daugiausia buvo finansuojamas iš Komisijos dotacijų (127,1 milijono eurų) ir valstybių narių įnašų (50,7 milijono eurų) (20). Pagrindiniai su Europos mokyklomis susiję duomenys pateikti
  10.4 lentelėje
  .

10.4 lentelė. Europos mokyklos. Pagrindiniai duomenys

| Europos mokykla | Šalis | Biudžetas (21)
   (22)


  (milijonais eurų) | Iš Komisijos gauta dotacija (23)


  (milijonais eurų) | Su mokykla susijusių duomenų aibė (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2005 m. |
| Biuras | Belgija | 8,8 | 8,5 | 7,5 | 6,6 | — | — |
| Liuksemburgo I | Liuksemburgas | 34,1 | 33,3 | 21,5 | 19,4 | 3 285 | 3 190 |
| Liuksemburgo II | Liuksemburgas | 6,9 | 6,6 | 3,7 | 3,7 | 922 | 891 |
| Briuselio I (Uccle) | Belgija | 27,8 | 27,1 | 19,0 | 16,0 | 2 954 | 2 617 |
| Briuselio II (Woluwé) | Belgija | 27,6 | 27,3 | 18,0 | 17,1 | 2 919 | 3 014 |
| Briuselio III (Ixelles) | Belgija | 25,8 | 25,6 | 17,0 | 16,9 | 2 646 | 2 781 |
| Molas | Belgija | 10,9 | 10,7 | 6,1 | 6,0 | 654 | 622 |
| Varezė | Italija | 16,5 | 16,4 | 8,4 | 8,4 | 1 317 | 1 318 |
| Karlsrūhė | Vokietija | 11,7 | 11,8 | 3,4 | 4,3 | 964 | 1 044 |
| Miunchenas | Vokietija | 18,5 | 18,7 | 1,0 | 0,9 | 1 599 | 1 557 |
| Frankfurtas | Vokietija | 10,7 | 9,4 | 4,7 | 3,5 | 937 | 876 |
| Alikantė | Ispanija | 11,1 | 10,4 | 6,0 | 3,2 | 990 | 987 |
| Bergenas | Nyderlandai | 10,0 | 10,8 | 5,4 | 5,0 | 563 | 626 |
| Kulhamas | Jungtinė Karalystė | 10,8 | 11,2 | 5,4 | 5,4 | 832 | 856 |
| Iš viso | 231,1 | 227,8 | 127,1 | 116,4 | 20 582 | 20 379 |
| NB: bendrų sumų skirtumai susidaro dėl apvalinimo. |

Europos mokykla

Šalis

Biudžetas (21)
   (22)

(milijonais eurų)

Iš Komisijos gauta dotacija (23)

(milijonais eurų)

Su mokykla susijusių duomenų aibė (24)

2006 m.

2005 m.

2006 m.

2005 m.

2006 m.

2005 m.

Biuras

Belgija

8,8

8,5

7,5

6,6

—

—

Liuksemburgo I

Liuksemburgas

34,1

33,3

21,5

19,4

3 285

3 190

Liuksemburgo II

Liuksemburgas

6,9

6,6

3,7

3,7

922

891

Briuselio I (Uccle)

Belgija

27,8

27,1

19,0

16,0

2 954

2 617

Briuselio II (Woluwé)

Belgija

27,6

27,3

18,0

17,1

2 919

3 014

Briuselio III (Ixelles)

Belgija

25,8

25,6

17,0

16,9

2 646

2 781

Molas

Belgija

10,9

10,7

6,1

6,0

654

622

Varezė

Italija

16,5

16,4

8,4

8,4

1 317

1 318

Karlsrūhė

Vokietija

11,7

11,8

3,4

4,3

964

1 044

Miunchenas

Vokietija

18,5

18,7

1,0

0,9

1 599

1 557

Frankfurtas

Vokietija

10,7

9,4

4,7

3,5

937

876

Alikantė

Ispanija

11,1

10,4

6,0

3,2

990

987

Bergenas

Nyderlandai

10,0

10,8

5,4

5,0

563

626

Kulhamas

Jungtinė Karalystė

10,8

11,2

5,4

5,4

832

856

Iš viso

231,1

227,8

127,1

116,4

20 582

20 379

NB: bendrų sumų skirtumai susidaro dėl apvalinimo.

| 10.34. | Audito Rūmai nenustatė reikšmingų klaidų, kurios leistų suabejoti jų tikrintų finansinių ataskaitų patikimumu ir šiose ataskaitose nurodomų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu. |
| --- | --- |

10.34.

Audito Rūmai nenustatė reikšmingų klaidų, kurios leistų suabejoti jų tikrintų finansinių ataskaitų patikimumu ir šiose ataskaitose nurodomų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu.

(1)  Komisija, Parlamentas, Taryba, Teisingumo Teismas, Audito Rūmai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas, Europos ombudsmenas, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (Finansinio reglamento 1 straipsnis).

---

(2)  P6_TA-PROV(2007)0133 – 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo. I skirsnis. Europos Parlamentas (C6–0465/2006–2006/2071(DEC)).

(3)  Specialiosios ataskaitos Nr. 10/98 1.37 dalyje, visų pirma – 2002 finansinių metų metinės ataskaitos 9.22 dalyje, kurioje Audito Rūmai jau buvo pažymėję, jog vis dar išlieka rizika, kad išmokos nebus tinkamai panaudotos, nes 2000 m. balandžio mėn. parengtos naujos taisyklės nebuvo griežtai taikomos. Pastaruoju metu Audito Rūmai tai pažymėjo 2005 finansinių metų metinės ataskaitos 10.10 dalyje.

(4)  2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, 2002 12 31, p. 1).

(5)  Už didžiausią dalį administracinių išlaidų atsakingi Komisijos departamentai yra šie: Personalo ir administracijos generalinis direktoratas (ADMIN), Vertimo raštu generalinis direktoratas (DGT), Vertimo žodžiu generalinis direktoratas (SCIC), Komunikacijos generalinis direktoratas (COMM), Išorės ryšių generalinis direktoratas (RELEX), Infrastruktūros ir logistikos biuras Liuksemburge (OIL), Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje (OIB), Individualių išmokų administravimo ir mokėjimo biuras (PMO), Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO), Leidinių biuras (OPOCE).

(6)  2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1995/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

(7)  Vidaus rinkos derinimo tarnyba ir Bendrijos augalų veislių tarnyba.

(8)  Toliau – agentūros.

(9)  2006 m. finansinis savarankiškumas buvo suteiktas šioms agentūroms: Europos policijos koledžui, Europos geležinkelių agentūrai, Pažangios energetikos vykdomajai įstaigai, Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrai ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomajai agentūrai.

(10)  Mokėjimų asignavimai.

(11)  Anksčiau – Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centras.

(12)  Agentūros, kurios 2006 m. paprašė suteikti finansinį savarankiškumą.

(13)  Laikinoji būstinė.

(14)  Agentūrų (išskyrus Vidaus rinkos derinimo tarnybą, Bendrijos augalų veislių tarnybą, Europos Sąjungos įstaigų vertimo centrą ir Europos GNSS priežiūros instituciją) turimų grynųjų pinigų suma 2006 m. pabaigoje siekė 213 milijonų eurų, palyginti su 810 milijonų eurų asignavimais.

(15)  2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (OL L 357, 2002 12 31, p. 1).

(16)  2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

(17)  Reguliavimo ir vykdomosioms.

(18)  2007 m. gegužės mėn. priimtas peržiūrėtas vykdomosioms agentūroms skirtas finansinis pagrindų reglamentas jau svarstomas institucijose.

(19)  2006 m. pabaigoje 14 agentūrų vis dar turėjo įdiegti ABAC sistemą. Komisija planuoja kasmet diegti ABAC sistemą daugiausia keturiose agentūrose.

(20)  Šaltinis: Bendrasis įvadas į 2007 m. Europos mokyklų biudžetą.

(21)  Visos pajamos ir išlaidos, kaip numatyta kiekvienos Europos mokyklos ir Biuro biudžete, įskaitant visus pirminiams patvirtintiems biudžetams atliktus pakeitimus.

(22)  Šaltinis: Europos mokyklos, 2006 m. galutinės finansinės ataskaitos.

(23)  Šaltinis: Europos mokyklos, 2006 m. galutinės finansinės ataskaitos.

(24)  Šaltinis: 2006 m. generalinio sekretoriaus Europos mokyklų valdytojų tarybai skirta metinė ataskaita.

NB: bendrų sumų skirtumai susidaro dėl apvalinimo.

11 SKYRIUS

Finansiniai instrumentai ir bankininkystė

TURINYS

| 11.1–11.2 | Įvadas |
| --- | --- |

11.1–11.2

| 11.3–11.18 | Bankininkystės priemonės Viduržemio jūros regione |
| --- | --- |

11.3–11.18

| 11.3–11.5 | Paaiškinamojo pobūdžio informacija |
| --- | --- |

11.3–11.5

| 11.6–11.13 | Su Komisijos ir EIB atliekamu atskirų priemonių valdymu susijusios pastabos |
| --- | --- |

11.6–11.13

| 11.6–11.11 | Rizikos kapitalo operacijos |
| --- | --- |

11.6–11.11

| 11.12 | Palūkanų kompensacijos |
| --- | --- |

11.12

| 11.13 | Techninei pagalbai skirtas FEMIP paramos fondas |
| --- | --- |

11.13

| 11.14 | Atsiskaitymo biudžeto valdymo institucijoms prievolė |
| --- | --- |

11.14

| 11.15 | Banko sąskaitų klasifikavimas Bendrijų finansinėse ataskaitose |
| --- | --- |

11.15

| 11.16–11.18 | Išvados ir rekomendacijos |
| --- | --- |

11.16–11.18

| 11.19–11.20 | Išorės veiksmų garantijų fondas |
| --- | --- |

11.19–11.20

| 11.21–11.22 | Likviduojama EAPB |
| --- | --- |

11.21–11.22

| 11.23 | Atsižvelgimas į ankstesnes pastabas |
| --- | --- |

11.23

| AUDITO RŪMŲ PASTABOS | KOMISIJOS ATSAKYMAI |
| --- | --- |
| ĮVADAS |
| 11.1. | Su bankininkyste susiję Bendrijų finansiniai instrumentai naudojami ir valstybėse narėse, ir plačiau – už Europos Sąjungos ribų vykdant išorės politiką. Jų pagrindiniai tikslai – skatinti ekonominę plėtrą, gerinti infrastruktūrą ir kurti darbo vietas, visų pirma mažose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ), pasitelkiant priemones, padidinančias galimybes joms pasinaudoti finansais. Panašiose operacijose dalyvauja likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija. |

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS

11.1.

Su bankininkyste susiję Bendrijų finansiniai instrumentai naudojami ir valstybėse narėse, ir plačiau – už Europos Sąjungos ribų vykdant išorės politiką. Jų pagrindiniai tikslai – skatinti ekonominę plėtrą, gerinti infrastruktūrą ir kurti darbo vietas, visų pirma mažose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ), pasitelkiant priemones, padidinančias galimybes joms pasinaudoti finansais. Panašiose operacijose dalyvauja likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija.

11.2.

| 11.2. | Audito Rūmų auditas apėmė bankininkystės priemones Viduržemio jūros regione, Išorės veiksmų garantijų fondo veikimą ir likviduojamos Europos anglių ir plieno bendrijos (EAPB (L)) veiklą. |
| --- | --- |

Audito Rūmų auditas apėmė bankininkystės priemones Viduržemio jūros regione, Išorės veiksmų garantijų fondo veikimą ir likviduojamos Europos anglių ir plieno bendrijos (EAPB (L)) veiklą.

BANKININKYSTĖS PRIEMONĖS VIDURŽEMIO JŪROS REGIONE

Paaiškinamojo pobūdžio informacija

| 11.3. | ES ir Viduržemio jūros regiono šalių, kurios nėra ES valstybės narės, bendradarbiavimas prasidėjo maždaug prieš 30 metų ir metams bėgant palaipsniui stiprėjo (1). Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystė (2) buvo įtvirtinta 1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1488/96 (MEDA I). Naujas iš dalies pakeistas reglamentas (3) (MEDA II) įsigaliojo 2000 m. gruodžio mėn (4). 2002 m. spalio mėn. Europos investicijų bankas (EIB) visas savo operacijas Viduržemio jūros regione pradėjo vykdyti pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programą (FEMIP). |
| --- | --- |

11.3.

ES ir Viduržemio jūros regiono šalių, kurios nėra ES valstybės narės, bendradarbiavimas prasidėjo maždaug prieš 30 metų ir metams bėgant palaipsniui stiprėjo (1). Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystė (2) buvo įtvirtinta 1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1488/96 (MEDA I). Naujas iš dalies pakeistas reglamentas (3) (MEDA II) įsigaliojo 2000 m. gruodžio mėn (4). 2002 m. spalio mėn. Europos investicijų bankas (EIB) visas savo operacijas Viduržemio jūros regione pradėjo vykdyti pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programą (FEMIP).

11.4.

| 11.4. | Bankininkystės priemonės pagal MEDA reglamentą yra finansuojamos iš ES biudžeto, o jas vykdo EIB. Tai – rizikos kapitalo operacijos, palūkanų kompensacijos tam tikroms EIB paskoloms (5) ir techninės pagalbos finansavimas pasitelkiant FEMIP paramos fondą (6). |
| --- | --- |

Bankininkystės priemonės pagal MEDA reglamentą yra finansuojamos iš ES biudžeto, o jas vykdo EIB. Tai – rizikos kapitalo operacijos, palūkanų kompensacijos tam tikroms EIB paskoloms (5) ir techninės pagalbos finansavimas pasitelkiant FEMIP paramos fondą (6).

11.5.

| 11.5. | Audito Rūmų audito tikslas buvo įvertinti, ar susijusios bankininkystės priemonės buvo įgyvendintos, prižiūrimos ir ar už jas buvo atsiskaityta vadovaujantis atitinkamais reglamentais ir procedūromis Komisijos ir EIB lygmeniu. Auditas apėmė pagal MEDA reglamentą finansuojamas operacijas ir kai kurias šiuo metu vykdomas operacijas, finansuojamas vadovaujantis ankstesnėmis teisinėmis nuostatomis, su kuriomis susijusios sumos dar nėra išmokėtos arba tos sumos yra didelės. Nustatyti faktai yra pagrįsti 90 operacijų dokumentų patikromis – buvo atrinkta po 30 operacijų, susijusių su visomis trimis bankininkystės priemonėmis, pavyzdžių. Taip pat buvo atliktas priežiūros ir kontrolės sistemos vertinimas. Pagrindiniai finansiniai duomenys pateikti
  11.1 lentelėje
  . |
| --- | --- |

Audito Rūmų audito tikslas buvo įvertinti, ar susijusios bankininkystės priemonės buvo įgyvendintos, prižiūrimos ir ar už jas buvo atsiskaityta vadovaujantis atitinkamais reglamentais ir procedūromis Komisijos ir EIB lygmeniu. Auditas apėmė pagal MEDA reglamentą finansuojamas operacijas ir kai kurias šiuo metu vykdomas operacijas, finansuojamas vadovaujantis ankstesnėmis teisinėmis nuostatomis, su kuriomis susijusios sumos dar nėra išmokėtos arba tos sumos yra didelės. Nustatyti faktai yra pagrįsti 90 operacijų dokumentų patikromis – buvo atrinkta po 30 operacijų, susijusių su visomis trimis bankininkystės priemonėmis, pavyzdžių. Taip pat buvo atliktas priežiūros ir kontrolės sistemos vertinimas. Pagrindiniai finansiniai duomenys pateikti
  11.1 lentelėje
  .

11.1 lentelė – Pagrindiniai finansiniai duomenys

| (milijonais eurų) |
| --- |
| | 2005 12 31 | 2006 12 31 |
| Rizikos kapitalo operacijos |
| visų tebevykdomų operacijų grynoji vertė | 223,9 | 210,8 |
| Paskolos, kurioms taikomos palūkanų kompensacijos |
| Paskolų sumos (visam Viduržemio jūros regionui) | 3 348,2 | 3 513,2 |
| Palūkanų kompensacijos (visam Viduržemio jūros regionui) | nėra duomenų (7) | 479,5 |
| Techninė pagalba – FEMIP paramos fondas |
| Biudžetiniai asignavimai (visi) | 105,0 | 105,0 |
| Mokėjimai į patikos sąskaitas | 40,5 | 50,0 |
| Šaltinis: Europos investicijų bankas. |

(milijonais eurų)

2005 12 31

2006 12 31

Rizikos kapitalo operacijos

visų tebevykdomų operacijų grynoji vertė

223,9

210,8

Paskolos, kurioms taikomos palūkanų kompensacijos

Paskolų sumos (visam Viduržemio jūros regionui)

3 348,2

3 513,2

Palūkanų kompensacijos (visam Viduržemio jūros regionui)

nėra duomenų (7)

479,5

Techninė pagalba – FEMIP paramos fondas

Biudžetiniai asignavimai (visi)

105,0

105,0

Mokėjimai į patikos sąskaitas

40,5

50,0

Šaltinis: Europos investicijų bankas.

Su Komisijos ir EIB atliekamu atskirų priemonių valdymu susijusios pastabos

Rizikos kapitalo operacijos

| 11.6. | Svarbiausios rizikos kapitalo operacijos – tai sąlygiškai grąžintinos individualios ir bendrosios paskolos, taip pat dalyvavimas investiciniuose fonduose. Tačiau dėl savo pobūdžio, t. y. dėl to, kad joms nėra nustatyti grąžinimo terminai ar konkreti palūkanų norma, jos gali būti laikomos kvazinuosavo kapitalo investicijomis. |
| --- | --- |

11.6.

Svarbiausios rizikos kapitalo operacijos – tai sąlygiškai grąžintinos individualios ir bendrosios paskolos, taip pat dalyvavimas investiciniuose fonduose. Tačiau dėl savo pobūdžio, t. y. dėl to, kad joms nėra nustatyti grąžinimo terminai ar konkreti palūkanų norma, jos gali būti laikomos kvazinuosavo kapitalo investicijomis.

| 11.6. | Komisija šį turtą galutinėse 2006 m. ataskaitose priskyrė pardavimui skirtoms investicijoms. |
| --- | --- |

11.6.

Komisija šį turtą galutinėse 2006 m. ataskaitose priskyrė pardavimui skirtoms investicijoms.

Rizikos kapitalo suteikimas sąlyginėmis paskolomis

| 11.7. | Iš devynių audituotų bendrųjų paskolų trijų bendrųjų paskolų atveju pagal jas skirtų atskirų paskolų suma, iš viso sudaranti 16,8 milijono eurų, viršijo EIB nustatytą ir Komisijos patvirtintą šioms paskoloms taikomą bendrą 15 milijonų eurų viršutinę ribą. |
| --- | --- |

11.7.

Iš devynių audituotų bendrųjų paskolų trijų bendrųjų paskolų atveju pagal jas skirtų atskirų paskolų suma, iš viso sudaranti 16,8 milijono eurų, viršijo EIB nustatytą ir Komisijos patvirtintą šioms paskoloms taikomą bendrą 15 milijonų eurų viršutinę ribą.

| 11.7. | Galiausiai visa skirta suma išmokėta nebuvo. |
| --- | --- |

11.7.

Galiausiai visa skirta suma išmokėta nebuvo.

Rizikos kapitalo suteikimas naudojantis investiciniais fondais

| 11.8. | Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad į rizikos kapitalo operacijų portfelį įtraukti investiciniai fondai ne visiškai atitiko MEDA reglamento nuostatas, nes: |
| --- | --- |

11.8.

Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad į rizikos kapitalo operacijų portfelį įtraukti investiciniai fondai ne visiškai atitiko MEDA reglamento nuostatas, nes:

| 11.8. | |
| --- | --- |

11.8.

| — | į portfelį įtraukti septyni investiciniai fondai, kurie yra pasiskirstę už ES ribų (Džersyje, Gernsyje, Meno saloje ir Britanijos Virdžinijos salose). Iš viso šiems fondams yra skirta 36,2 milijono eurų, |
| --- | --- |

—

į portfelį įtraukti septyni investiciniai fondai, kurie yra pasiskirstę už ES ribų (Džersyje, Gernsyje, Meno saloje ir Britanijos Virdžinijos salose). Iš viso šiems fondams yra skirta 36,2 milijono eurų,

| — | Vykdydama 2003 m. EIB specialų prašymą, Komisija patvirtino, kad investiciniai fondai turėtų būti išdėstyti arba Europos Sąjungoje, arba vienoje iš Viduržemio jūros regiono šalių partnerių. |
| --- | --- |

—

Vykdydama 2003 m. EIB specialų prašymą, Komisija patvirtino, kad investiciniai fondai turėtų būti išdėstyti arba Europos Sąjungoje, arba vienoje iš Viduržemio jūros regiono šalių partnerių.

| — | investicijos iš investicinių fondų buvo skiriamos valstybėms, neįtrauktoms į reikalavimus atitinkančių teritorijų ir šalių partnerių sąrašą (Jungtiniai Arabų Emyratai ir Meno sala). Taip atsitiko todėl, kad su fondais susijusiose investavimo taisyklėse nebuvo pateikti būtini investavimo apribojimai. |
| --- | --- |

—

investicijos iš investicinių fondų buvo skiriamos valstybėms, neįtrauktoms į reikalavimus atitinkančių teritorijų ir šalių partnerių sąrašą (Jungtiniai Arabų Emyratai ir Meno sala). Taip atsitiko todėl, kad su fondais susijusiose investavimo taisyklėse nebuvo pateikti būtini investavimo apribojimai.

| — | Komisija negauna išsamių investicijų fondų investicijų sąrašų. Ateityje Komisija užtikrins atitinkamus atsiskaitymo reikalavimus, kad ši spraga būtų užpildyta. |
| --- | --- |

—

Komisija negauna išsamių investicijų fondų investicijų sąrašų. Ateityje Komisija užtikrins atitinkamus atsiskaitymo reikalavimus, kad ši spraga būtų užpildyta.

| 11.9. | Nebuvo investicijų teikimo tarp įvairių fondų kontrolės procedūros, todėl buvo sunku patikrinti, ar buvo laikomasi bendrų viršutinių ribų. |
| --- | --- |

11.9.

Nebuvo investicijų teikimo tarp įvairių fondų kontrolės procedūros, todėl buvo sunku patikrinti, ar buvo laikomasi bendrų viršutinių ribų.

| 11.9. | Komisija šiuo metu pajėgia vykdyti investicijų stebėseną ir įsikištų, jeigu, jos nuomone, investicijų teikimas tarp fondų taptų problema. |
| --- | --- |

11.9.

Komisija šiuo metu pajėgia vykdyti investicijų stebėseną ir įsikištų, jeigu, jos nuomone, investicijų teikimas tarp fondų taptų problema.

Rizikos kapitalo operacijų priežiūros, vertinimo ir atsiskaitymo už jas trūkumai

| 11.10. | Rizikos kapitalo operacijų priežiūra praeityje nebuvo tinkama. Nebuvo nuosekliai stebima, kaip tarpininkai vykdo savo atskaitomybės prievoles, kaip antai finansinių ataskaitų, atskirų paskolų sutarčių ir įrodymų dėl išmokėtų sumų pateikimas, o dėl to buvo vėlai atliekami susigrąžinimai ir iškilo abejonių dėl rizikos kapitalo operacijų vertinimo. 2005 m. atlikus atitinkamos EIB tarnybos vidinę reorganizaciją, finansų priežiūra pagerėjo, nors vis dar reikia taisyti tam tikrus su praeityje atliktomis operacijomis susijusius trūkumus. |
| --- | --- |

11.10.

Rizikos kapitalo operacijų priežiūra praeityje nebuvo tinkama. Nebuvo nuosekliai stebima, kaip tarpininkai vykdo savo atskaitomybės prievoles, kaip antai finansinių ataskaitų, atskirų paskolų sutarčių ir įrodymų dėl išmokėtų sumų pateikimas, o dėl to buvo vėlai atliekami susigrąžinimai ir iškilo abejonių dėl rizikos kapitalo operacijų vertinimo. 2005 m. atlikus atitinkamos EIB tarnybos vidinę reorganizaciją, finansų priežiūra pagerėjo, nors vis dar reikia taisyti tam tikrus su praeityje atliktomis operacijomis susijusius trūkumus.

11.11.

| 11.11. | Europos Bendrijų negalutinėse konsoliduotose finansinėse ataskaitose rizikos kapitalo operacijos buvo priskirtos „iš EB biudžeto ir EAPB (L) skiriamoms paskoloms“. Dėl savo, kaip kvazinuosavo kapitalo investicijų, pobūdžio (žr. 11.6 dalį), jos pagal Komisijos apskaitos taisyklę Nr. 11 („Finansinis turtas ir įsipareigojimai“) turėtų būti priskirtos kategorijai „pardavimui skirtos investicijos“ ir vertinamos naudojantis tikromis vertėmis. Tačiau jos yra vertinamos pagal istorinę vertę atėmus bet kokius atidėjimus vertės sumažėjimui, kadangi jų tikrosios vertės šiuo metu negalima patikimai nustatyti. Atidėjimai vertės sumažėjimui yra paremti preliminariomis arba galutinėmis nurašomomis sumomis. Nors toks vertinimo metodas yra priimtinas tokiomis sąlygomis, jis nėra nuosekliai taikomas. Audito Rūmai nustatė keletą atvejų, kai EIB nepateikė Komisijai turimų preliminarių vertės sumažėjimo sąmatų. Tai rodo, kad reikia atnaujinti Komisijos ir EIB susitarimą, kad Komisija gautų visą svarbią informaciją laiku tam, kad ją galėtų panaudoti taikant savo apskaitos taisykles. Be to, Komisija turėtų aktyviau prižiūrėti, kaip yra taikomas susitarimas, o ne visiškai pasikliauti EIB teikiama informacija, kaip yra daroma šiuo metu. |
| --- | --- |

Europos Bendrijų negalutinėse konsoliduotose finansinėse ataskaitose rizikos kapitalo operacijos buvo priskirtos „iš EB biudžeto ir EAPB (L) skiriamoms paskoloms“. Dėl savo, kaip kvazinuosavo kapitalo investicijų, pobūdžio (žr. 11.6 dalį), jos pagal Komisijos apskaitos taisyklę Nr. 11 („Finansinis turtas ir įsipareigojimai“) turėtų būti priskirtos kategorijai „pardavimui skirtos investicijos“ ir vertinamos naudojantis tikromis vertėmis. Tačiau jos yra vertinamos pagal istorinę vertę atėmus bet kokius atidėjimus vertės sumažėjimui, kadangi jų tikrosios vertės šiuo metu negalima patikimai nustatyti. Atidėjimai vertės sumažėjimui yra paremti preliminariomis arba galutinėmis nurašomomis sumomis. Nors toks vertinimo metodas yra priimtinas tokiomis sąlygomis, jis nėra nuosekliai taikomas. Audito Rūmai nustatė keletą atvejų, kai EIB nepateikė Komisijai turimų preliminarių vertės sumažėjimo sąmatų. Tai rodo, kad reikia atnaujinti Komisijos ir EIB susitarimą, kad Komisija gautų visą svarbią informaciją laiku tam, kad ją galėtų panaudoti taikant savo apskaitos taisykles. Be to, Komisija turėtų aktyviau prižiūrėti, kaip yra taikomas susitarimas, o ne visiškai pasikliauti EIB teikiama informacija, kaip yra daroma šiuo metu.

| 11.11. | Komisija galutinėse 2006 m. ataskaitose atliko būtiną šio turto perklasifikavimą, jį priskirdama pardavimui skirtoms investicijoms. Per MEDA įgaliojimų laikotarpį atskaitomybės ir apskaitos standartai buvo labai išplėtoti. Europos investicijų bankas (EIB) ir Komisija stebėjo pokyčius ir dabar kartu svarsto susidariusią padėtį, ieško geriausio sprendimo ekonominės naudos požiūriu, taip pat atsižvelgia į informaciją, gaunamą pagal prieš daugelį metų su galutiniais lėšų gavėjais pasirašytas sutartis (taigi, neįskaitant dabartinių atskaitomybės standartų). Be to, bus susitarta dėl naujų metinių vykdomųjų ataskaitų turiniui taikytinų atskaitomybės reikalavimų, sudarant galimybes Komisijai vykdyti atitinkamo teisinio pagrindo ir įgaliojimo vykdymo nuodugnią stebėseną. |
| --- | --- |

11.11.

Komisija galutinėse 2006 m. ataskaitose atliko būtiną šio turto perklasifikavimą, jį priskirdama pardavimui skirtoms investicijoms. Per MEDA įgaliojimų laikotarpį atskaitomybės ir apskaitos standartai buvo labai išplėtoti. Europos investicijų bankas (EIB) ir Komisija stebėjo pokyčius ir dabar kartu svarsto susidariusią padėtį, ieško geriausio sprendimo ekonominės naudos požiūriu, taip pat atsižvelgia į informaciją, gaunamą pagal prieš daugelį metų su galutiniais lėšų gavėjais pasirašytas sutartis (taigi, neįskaitant dabartinių atskaitomybės standartų). Be to, bus susitarta dėl naujų metinių vykdomųjų ataskaitų turiniui taikytinų atskaitomybės reikalavimų, sudarant galimybes Komisijai vykdyti atitinkamo teisinio pagrindo ir įgaliojimo vykdymo nuodugnią stebėseną.

Palūkanų kompensacijos

| 11.12. | Palūkanų kompensacijos yra mokamos iš Bendrijos biudžeto tam tikroms EIB paskoloms aplinkos srityje. Iš esmės susijusios operacijos buvo valdomos patenkinamai, tačiau buvo nustatyta nemažai trūkumų. Konkrečiai, pastaruoju metu sudarytos sutartys dėl paskolų, kurių vertė – 135 milijonai eurų ir kurioms buvo pritaikytos palūkanų kompensacijos, siekiančios 26,8 milijono eurų, sudarė sąlygas atlikti mokėjimus kita valiuta nei euras, o tai prieštarauja MEDA II reglamento 6 straipsniui. Be to, vienas projektas, kuriam buvo skirta 8,5 milijono eurų palūkanų kompensacija, buvo užbaigtas, nors naudos gavėjas nepateikė reikalingos ataskaitos, patvirtinančios, kad projektas buvo sėkmingai įvykdytas. |
| --- | --- |

11.12.

Palūkanų kompensacijos yra mokamos iš Bendrijos biudžeto tam tikroms EIB paskoloms aplinkos srityje. Iš esmės susijusios operacijos buvo valdomos patenkinamai, tačiau buvo nustatyta nemažai trūkumų. Konkrečiai, pastaruoju metu sudarytos sutartys dėl paskolų, kurių vertė – 135 milijonai eurų ir kurioms buvo pritaikytos palūkanų kompensacijos, siekiančios 26,8 milijono eurų, sudarė sąlygas atlikti mokėjimus kita valiuta nei euras, o tai prieštarauja MEDA II reglamento 6 straipsniui. Be to, vienas projektas, kuriam buvo skirta 8,5 milijono eurų palūkanų kompensacija, buvo užbaigtas, nors naudos gavėjas nepateikė reikalingos ataskaitos, patvirtinančios, kad projektas buvo sėkmingai įvykdytas.

| 11.12. | Pagal MEDA II tik vienas mokėjimas pagal vieną projektą atliktas kita valiuta. Dėl paskesnių šios paskolos mokėjimų EIB paskolos gavėją informavo, kad kitų mokėjimų negalės atlikti kita valiuta nei euro. Bankas rengia finansinių sutarčių pakeitimus, kad būtų laikomasi reikalavimo dėl euro. |
| --- | --- |

11.12.

Pagal MEDA II tik vienas mokėjimas pagal vieną projektą atliktas kita valiuta. Dėl paskesnių šios paskolos mokėjimų EIB paskolos gavėją informavo, kad kitų mokėjimų negalės atlikti kita valiuta nei euro. Bankas rengia finansinių sutarčių pakeitimus, kad būtų laikomasi reikalavimo dėl euro.

Techninei pagalbai skirtas FEMIP paramos fondas

| 11.13. | Techninės pagalbos projektais naudos gavėjai yra remiami įvairiais projekto ciklo etapais, t. y. projekto nustatymo, rengimo ir vykdymo etapais. Apskritai techninės pagalbos projektai yra valdomi tinkamai. Iš 30 patikrintų operacijų trimis atvejais buvo nustatytos su reikalavimų atitikimu susijusios problemos, nepaisant to, kad bendrajame susitarime nenumatytos leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo galimybės: |
| --- | --- |

11.13.

Techninės pagalbos projektais naudos gavėjai yra remiami įvairiais projekto ciklo etapais, t. y. projekto nustatymo, rengimo ir vykdymo etapais. Apskritai techninės pagalbos projektai yra valdomi tinkamai. Iš 30 patikrintų operacijų trimis atvejais buvo nustatytos su reikalavimų atitikimu susijusios problemos, nepaisant to, kad bendrajame susitarime nenumatytos leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo galimybės:

| a) | dviejų nagrinėtų projektų atveju poveikio aplinkai įvertinimo tyrimai iš viso kainavo 1,15 milijono eurų, nors juos turėtų finansuoti projektų teikėjai; |
| --- | --- |

a)

dviejų nagrinėtų projektų atveju poveikio aplinkai įvertinimo tyrimai iš viso kainavo 1,15 milijono eurų, nors juos turėtų finansuoti projektų teikėjai;

| b) | techninės pagalbos vidurio laikotarpio išorės vertinimas, kurio vertė – 0,2 milijono eurų, taip pat buvo finansuojamas iš techninei pagalbai skirto paramos fondo, nors tai neatitinka bendrajame susitarime pateikto reikalavimus atitinkančių techninės pagalbos projektų apibrėžimo. |
| --- | --- |

b)

techninės pagalbos vidurio laikotarpio išorės vertinimas, kurio vertė – 0,2 milijono eurų, taip pat buvo finansuojamas iš techninei pagalbai skirto paramos fondo, nors tai neatitinka bendrajame susitarime pateikto reikalavimus atitinkančių techninės pagalbos projektų apibrėžimo.

| 11.13. | Europos direktyvose, susijusiose su poveikio aplinkai įvertinimu, nustatomi griežti reikalavimai, ypač dėl viešųjų konsultacijų proceso. Poveikio aplinkai įvertinimas yra sudėtinė EIB investicinių projektų ciklo dalis. Iš vietos šaltinių finansuojami ir vykdomi poveikio aplinkai įvertinimai dažnai neatitinka ES direktyvų reikalavimų. Be to, nevyriausybinės organizacijos kartais kritikuoja EIB, nes šis nėra pakankamai griežtas dėl šių reikalavimų laikymosi. Kiek tai susiję su EIB investicija, siekiančia 0,2 mln. eurų, poveikio aplinkai įvertinimas buvo nustatytas kaip paskolos išmokėjimo sąlyga. |
| --- | --- |

11.13.

Europos direktyvose, susijusiose su poveikio aplinkai įvertinimu, nustatomi griežti reikalavimai, ypač dėl viešųjų konsultacijų proceso. Poveikio aplinkai įvertinimas yra sudėtinė EIB investicinių projektų ciklo dalis. Iš vietos šaltinių finansuojami ir vykdomi poveikio aplinkai įvertinimai dažnai neatitinka ES direktyvų reikalavimų. Be to, nevyriausybinės organizacijos kartais kritikuoja EIB, nes šis nėra pakankamai griežtas dėl šių reikalavimų laikymosi. Kiek tai susiję su EIB investicija, siekiančia 0,2 mln. eurų, poveikio aplinkai įvertinimas buvo nustatytas kaip paskolos išmokėjimo sąlyga.

Įvertinusi nustatytų reikalavimų laikymąsi, Komisija pritarė vidurio laikotarpio vertinimo finansavimui iš Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programos (FEMIP) paramos fondo priemonės. Vidurio laikotarpio vertinimu sustiprinamos EIB investicijos, nes dėl jo pagerėja techninės pagalbos operacijos. Taigi tiek Komisijos, tiek EIB nuomone, vidurio laikotarpio vertinimą tikslinga finansuoti iš FEMIP paramos fondo.

Atsiskaitymo biudžeto valdymo institucijoms prievolė

| 11.14. | 1996 m. pradėjus vykdyti MEDA programą, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia metinę ataskaitą, kurioje yra išdėstoma informacija apie per metus finansuotas priemones (MEDA reglamento 15 straipsnis). Nors Komisija paskelbė bendrą metinę bendradarbiavimo vystymosi labui ataskaitą, šioje ataskaitoje nėra pateikiama pakankamai informacijos apie pažangą, kurios buvo pasiekta taikant finansinius instrumentus. |
| --- | --- |

11.14.

1996 m. pradėjus vykdyti MEDA programą, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia metinę ataskaitą, kurioje yra išdėstoma informacija apie per metus finansuotas priemones (MEDA reglamento 15 straipsnis). Nors Komisija paskelbė bendrą metinę bendradarbiavimo vystymosi labui ataskaitą, šioje ataskaitoje nėra pateikiama pakankamai informacijos apie pažangą, kurios buvo pasiekta taikant finansinius instrumentus.

| 11.14. | Komisija apsvarstys galimybę biudžeto valdymo institucijai teikti išsamesnę informaciją. |
| --- | --- |

11.14.

Komisija apsvarstys galimybę biudžeto valdymo institucijai teikti išsamesnę informaciją.

Banko sąskaitų klasifikavimas Bendrijų finansinėse ataskaitose

| 11.15. | Biudžetinės lėšos pervedamos į specialias Komisijos vardu EIB turimas banko sąskaitas (8), už kurias mokamos palūkanos. Bendrijų negalutinėse konsoliduotose finansinėse ataskaitose šiose sąskaitose turimos sumos buvo registruojamos kaip išankstinio finansavimo sumos. Ši klasifikacija skyrėsi nuo tos, kuri buvo taikoma apskaitoje panašiai vykdomų programų, kurias Komisija paveda kitoms finansų įstaigoms, atveju. Tokiais atvejais banko sąskaitos buvo priskiriamos „pinigams ir pinigų ekvivalentams“. |
| --- | --- |

11.15.

Biudžetinės lėšos pervedamos į specialias Komisijos vardu EIB turimas banko sąskaitas (8), už kurias mokamos palūkanos. Bendrijų negalutinėse konsoliduotose finansinėse ataskaitose šiose sąskaitose turimos sumos buvo registruojamos kaip išankstinio finansavimo sumos. Ši klasifikacija skyrėsi nuo tos, kuri buvo taikoma apskaitoje panašiai vykdomų programų, kurias Komisija paveda kitoms finansų įstaigoms, atveju. Tokiais atvejais banko sąskaitos buvo priskiriamos „pinigams ir pinigų ekvivalentams“.

| 11.15. | Galutinėse 2006 m. ataskaitose buvo taikoma Audito Rūmų nurodyta klasifikacija. |
| --- | --- |

11.15.

Galutinėse 2006 m. ataskaitose buvo taikoma Audito Rūmų nurodyta klasifikacija.

Išvados ir rekomendacijos

| 11.16. | Pagal MEDA reglamentą vykdomų bankininkystės priemonių, t. y. su technine pagalba susijusių priemonių ir paskolų, kurioms teikiamos palūkanų kompensacijos, valdymas buvo iš esmės patenkinamas. Tačiau kai dėl rizikos kapitalo operacijų, Audito Rūmai nustatė vykdymo ir priežiūros procedūrų trūkumų. Taip pat buvo nustatyta trūkumų, susijusių su EIB visų svarbių duomenų perdavimu Komisijai tam, kad ši galėtų pritaikyti visas savo apskaitos taisykles. Rizikos kapitalo operacijų ir operacijų, kurioms taikomos palūkanų kompensacijos, atveju taip pat buvo nustatyta, kad naudos gavėjai ne visada vykdydavo savo sutartines ir atskaitomybės prievoles. Turėtų būti imamasi atitinkamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad finansiniai tarpininkai ir paskolos gavėjai vykdytų savo sutartines prievoles. |
| --- | --- |

11.16.

Pagal MEDA reglamentą vykdomų bankininkystės priemonių, t. y. su technine pagalba susijusių priemonių ir paskolų, kurioms teikiamos palūkanų kompensacijos, valdymas buvo iš esmės patenkinamas. Tačiau kai dėl rizikos kapitalo operacijų, Audito Rūmai nustatė vykdymo ir priežiūros procedūrų trūkumų. Taip pat buvo nustatyta trūkumų, susijusių su EIB visų svarbių duomenų perdavimu Komisijai tam, kad ši galėtų pritaikyti visas savo apskaitos taisykles. Rizikos kapitalo operacijų ir operacijų, kurioms taikomos palūkanų kompensacijos, atveju taip pat buvo nustatyta, kad naudos gavėjai ne visada vykdydavo savo sutartines ir atskaitomybės prievoles. Turėtų būti imamasi atitinkamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad finansiniai tarpininkai ir paskolos gavėjai vykdytų savo sutartines prievoles.

| 11.16. | Komisija imsis atitinkamų veiksmų, siekdama užtikrinti, kad finansiniai tarpininkai ir paskolos gavėjai vykdytų savo sutartines prievoles. |
| --- | --- |

11.16.

Komisija imsis atitinkamų veiksmų, siekdama užtikrinti, kad finansiniai tarpininkai ir paskolos gavėjai vykdytų savo sutartines prievoles.

| 11.17. | Komisijos ir EIB sudarytas rizikos kapitalo operacijų ir palūkanų kompensacijų valdymo susitarimas turi būti tobulinamas ir atnaujintas. |
| --- | --- |

11.17.

Komisijos ir EIB sudarytas rizikos kapitalo operacijų ir palūkanų kompensacijų valdymo susitarimas turi būti tobulinamas ir atnaujintas.

| 11.17. | Komisija su EIB aptaria naujus atskaitomybės reikalavimus pagal naująsias apskaitos taisykles ir ieško geriausio sprendimo ekonominės naudos požiūriu. |
| --- | --- |

11.17.

Komisija su EIB aptaria naujus atskaitomybės reikalavimus pagal naująsias apskaitos taisykles ir ieško geriausio sprendimo ekonominės naudos požiūriu.

| 11.18. | Komisija turėtų nustatyti griežtesnes priežiūros procedūras, užtikrinančias finansinių duomenų išsamumą ir patikimumą. Komisija turėtų teikti išsamesnę informaciją apie pažangą, kurios buvo pasiekta taikant finansinius instrumentus, taip pat nuosekliai tikrinti įvairias banko sąskaitas, atidarytas pagal įgaliojimus nurodytiems veiksmams atlikti. |
| --- | --- |

11.18.

Komisija turėtų nustatyti griežtesnes priežiūros procedūras, užtikrinančias finansinių duomenų išsamumą ir patikimumą. Komisija turėtų teikti išsamesnę informaciją apie pažangą, kurios buvo pasiekta taikant finansinius instrumentus, taip pat nuosekliai tikrinti įvairias banko sąskaitas, atidarytas pagal įgaliojimus nurodytiems veiksmams atlikti.

| 11.18. | Komisija įpareigojo EIB vykdyti operacijas jos vardu ir suteikė bankui tam tikrą atsakomybę už valdymą, kuri aiškiai nustatyta konvencijoje ir kurios turi būti laikomasi. Komisija yra pasirengusi toliau stiprinti savo EIB įgaliotų veiksmų stebėseną laikantis konvencijos nuostatų. |
| --- | --- |

11.18.

Komisija įpareigojo EIB vykdyti operacijas jos vardu ir suteikė bankui tam tikrą atsakomybę už valdymą, kuri aiškiai nustatyta konvencijoje ir kurios turi būti laikomasi. Komisija yra pasirengusi toliau stiprinti savo EIB įgaliotų veiksmų stebėseną laikantis konvencijos nuostatų.

Komisija apsvarstys galimybę biudžeto valdymo institucijai teikti išsamesnę informaciją.

Galutinėse 2006 m. ataskaitose buvo taikoma Audito Rūmų nurodyta klasifikacija.

IŠORĖS VEIKSMŲ GARANTIJŲ FONDAS

| 11.19. | Išorės veiksmų garantijų fondo (9) („Fondo“), teikiančio garantijas trečiųjų šalių gaunamoms paskoloms, paskirtis – naudos gavėjui nevykdant įsipareigojimų išmokėti kompensacijas Bendrijos kreditoriams (10) ir tokiu būdu išvengti tiesioginių pareikalavimų, nukreiptų į Bendrijos biudžetą. DG ECFIN vykdo administracinį Fondo valdymą, o EIB yra atsakingas už iždo valdymą (11). 2006 m. gruodžio 31 d. Fondo bendri ištekliai sudarė 1 379 milijonus eurų. |
| --- | --- |

11.19.

Išorės veiksmų garantijų fondo (9) („Fondo“), teikiančio garantijas trečiųjų šalių gaunamoms paskoloms, paskirtis – naudos gavėjui nevykdant įsipareigojimų išmokėti kompensacijas Bendrijos kreditoriams (10) ir tokiu būdu išvengti tiesioginių pareikalavimų, nukreiptų į Bendrijos biudžetą. DG ECFIN vykdo administracinį Fondo valdymą, o EIB yra atsakingas už iždo valdymą (11). 2006 m. gruodžio 31 d. Fondo bendri ištekliai sudarė 1 379 milijonus eurų.

11.20.

| 11.20. | Audito Rūmai nustatė, kad 2006 m. Garantijų fondas buvo valdomas patenkinamai. 2006 m. Fondui nebuvo pateikti jokie garantiniai pareikalavimai. |
| --- | --- |

Audito Rūmai nustatė, kad 2006 m. Garantijų fondas buvo valdomas patenkinamai. 2006 m. Fondui nebuvo pateikti jokie garantiniai pareikalavimai.

LIKVIDUOJAMA EAPB

| 11.21. | 2002 m. liepos 23 d. nustojus galioti Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarčiai, EAPB turtas ir įsipareigojimai buvo pervesti Europos bendrijai (12). Jų grynoji vertė, vadinama likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB(L)), yra skirta anglių ir plieno pramonės moksliniams tyrimams. 2006 m. gruodžio 31 d. bendras EAPB(L) turtas sudarė 2 174 milijonus eurų, palyginus su 2 214 milijonų eurų 2005 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

11.21.

2002 m. liepos 23 d. nustojus galioti Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarčiai, EAPB turtas ir įsipareigojimai buvo pervesti Europos bendrijai (12). Jų grynoji vertė, vadinama likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB(L)), yra skirta anglių ir plieno pramonės moksliniams tyrimams. 2006 m. gruodžio 31 d. bendras EAPB(L) turtas sudarė 2 174 milijonus eurų, palyginus su 2 214 milijonų eurų 2005 m. gruodžio 31 d.

11.22.

| 11.22. | Finansinių EAPB(L) operacijų užbaigimas tęsiamas laikantis atitinkamų teisės aktų, tarp jų – daugiamečių finansinių gairių. |
| --- | --- |

Finansinių EAPB(L) operacijų užbaigimas tęsiamas laikantis atitinkamų teisės aktų, tarp jų – daugiamečių finansinių gairių.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNES PASTABAS

| 11.23. | Žr.
  11.1 priedą
  . |
| --- | --- |

11.23.

Žr.
  11.1 priedą
  .

(1)  Pavyzdžiui, pasirašius protokolus – atskirus dvišalius finansinius ES ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimus, ir priėmus 1992 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1763/92, nustatantį finansinio bendradarbiavimo su Viduržemio jūros regiono šalių, kurios nėra ES valstybės narės, taisykles.

---

(2)  MEDA reglamente šalys partnerės ir teritorijos yra šios: Marokas, Alžyras, Tunisas, Egiptas, Izraelis, Jordanija, Gazos ruožas ir Vakarų Krantas, Libanas, Sirija, Turkija, Kipras ir Malta. Kipras ir Malta tapo ES valstybėmis narėmis, o Turkija gauna specialią pasirengimo stojimui pagalbą.

(3)  2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2698/2000 (MEDA II) (OL L 311, 2000 12 12, p. 1), iš dalies keičiantis senąjį Reglamentą (EB) Nr. 1488/96 (MEDA I) (OL L 189, 1996 7 30, p. 1).

(4)  Buvo sukurta Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė; ją bus pradėta įgyvendinti 2007 m. (OL L 310, 2006 11 9, p. 1).

(5)  Iš savo nuosavų išteklių skiriamos EIB paskolos, kurioms iš ES biudžeto taikomos palūkanų kompensacijos.

(6)  FEMIP paramos fondą reikia skirti nuo FEMIP patikos fondo, kurį tiesiogiai finansuoja ES valstybės narės, mokėdamos įnašus, kurių bendra suma sudaro 32,5 milijono eurų. Be to, Komisija į Patikos fondą yra įnešusi 1 milijoną eurų.

(7)  Bendra suma 2005 m. birželio 30 d. sudarė 489 milijonus eurų.

Šaltinis: Europos investicijų bankas.

(8)  2006 m. gruodžio 31 d. šiose specialiose banko sąskaitose laikomų lėšų suma iš viso sudarė 233,1 milijono eurų.

(9)  1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2728/94 (OL L 293, 1994 11 12, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. sausio 30 d. Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 89/2007 (OL L 22, 2007 1 31, p. 1).

(10)  Iš esmės EIB, bet taikoma ir Euratomo išorės paskoloms bei EB makrofinansinės pagalbos paskolų trečiosioms šalims teikimui.

(11)  EIB ir Europos bendrijos valdymo susitarimas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2002 m. balandžio 28 d. ir 2002 m. gegužės 8 d.

(12)  Protokolas dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo (OL C 80, 2001 3 10, p. 67).

11.1 PRIEDAS

Atsižvelgimas į ankstesnes Audito Rūmų pastabas

| Audito Rūmų pastabos | Būklė 2006 m. | Reikalingi tolesni veiksmai | Komisijos atsakymas |
| --- | --- | --- | --- |
| Su finansinio mechanizmo projektais susijusios konkrečios pastabos |
| Dalyvavimas viešajame konkurse |
| 2002 finansinių metų metinės ataskaitos 10.33 dalyje buvo nustatyta preferencija įrengti elektros srovės transformatorių kuriant vėjo malūnų sistemą Ispanijoje (Galisijoje), kur pagal koncesijos sąlygas vėjo malūnų sistemos įrengimui buvo būtina, kad ją sudarytų 74 % Galisijos vietinės produkcijos (arba 80 % įskaitant inžinerinius statybos darbus). Tam, kad gautų specialų regioninės valdžios leidimą nusipirkti įrangą Švedijoje, naudos gavėjas turėjo įrodyti, kad gaminio nebuvo galima gauti vidaus rinkoje. Komisijos buvo paprašyta išnagrinėti situaciją siekiant užtikrinti, jog pirmenybė nebuvo teikiama vietos gaminiams. | Komisija išnagrinėjo šį atvejį be EIB pagalbos ir nustatė, kad buvo galimai pažeista atitinkama direktyva, bet nusprendė, kad dabar netinkamas metas imtis tolesnių veiksmų. | | Komisija išnagrinėjo šį atvejį tiek viešųjų pirkimų, tiek laisvo prekių judėjimo požiūriu. Ji nustatė galimą, bet nepatvirtintą tuo metu galiojusių viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimą, bet nenustatė jokių laisvo prekių judėjimo nuostatų pažeidimo požymių. Manoma, kad nėra tinkama viešųjų pirkimų klausimu imtis jokių tolesnių veiksmų, nes pagal galiojančius teisės aktus operatoriui tokios taisyklės nebūtų taikomos. |
| Komisijos vardu finansų įstaigų turimo turto apžvalga |
| 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 10.16 dalyje buvo nurodyta, kad:
  (10.16 dalies b punktas): įnašo, skirto banko operacijai, kurią Kreditanstalt für Wiederaufbau atlieka Bosnijoje ir Hercegovinoje ir kuriai atlikti buvo sumokėta 44,25 milijono eurų, Komisija neužregistravo kaip turto ir todėl jis nebuvo įrašytas į sąskaitas;
  (10.16 dalies c punktas): Europos rekonstrukcijos agentūrai (ERA) buvo suteiktos ES lėšos, kurių bendra suma – 16 milijonų eurų, KfW valdomoms, Kosove, Juodkalnijoje ir Serbijoje atliekamoms banko operacijoms vykdyti. Nei Komisija, nei ERA neįtraukė šių sumų į savo 2004 m. laikinąsias finansines ataskaitas. | Neprieštaraudama savo atsakymui dėl Audito Rūmų nustatytų faktų, Komisija įtraukė šias sumas į savo 2004 m. galutines finansines ataskaitas. Tačiau 2005 m. sumos nebebuvo įtraukiamos į finansines ataskaitas jų nepagrindus.
  2006 m. Komisija įregistravo su šiuo dalyvavimu susijusią 46,1 milijono eurų sumą kaip turtą ir gautą pelną įtraukė į ekonominių rezultatų ataskaitą. Komisija nusprendė (1) panaudoti šias sumas finansiniam dalyvavimui Europos fonde Pietryčių Europai (2) (pelno siekianti privati SICAV) (3), nupirkdama 922,5685 C klasės akcijų, kurių kiekviena kainavo po 50 000 eurų. Akcijas Komisijos vardu nupirko (4) Europos investicijų fondas, pasirašydamas specialios patikos susitarimą. 2006 m. pabaigoje finansinis dalyvavimas buvo įvertintas 49,4 milijono eurų. | Komisija turi įgyvendinti efektyvias priežiūros ir kontrolės procedūras, taikomas su finansiniu dalyvavimu susijusiam turtui, kad užtikrintų, jog toks turtas būtų visuomet tinkamai registruojamas. | Nuo 2006 m. Komisija užtikrina, kad turto registravimas ir stebėsena finansinio dalyvavimo atvejais atliekami tinkamai, laiku ir pagal teisingą klasifikaciją. 44,250 mln. eurų paskola Kreditanstalt für Wiederaufbau nebuvo įtraukta į 2005 m. turtą. Tačiau 2006 m. birželio 19 d. pasirašydamos perkėlimo susitarimus Komisija ir Europos rekonstrukcijos agentūra (ERA) įgaliojo perkelti neišmokėtas paskolas iš „Europos fondų“ į Europos fondą pietryčių Europoje (EFSE). Suma įrašyta į turtą 2006 m. Komisijos balanse ir bus toliau stebima.


  Komisija išnagrinės veiksmus, kurių reikia imtis padėčiai pagerinti, ir taikys atitinkamas priemones. |
| Panaši problema, susijusi su Komisijos vardu finansų įstaigų turimu turtu, buvo paminėta 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 10.17 ir 10.18 dalyse. Tokia apžvalga turėtų užtikrinti, kad būtų vykdoma reguliari ir tinkama turto priežiūra. | 2005 m. įdiegus naują apskaitos sistemą, Komisijai buvo suteikta galimybė naudotis daline jos sąskaitose laikomo turto apžvalga. | | |

Audito Rūmų pastabos

Būklė 2006 m.

Reikalingi tolesni veiksmai

Komisijos atsakymas

Su finansinio mechanizmo projektais susijusios konkrečios pastabos

Dalyvavimas viešajame konkurse

2002 finansinių metų metinės ataskaitos 10.33 dalyje buvo nustatyta preferencija įrengti elektros srovės transformatorių kuriant vėjo malūnų sistemą Ispanijoje (Galisijoje), kur pagal koncesijos sąlygas vėjo malūnų sistemos įrengimui buvo būtina, kad ją sudarytų 74 % Galisijos vietinės produkcijos (arba 80 % įskaitant inžinerinius statybos darbus). Tam, kad gautų specialų regioninės valdžios leidimą nusipirkti įrangą Švedijoje, naudos gavėjas turėjo įrodyti, kad gaminio nebuvo galima gauti vidaus rinkoje. Komisijos buvo paprašyta išnagrinėti situaciją siekiant užtikrinti, jog pirmenybė nebuvo teikiama vietos gaminiams.

Komisija išnagrinėjo šį atvejį be EIB pagalbos ir nustatė, kad buvo galimai pažeista atitinkama direktyva, bet nusprendė, kad dabar netinkamas metas imtis tolesnių veiksmų.

Komisija išnagrinėjo šį atvejį tiek viešųjų pirkimų, tiek laisvo prekių judėjimo požiūriu. Ji nustatė galimą, bet nepatvirtintą tuo metu galiojusių viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimą, bet nenustatė jokių laisvo prekių judėjimo nuostatų pažeidimo požymių. Manoma, kad nėra tinkama viešųjų pirkimų klausimu imtis jokių tolesnių veiksmų, nes pagal galiojančius teisės aktus operatoriui tokios taisyklės nebūtų taikomos.

Komisijos vardu finansų įstaigų turimo turto apžvalga

2004 finansinių metų metinės ataskaitos 10.16 dalyje buvo nurodyta, kad:

(10.16 dalies b punktas): įnašo, skirto banko operacijai, kurią Kreditanstalt für Wiederaufbau atlieka Bosnijoje ir Hercegovinoje ir kuriai atlikti buvo sumokėta 44,25 milijono eurų, Komisija neužregistravo kaip turto ir todėl jis nebuvo įrašytas į sąskaitas;

(10.16 dalies c punktas): Europos rekonstrukcijos agentūrai (ERA) buvo suteiktos ES lėšos, kurių bendra suma – 16 milijonų eurų, KfW valdomoms, Kosove, Juodkalnijoje ir Serbijoje atliekamoms banko operacijoms vykdyti. Nei Komisija, nei ERA neįtraukė šių sumų į savo 2004 m. laikinąsias finansines ataskaitas.

Neprieštaraudama savo atsakymui dėl Audito Rūmų nustatytų faktų, Komisija įtraukė šias sumas į savo 2004 m. galutines finansines ataskaitas. Tačiau 2005 m. sumos nebebuvo įtraukiamos į finansines ataskaitas jų nepagrindus.

2006 m. Komisija įregistravo su šiuo dalyvavimu susijusią 46,1 milijono eurų sumą kaip turtą ir gautą pelną įtraukė į ekonominių rezultatų ataskaitą. Komisija nusprendė (1) panaudoti šias sumas finansiniam dalyvavimui Europos fonde Pietryčių Europai (2) (pelno siekianti privati SICAV) (3), nupirkdama 922,5685 C klasės akcijų, kurių kiekviena kainavo po 50 000 eurų. Akcijas Komisijos vardu nupirko (4) Europos investicijų fondas, pasirašydamas specialios patikos susitarimą. 2006 m. pabaigoje finansinis dalyvavimas buvo įvertintas 49,4 milijono eurų.

Komisija turi įgyvendinti efektyvias priežiūros ir kontrolės procedūras, taikomas su finansiniu dalyvavimu susijusiam turtui, kad užtikrintų, jog toks turtas būtų visuomet tinkamai registruojamas.

Nuo 2006 m. Komisija užtikrina, kad turto registravimas ir stebėsena finansinio dalyvavimo atvejais atliekami tinkamai, laiku ir pagal teisingą klasifikaciją. 44,250 mln. eurų paskola Kreditanstalt für Wiederaufbau nebuvo įtraukta į 2005 m. turtą. Tačiau 2006 m. birželio 19 d. pasirašydamos perkėlimo susitarimus Komisija ir Europos rekonstrukcijos agentūra (ERA) įgaliojo perkelti neišmokėtas paskolas iš „Europos fondų“ į Europos fondą pietryčių Europoje (EFSE). Suma įrašyta į turtą 2006 m. Komisijos balanse ir bus toliau stebima.

Komisija išnagrinės veiksmus, kurių reikia imtis padėčiai pagerinti, ir taikys atitinkamas priemones.

Panaši problema, susijusi su Komisijos vardu finansų įstaigų turimu turtu, buvo paminėta 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 10.17 ir 10.18 dalyse. Tokia apžvalga turėtų užtikrinti, kad būtų vykdoma reguliari ir tinkama turto priežiūra.

2005 m. įdiegus naują apskaitos sistemą, Komisijai buvo suteikta galimybė naudotis daline jos sąskaitose laikomo turto apžvalga.

---

(1)  2006 m. birželio 8 d. Sprendimas C(2006) 2307.

(2)  Fondas turi A klasės (privačios investicijos), B klasės (sutvirtinamasis dalyvavimas) ir C klasės (paramos teikėjai) akcijų. Nuostoliai pervedami visų pirma į C klasės akcijas, o jei pastarosios yra visiškai panaudotos, – į B klasės akcijas. Nustatyta mažesnės rizikos B klasės akcijų kaina siekė 25 000 eurų, o tai yra dvigubai mažiau nei didelės rizikos C klasės akcijų kaina (50 000 eurų).

(3)  Fondas pagal Liuksemburgo teisę yra įsteigtas kaip SICAV (Investicinė bendrovė su kintamu akciniu kapitalu – specializuotas investicijų fondas, pranc. Société d'Investissment à Capital Variable – Fonds d'Investissement Spécialisé).

(4)  Tai nebuvo piniginis sandoris, nes turtas buvo įneštas iš esamų atnaujinamų paskolų, kurias valdo Vokietijos Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). Šis turtas buvo nagrinėjamas 2004 m. metinėje ataskaitoje – susiję Audito Rūmų nustatyti faktai pateikti pirmiau.

PRIEDAI

PRIEDAS I

Finansinė informacija apie bendrąjį biudžetą

TURINYS

PAGRINDINĖ INFORMACIJA APIE BIUDŽETĄ

| 1. | Biudžeto sudėtis |
| --- | --- |

1.

Biudžeto sudėtis

| 2. | Teisinis pagrindas |
| --- | --- |

2.

Teisinis pagrindas

| 3. | Sutartyse ir Finansiniame reglamente nustatyti biudžeto principai |
| --- | --- |

3.

Sutartyse ir Finansiniame reglamente nustatyti biudžeto principai

| 4. | Biudžeto turinys ir struktūra |
| --- | --- |

4.

Biudžeto turinys ir struktūra

| 5. | Biudžeto finansavimas (biudžeto pajamos) |
| --- | --- |

5.

Biudžeto finansavimas (biudžeto pajamos)

| 6. | Biudžeto asignavimų tipai |
| --- | --- |

6.

Biudžeto asignavimų tipai

| 7. | Biudžeto vykdymas |
| --- | --- |

7.

Biudžeto vykdymas

| 7.1. | Atsakomybė už vykdymą |
| --- | --- |

7.1.

Atsakomybė už vykdymą

| 7.2. | Pajamų vykdymas |
| --- | --- |

7.2.

Pajamų vykdymas

| 7.3. | Išlaidų vykdymas |
| --- | --- |

7.3.

Išlaidų vykdymas

| 7.4. | Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir finansinių metų likučio apskaičiavimas |
| --- | --- |

7.4.

Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir finansinių metų likučio apskaičiavimas

| 8. | Sąskaitų pateikimas |
| --- | --- |

8.

Sąskaitų pateikimas

| 9. | Išorės auditas |
| --- | --- |

9.

Išorės auditas

| 10. | Biudžeto įvykdymo tvirtinimas ir tolesnės priemonės |
| --- | --- |

10.

Biudžeto įvykdymo tvirtinimas ir tolesnės priemonės

PAAIŠKINIMAI

Finansinių duomenų šaltiniai

Piniginis vienetas

Santrumpos ir simboliai

DIAGRAMOS

PAGRINDINĖ INFORMACIJA APIE BIUDŽETĄ

1.   BIUDŽETO SUDĖTIS

Biudžetą sudaro Europos bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) išlaidos. Jį taip pat sudaro bendradarbiavimo teisingumo ir vidaus reikalų srityse bei bendros užsienio ir saugumo politikos administracinės išlaidos, ir visos kitos išlaidos, kurios, Tarybos nuomone, turėtų būti padengtos iš biudžeto, kad būtų galima vykdyti šias politikas.

2.   TEISINIS PAGRINDAS

Biudžetas vykdomas vadovaujantis finansinėmis Romos sutarčių (1)
   (2) nuostatomis (EB sutarties 268–280 straipsniai ir Euratomo sutarties 171–183 straipsniai) bei finansiniais reglamentais (3).

3.   SUTARTYSE IR FINANSINIAME REGLAMENTE NUSTATYTI BIUDŽETO PRINCIPAI

Visos Bendrijos pajamos ir išlaidos turi būti įtrauktos į vieną biudžetą (vieningumas ir tikslumas). Biudžetas sudaromas kasmet tik vieneriems finansiniams metams (metinis periodiškumas). Jo išlaidos negali viršyti pajamų (subalansuotumas). Sąskaitos parengiamos, vykdomos ir pateikiamos eurais (apskaitos vienetas). Pajamos turi būti skirtos visoms išlaidoms finansuoti neišskiriant tam tikrų išlaidų punktų ir, kaip ir visos išlaidos, turi būti įtrauktos į biudžetą, vėliau į finansinę atskaitomybę, be jokių pataisymų (universalumas). Asignavimai klasifikuojami pagal antraštines dalis ir skyrius; skyrius sudaro straipsniai ir punktai (specifikacija). Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principais (patikimas finansų valdymas). Biudžetas parengiamas ir vykdomas, o sąskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo (skaidrumas). Tačiau yra keletas nedidelių šių pagrindinių principų išimčių.

4.   BIUDŽETO TURINYS IR STRUKTŪRA

Biudžetą sudaro „suvestinė pajamų ir išlaidų ataskaita“ bei „pajamų ir išlaidų ataskaitų“ skirsniai kiekvienai institucijai. Yra aštuoni skirsniai: I skirsnis – Parlamentas, II skirsnis – Taryba, III skirsnis – Komisija, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas ir VIII skirsnis – Europos ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

Kiekviename skirsnyje pajamos ir išlaidos klasifikuojamos biudžeto eilutėse (pagal antraštines dalis, skyrius, straipsnius ir, tam tikrais atvejais, punktus) pagal jų tipą ar paskirtį.

5.   BIUDŽETO FINANSAVIMAS (BIUDŽETO PAJAMOS)

Iš esmės biudžetas finansuojamas iš Bendrijų nuosavų išteklių: BNPj nuosavų išteklių, PVM nuosavų išteklių, muitų mokesčių, žemės ūkio mokesčių, cukraus ir izogliukozės mokesčių (4).

Be nuosavų išteklių yra kitų, nereikšmingų pajamų (žr.
  I diagramą
  ).

6.   BIUDŽETO ASIGNAVIMŲ TIPAI

Numatytoms išlaidoms padengti biudžete išskiriami šie biudžeto asignavimų tipai:

| a) | diferencijuoti asignavimai (DA) skirti finansuoti daugiamečius veiksmus tam tikrose biudžeto srityse. Juos sudaro įsipareigojimų asignavimai (ĮA) ir mokėjimų asignavimai (MA):






  — | įsipareigojimų asignavimai leidžia vieneriais finansiniais metais prisiimti teisinius įsipareigojimus veiksmams, vykdomiems kelerius finansinius metus; |
| --- | --- | --- |

a)

diferencijuoti asignavimai (DA) skirti finansuoti daugiamečius veiksmus tam tikrose biudžeto srityse. Juos sudaro įsipareigojimų asignavimai (ĮA) ir mokėjimų asignavimai (MA):

—

įsipareigojimų asignavimai leidžia vieneriais finansiniais metais prisiimti teisinius įsipareigojimus veiksmams, vykdomiems kelerius finansinius metus;

| — | mokėjimų asignavimais finansuojamos išlaidos, susijusios su einamiesiems arba ankstesniesiems finansiniams metams prisiimtais įsipareigojimais; |
| --- | --- |

—

mokėjimų asignavimais finansuojamos išlaidos, susijusios su einamiesiems arba ankstesniesiems finansiniams metams prisiimtais įsipareigojimais;

| b) | nediferencijuoti asignavimai (NDA) užtikrina išlaidų, susijusių su kiekvienų finansinių metų metiniais veiksmais, įsipareigojimus ir mokėjimus. |
| --- | --- |

b)

nediferencijuoti asignavimai (NDA) užtikrina išlaidų, susijusių su kiekvienų finansinių metų metiniais veiksmais, įsipareigojimus ir mokėjimus.

Tokiu būdu svarbu nustatyti dvi kiekvienų finansinių metų bendrąsias sumas:

| a) | bendroji asignavimų įsipareigojimams (AĮ) suma (5) = nediferencijuoti asignavimai (NDA) + įsipareigojimų asignavimai (ĮA) (5); |
| --- | --- |

a)

bendroji asignavimų įsipareigojimams (AĮ) suma (5) = nediferencijuoti asignavimai (NDA) + įsipareigojimų asignavimai (ĮA) (5);

| b) | bendroji asignavimų mokėjimams (AM) suma (5) = nediferencijuoti įsipareigojimai (NDA) + mokėjimų asignavimai (MA) (5). |
| --- | --- |

b)

bendroji asignavimų mokėjimams (AM) suma (5) = nediferencijuoti įsipareigojimai (NDA) + mokėjimų asignavimai (MA) (5).

Biudžeto pajamos yra skirtos padengti visus asignavimus mokėjimams. Įsipareigojimų asignavimų nebūtina padengti pajamomis.

Toliau pateikta schema (su fiktyviomis sumomis), kurioje parodytas šių rūšių asignavimų poveikis kiekvieniems finansiniams metams.

Image

7.   BIUDŽETO VYKDYMAS

7.1.   Atsakomybė už vykdymą

Komisija vykdo biudžetą, vadovaudamasi Finansiniu reglamentu, savo pačios atsakomybe ir neviršydama paskirtųjų asignavimų; ji taip pat suteikia kitoms institucijoms įgaliojimus vykdyti su jomis susijusius biudžeto skirsnius (6). Finansiniame reglamente nustatytos biudžeto vykdymo procedūros, bei institucijų įgaliojimus suteikiančių pareigūnų, apskaitos pareigūnų, avansų sąskaitų valdytojų ir vidaus auditorių pareigos. Dviejose pagrindinėse srityse (EŽŪOGF – Garantijų skyriaus ir Struktūrinių fondų) Bendrijos lėšos valdomos bendrai su valstybėmis narėmis.

7.2.   Pajamų vykdymas

Numatytosios pajamos įskaitomos į biudžetą, atsižvelgiant į pataisas, išplaukiančias iš taisomųjų biudžetų.

Biudžeto pajamų vykdymą sudaro gautinų sumų nustatymas ir Bendrijoms grąžintinų sumų (nuosavų išteklių ir kitų pajamų) susigrąžinimas. Jį reglamentuoja tam tikros specialios nuostatos (7). Faktinės finansinių metų pajamos yra apibrėžiamos kaip bendra suma lėšų, surenkamų pagal einamųjų finansinių metų gautinas sumas, ir išieškojimų, atliktų pagal ankstesniųjų finansinių metų neišieškotas gautinas sumas.

7.3.   Išlaidų vykdymas

Sąmatinės išlaidos yra įskaitomos į biudžetą.

Biudžeto išlaidų vykdymas, t. y. asignavimų kaita ir panaudojimas, gali būti taip apibendrintas:

| a) | asignavimai įsipareigojimams:






  i) | asignavimų kaita: bendrą finansinių metų asignavimų įsipareigojimams sumą sudaro: pradinis biudžetas (NDA ir ĮA) + taisomieji biudžetai + paskirtosios pajamos + pervedimai + iš ankstesnių finansinių metų perkelti įsipareigojimų asignavimai + neautomatiški, dar nepaskirti perkėlimai iš ankstesnių finansinių metų + iš ankstesnių finansinių metų likę ir vėl paskirti įsipareigojimų asignavimai; |
| --- | --- | --- |

a)

asignavimai įsipareigojimams:

i)

asignavimų kaita: bendrą finansinių metų asignavimų įsipareigojimams sumą sudaro: pradinis biudžetas (NDA ir ĮA) + taisomieji biudžetai + paskirtosios pajamos + pervedimai + iš ankstesnių finansinių metų perkelti įsipareigojimų asignavimai + neautomatiški, dar nepaskirti perkėlimai iš ankstesnių finansinių metų + iš ankstesnių finansinių metų likę ir vėl paskirti įsipareigojimų asignavimai;

| ii) | asignavimų panaudojimas: per finansinius metus galutinius asignavimus įsipareigojimams galima naudoti įsipareigojimams prisiimti (panaudoti asignavimai įsipareigojimams = prisiimtų įsipareigojimų suma); |
| --- | --- |

ii)

asignavimų panaudojimas: per finansinius metus galutinius asignavimus įsipareigojimams galima naudoti įsipareigojimams prisiimti (panaudoti asignavimai įsipareigojimams = prisiimtų įsipareigojimų suma);

| iii) | asignavimų perkėlimas iš vienų finansinių metų į kitus: nepanaudoti finansinių metų asignavimai gali būti perkelti į kitus finansinius metus atitinkamos institucijos sprendimu. Asignavimai, gaunami kaip paskirtosios pajamos, perkeliami automatiškai; |
| --- | --- |

iii)

asignavimų perkėlimas iš vienų finansinių metų į kitus: nepanaudoti finansinių metų asignavimai gali būti perkelti į kitus finansinius metus atitinkamos institucijos sprendimu. Asignavimai, gaunami kaip paskirtosios pajamos, perkeliami automatiškai;

| iv) | asignavimų anuliavimas: likutis yra anuliuojamas. |
| --- | --- |

iv)

asignavimų anuliavimas: likutis yra anuliuojamas.

| b) | asignavimai mokėjimams:






  i) | asignavimų kaita: bendrą finansinių metų asignavimų mokėjimams sumą sudaro: pradinis biudžetas (NDA ir MA) + taisomieji biudžetai + paskirtosios pajamos + pervedimai + asignavimai, atkelti iš ankstesnių finansinių metų kaip automatiški arba kaip neautomatiški perkėlimai; |
| --- | --- | --- |

b)

asignavimai mokėjimams:

i)

asignavimų kaita: bendrą finansinių metų asignavimų mokėjimams sumą sudaro: pradinis biudžetas (NDA ir MA) + taisomieji biudžetai + paskirtosios pajamos + pervedimai + asignavimai, atkelti iš ankstesnių finansinių metų kaip automatiški arba kaip neautomatiški perkėlimai;

| ii) | finansinių metų asignavimų panaudojimas: finansinių metų asignavimai mokėjimams yra skirti mokėjimams atlikti tais finansiniais metais. Jiems nepriklauso asignavimai, perkelti iš ankstesnių finansinių metų (panaudoti asignavimai mokėjimams = mokėjimų, įvykdytų pagal tų finansinių metų asignavimus, suma); |
| --- | --- |

ii)

finansinių metų asignavimų panaudojimas: finansinių metų asignavimai mokėjimams yra skirti mokėjimams atlikti tais finansiniais metais. Jiems nepriklauso asignavimai, perkelti iš ankstesnių finansinių metų (panaudoti asignavimai mokėjimams = mokėjimų, įvykdytų pagal tų finansinių metų asignavimus, suma);

| iii) | finansinių metų asignavimų perkėlimas į kitus finansinius metus: nepanaudoti finansinių metų asignavimai gali būti perkelti į sekančius finansinius metus pačios institucijos sprendimu. Asignavimai, gaunami kaip paskirtosios pajamos, perkeliami automatiškai; |
| --- | --- |

iii)

finansinių metų asignavimų perkėlimas į kitus finansinius metus: nepanaudoti finansinių metų asignavimai gali būti perkelti į sekančius finansinius metus pačios institucijos sprendimu. Asignavimai, gaunami kaip paskirtosios pajamos, perkeliami automatiškai;

| iv) | asignavimų anuliavimas: likutis yra anuliuojamas; |
| --- | --- |

iv)

asignavimų anuliavimas: likutis yra anuliuojamas;

| v) | bendra per finansinius metus įvykdytų mokėjimų suma: mokėjimai pagal finansinių metų asignavimus mokėjimams + mokėjimai pagal asignavimus mokėjimams, atkelti iš praeitų finansinių metų; |
| --- | --- |

v)

bendra per finansinius metus įvykdytų mokėjimų suma: mokėjimai pagal finansinių metų asignavimus mokėjimams + mokėjimai pagal asignavimus mokėjimams, atkelti iš praeitų finansinių metų;

| vi) | tikrosios vienerių finansinių metų išlaidos: išlaidos konsoliduotose biudžeto vykdymo ataskaitose (žr. 7.4 dalį) = mokėjimai pagal finansinių metų asignavimus mokėjimams + finansinių metų asignavimai mokėjimams, perkelti į sekančius finansinius metus. |
| --- | --- |

vi)

tikrosios vienerių finansinių metų išlaidos: išlaidos konsoliduotose biudžeto vykdymo ataskaitose (žr. 7.4 dalį) = mokėjimai pagal finansinių metų asignavimus mokėjimams + finansinių metų asignavimai mokėjimams, perkelti į sekančius finansinius metus.

7.4.   Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir finansinių metų likučio apskaičiavimas

Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos parengiamos kiekvienų finansinių metų pabaigoje. Jose yra apskaičiuotas finansinių metų likutis, kuris įskaitomas į sekančių finansinių metų biudžetą, naudojantis taisomuoju biudžetu.

8.   SĄSKAITŲ PATEIKIMAS

Atitinkamų finansinių metų sąskaitos ne vėliau kaip iki sekančių finansinių metų spalio 1 d. pateikiamos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams; šios sąskaitos sudaro finansinę atskaitomybę arba biudžeto vykdymo ataskaitas kartu su ataskaita apie biudžeto ir finansų valdymą.

9.   IŠORĖS AUDITAS

Nuo 1977 m. biudžeto išorės auditą atlieka Europos Bendrijų Audito Rūmai (8). Audito Rūmai tikrina visų biudžeto pajamų ir išlaidų sąskaitas. Jie pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai patikinimo pareiškimą dėl sąskaitų patikimumo ir dėl jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Jie taip pat tikrina, ar pajamos ir išlaidos buvo teisėtos ir tvarkingos, ir įsitikina, ar lėšos buvo patikimai valdomos. Auditai gali būti atlikti prieš uždarant aptariamų finansinių metų sąskaitas; jie atliekami remiantis dokumentais ir, jei reikia, vietoje – Europos Bendrijų institucijose, valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse. Audito Rūmai parengia kiekvienų finansinių metų metinę ataskaitą ir taip pat gali bet kuriuo metu pateikti savo pastabas dėl konkrečių klausimų ir, bet kuriai Europos Bendrijų institucijai prašant, pareikšti nuomones.

10.   BIUDŽETO ĮVYKDYMO TVIRTINIMAS IR TOLESNĖS PRIEMONĖS

Nuo 1977 m. yra taikomos tokios nuostatos (9): iki antrųjų metų, einančių po aptariamų finansinių metų, balandžio 30 d. Parlamentas, Tarybai rekomenduojant, patvirtina, kad Komisija įvykdė biudžetą. Tuo tikslu Taryba ir Parlamentas patikrina Komisijos pateiktas sąskaitas, taip pat išnagrinėja Audito Rūmų metinę ataskaitą ir specialiąsias ataskaitas. Institucijos turi imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų atsižvelgta į sprendimuose dėl biudžeto įvykdymo pareikštas pastabas, ir atsiskaityti už taikytas priemones.

PAAIŠKINIMAI

FINANSINIŲ DUOMENŲ ŠALTINIAI

Šiame priede pateikiami finansiniai duomenys yra paimti iš Europos Bendrijų metinių finansinių ataskaitų ir kitų įvairių Komisijos pateiktų finansinių dokumentų. Geografinis paskirstymas nustatytas pagal Komisijos informacinės apskaitos sistemos (ABAC) šalių kodus. Komisija pabrėžia, jog visi duomenys, kuriuos pateikė valstybė narė, tiek duomenys apie pajamas, tiek apie išlaidas, yra aritmetinių operacijų rezultatas, kuriuo nepakankamai perteikiama informacija apie naudą, kurią kiekviena valstybė narė gauna iš Europos Sąjungos. Todėl šie duomenys turėtų būti interpretuojami apdairiai.

PINIGINIS VIENETAS

Visi finansiniai duomenys pateikiami milijonais eurų. Bendrosios sumos yra suapvalintos konkrečių verčių sumos, kurios nebūtinai atitinka suapvalinamų verčių sumą.

SANTRUMPOS IR SIMBOLIAI

| AĮ | Asignavimai įsipareigojimams |
| --- | --- |
| AM | Asignavimai mokėjimams |
| AT | Austrija |
| BE | Belgija |
| BNPj | Bendrosios nacionalinės pajamos |
| CY | Kipras |
| CZ | Čekija |
| D | Biudžeto antraštinė dalis |
| DA | Diferencijuoti asignavimai |
| DE | Vokietija |
| DIA | Diagrama-nuoroda kitose diagramose (pvz. III DIA) |
| DK | Danija |
| EAEB arba Euratomas | Europos atominės energijos bendrija |
| EC | Europos bendrija (Bendrijos) |
| EE | Estija |
| EEC | Europos ekonominė bendrija |
| EL | Graikija |
| ELPA | Europos laisvosios prekybos asociacija |
| ES | Ispanija |
| ES | Europos Sąjunga |
| ES-25 | 25 Europos Sąjungos valstybės narės |
| FI | Suomija |
| FNR | 2002 m. birželio 25 d. finansinis reglamentas |
| FR | Prancūzija |
| HU | Vengrija |
| IE | Airija |
| IT | Italija |
| ĮA | Įsipareigojimų asignavimai |
| LT | Lietuva |
| LU | Liuksemburgas |
| LV | Latvija |
| MA | Mokėjimų asignavimai |
| MT | Malta |
| NDA | Nediferencijuoti asignavimai |
| NL | Nyderlandai |
| OL | Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
| PL | Lenkija |
| PT | Portugalija |
| PVM | Pridėtinės vertės mokestis |
| SE | Švedija |
| SK | Slovakija |
| Skn. | Biudžeto skirsnis |
| Sl | Slovėnija |
| UK | Jungtinė Karalystė |
| 0,0 | Duomenys tarp 0 ir 0,05 |
| — | Nėra duomenų |

AĮ

Asignavimai įsipareigojimams

AM

Asignavimai mokėjimams

AT

Austrija

BE

Belgija

BNPj

Bendrosios nacionalinės pajamos

CY

Kipras

CZ

Čekija

D

Biudžeto antraštinė dalis

DA

Diferencijuoti asignavimai

DE

Vokietija

DIA

Diagrama-nuoroda kitose diagramose (pvz. III DIA)

DK

Danija

EAEB arba Euratomas

Europos atominės energijos bendrija

EC

Europos bendrija (Bendrijos)

EE

Estija

EEC

Europos ekonominė bendrija

EL

Graikija

ELPA

Europos laisvosios prekybos asociacija

ES

Ispanija

ES

Europos Sąjunga

ES-25

25 Europos Sąjungos valstybės narės

FI

Suomija

FNR

2002 m. birželio 25 d. finansinis reglamentas

FR

Prancūzija

HU

Vengrija

IE

Airija

IT

Italija

ĮA

Įsipareigojimų asignavimai

LT

Lietuva

LU

Liuksemburgas

LV

Latvija

MA

Mokėjimų asignavimai

MT

Malta

NDA

Nediferencijuoti asignavimai

NL

Nyderlandai

OL

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

PL

Lenkija

PT

Portugalija

PVM

Pridėtinės vertės mokestis

SE

Švedija

SK

Slovakija

Skn.

Biudžeto skirsnis

Sl

Slovėnija

UK

Jungtinė Karalystė

0,0

Duomenys tarp 0 ir 0,05

—

Nėra duomenų

DIAGRAMOS

2006 FINANSINIŲ METŲ BIUDŽETAS IR BIUDŽETO VYKDYMAS 2006 FINANSINIAIS METAIS

| I DIA | 2006 m. biudžetas – numatytos pajamos ir galutiniai asignavimai mokėjimams |
| --- | --- |
| II DIA | 2006 m. biudžetas – asignavimai įsipareigojimams |
| III DIA | 2006 m. esami asignavimai įsipareigojimams ir jų panaudojimas |
| IV DIA | 2006 m. esami asignavimai mokėjimams ir jų panaudojimas |
| V DIA | Nuosavi ištekliai 2006 m. – Faktinės pajamos pagal valstybes nares |
| VI DIA | 2006 m. kiekvienoje valstybėje narėje įvykdyti mokėjimai |

I DIA

2006 m. biudžetas – numatytos pajamos ir galutiniai asignavimai mokėjimams

II DIA

2006 m. biudžetas – asignavimai įsipareigojimams

III DIA

2006 m. esami asignavimai įsipareigojimams ir jų panaudojimas

IV DIA

2006 m. esami asignavimai mokėjimams ir jų panaudojimas

V DIA

Nuosavi ištekliai 2006 m. – Faktinės pajamos pagal valstybes nares

VI DIA

2006 m. kiekvienoje valstybėje narėje įvykdyti mokėjimai

DUOMENYS APIE ANKSTESNIŲ BIUDŽETŲ (2002–2006 M.) VYKDYMĄ

| VII DIA | Asignavimų mokėjimams kaita ir panaudojimas 2002–2006 m. laikotarpiu pagal finansinių perspektyvų išlaidų kategorijas |
| --- | --- |

VII DIA

Asignavimų mokėjimams kaita ir panaudojimas 2002–2006 m. laikotarpiu pagal finansinių perspektyvų išlaidų kategorijas

---

(1)  Romos sutartis (1957 m. kovo 25 d.): Europos ekonominės bendrijos (EEB) steigimo sutartis.

(2)  Romos sutartis (1957 m. kovo 25 d.): Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) steigimo sutartis.

(3)  Iš esmės 2002 m. birželio 25 d. Finansinis reglamentas (OL L 248, 2002 9 16).

(4)  2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas 2000/597/EB, Euratomas (OL L 253, 2000 10 7); 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (OL L 130, 2000 5 31); 1989 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 (OL L 155, 1989 6 7); 1977 m. gegužės 17 d. Šeštoji Tarybos direktyva, bendra PVM sistema: vienodas vertinimo pagrindas (OL L 145, 1977 6 13); 1989 m. vasario 13 d. Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas dėl bendrojo nacionalinio produkto rinkos kainomis įvertinimo suderinimo (OL L 49, 1989 2 21), 2003 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (OL L 181, 2003 7 19).

(5)  Svarbu skirti „asignavimų įsipareigojimams“ ir „įsipareigojimų asignavimų“ bei „asignavimų mokėjimams“ ir „mokėjimų asignavimų“ sąvokas. Sąvokos „įsipareigojimų asignavimai“ ir „mokėjimų asignavimai“ yra vartojamos tik diferencijuotų asignavimų kontekste.

(6)  Žr. EB sutarties 274 straipsnį, Euratomo sutarties 179 straipsnį ir Finansinio reglamento 50 straipsnį.

(7)  Žr. Finansinio reglamento 69–74 straipsnius ir 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (OL L 130, 2000 5 31).

(8)  Žr. EB sutarties 246, 247 ir 248, Euratomo sutarties 160a, 160b ir 160c ir Finansinio reglamento 139–147 straipsnius.

(9)  Žr. EB sutarties 276 ir Euratomo sutarties 180b straipsnius.

Image

I diagrama

2006 m. biudžetas – Numatytos pajamos ir galutiniai asignavimai mokėjimams

[dėl pajamų kriterijų, žr. 7.2 dalį „Pagrindinė informacija apie biudžetą“; dėl išlaidų kriterijų, žr. 7.3 dalį „Pagrindinė informacija apie bendrąjį biudžetą“, ir dėl detalesnės informacijos, žr. IV diagramos a stulpelį]

(milijonais eurų ir %)

numatytos PAJAMOS:

numatytos IŠLAIDOS:

(galutiniai asignavimai mokėjimams)

(1)

IE

FI

PT

EL

DK

AT

PL

SE

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

Visos numatytos pajamos:

107 378,5
   (2)

Visi asignavimai mokėjimams:

107 378,5
   (3)

3 840,2
   (4)

111 218,7

Nuosavi ištekliai pagal valstybes nares

Asignavimai pagal institucijas

Pajamos pagal rūšis

Asignavimai pagal išlaidų kategorijas

| Pagrindinės pajamos: |
| --- |
| Iš viso nuosavų išteklių (pagal valstybes nares) |
| Žemės ūkio muitai | 863,4 | (0,8 %) |
| „Cukraus“ ir „izogliukozės“ mokesčiai | 150,6 | (0,1 %) |
| Muitai | 13 874,9 | (12,9 %) |
| PVM nuosavi ištekliai | 17 186,1 | (16 %) |
| BNPj nuosavi ištekliai | 70 451,5 | (65,6 %) |
| Kitos pajamos | 2 349,2 | (2,2 %) |
| Ankstesnių finansinių metų perteklius | 2 502,8 | (2,3 %) |

Pagrindinės pajamos:

Iš viso nuosavų išteklių (pagal valstybes nares)

Žemės ūkio muitai

863,4

(0,8 %)

„Cukraus“ ir „izogliukozės“ mokesčiai

150,6

(0,1 %)

Muitai

13 874,9

(12,9 %)

PVM nuosavi ištekliai

17 186,1

(16 %)

BNPj nuosavi ištekliai

70 451,5

(65,6 %)

Kitos pajamos

2 349,2

(2,2 %)

Ankstesnių finansinių metų perteklius

2 502,8

(2,3 %)

| Pagrindinės išlaidos |
| --- |
| Finansinių perspektyvų išlaidų kategorijos: |
| 1. | Žemės ūkis | 50 498,5 | (45,4 %) |
| 2. | Struktūriniai veiksmai | 32 570,6 | (29,3 %) |
| 3. | Vidaus politikos | 10 807,8 | (9,7 %) |
| 4. | Išorės veiksmai | 5 731,3 | (5,2 %) |
| 5. | Administracinės išlaidos | 7 713,0 | (6,9 %) |
| 6. | Rezervai | 386,0 | (0,3 %) |
| 7. | Pasirengimo stojimui strategija | 2 438,0 | (2,2 %) |
| 8. | Kompensavimas | 1 073,5 | (1 %) |
| Asignavimai, skirti kitoms institucijoms | 3 043,0 | (2,7 %) |
| Asignavimai, skirti Komisijai, | 108 175,7 | (97,3 %) |
| iš kurių – asignavimai pagrindinei veiklai | 103 505,7 | (93,1 %) |

Pagrindinės išlaidos

Finansinių perspektyvų išlaidų kategorijos:

1.

Žemės ūkis

50 498,5

(45,4 %)

2.

Struktūriniai veiksmai

32 570,6

(29,3 %)

3.

Vidaus politikos

10 807,8

(9,7 %)

4.

Išorės veiksmai

5 731,3

(5,2 %)

5.

Administracinės išlaidos

7 713,0

(6,9 %)

6.

Rezervai

386,0

(0,3 %)

7.

Pasirengimo stojimui strategija

2 438,0

(2,2 %)

8.

Kompensavimas

1 073,5

(1 %)

Asignavimai, skirti kitoms institucijoms

3 043,0

(2,7 %)

Asignavimai, skirti Komisijai,

108 175,7

(97,3 %)

iš kurių – asignavimai pagrindinei veiklai

103 505,7

(93,1 %)

Image

II diagrama

2006 m. biudžetas – Asignavimai įsipareigojimams

[po taisomųjų biudžetų; dėl detalesnės informacijos, žr. III diagramos b stulpelį]

(milijonais eurų ir %)

Pastaba:Visų asignavimų įsipareigojimams bendros sumos neatsveria 2006 m. pajamos, kadangi į įsipareigojimų asignavimus įeina sumos, kurias sudarys biudžeto pajamos iš vėlesnių metų.

Asignavimai pagal išlaidų kategorijas

Iš viso Asignavimų įsipareigojimams

122 794,4 milijono eurų

| Pagrindinės išlaidos |
| --- |
| Finansinių perspektyvų išlaidų kategorijos: |
| 1. | Žemės ūkis | 50 236,6 | (40,9 %) |
| 2. | Struktūriniai veiksmai | 44 659,6 | (36,4 %) |
| 3. | Vidaus politikos | 10 898,2 | (8,9 %) |
| 4. | Išorės veiksmai | 6 014,0 | (4,9 %) |
| 5. | Administracinės išlaidos | 6 913,6 | (5,6 %) |
| 6. | Rezervai | 278,0 | (0,2 %) |
| 7. | Pasirengimo stojimui strategija | 2 720,9 | (2,2 %) |
| 8. | Kompensavimas | 1 073,5 | (0,9 %) |

Pagrindinės išlaidos

Finansinių perspektyvų išlaidų kategorijos:

1.

Žemės ūkis

50 236,6

(40,9 %)

2.

Struktūriniai veiksmai

44 659,6

(36,4 %)

3.

Vidaus politikos

10 898,2

(8,9 %)

4.

Išorės veiksmai

6 014,0

(4,9 %)

5.

Administracinės išlaidos

6 913,6

(5,6 %)

6.

Rezervai

278,0

(0,2 %)

7.

Pasirengimo stojimui strategija

2 720,9

(2,2 %)

8.

Kompensavimas

1 073,5

(0,9 %)

III diagrama

2006 m. esami asignavimai įsipareigojimams ir jų panaudojimas

| (milijonais eurų ir %) |
| --- |
| Skirsniai (skn.) ir antraštinės dalys (d.), atitinkantys 2006 m. biudžeto nomenklatūroje ir finansinių perspektyvų išlaidų kategorijos | Finansinės perspektyvos | Galutiniai įsipareigojimai | Asignavimų panaudojimas |
| Sumos (5) | Proc. (%) | Prisiimti įsipareigojimai | Panaudojimo proc. Dalys (%) | Perkėlimai į 2007 m. (6) | Proc. (%) | Anuliavimai | Proc. (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Biudžeto nomenklatūra | | | | | | | | | |
| I | Parlamentas (I skn.) | | 1 368,5 | | 1 343,7 | 98,2 | 9,5 | 0,7 | 15,3 | 1,1 |
| II | Taryba (II skn.) | | 626,1 | | 574,7 | 91,8 | 17,8 | 2,8 | 33,6 | 5,4 |
| III | Komisija (III skn.) (7) | | 120 235,3 | | 118 609,3 | 98,6 | 837,2 | 0,7 | 788,8 | 0,7 |
| III.1 | Ekonomikos ir finansų reikalai (01 d.) | | 489,2 | | 385,0 | 78,7 | 1,5 | 0,3 | 102,7 | 21,0 |
| III.2 | Įmonės (02 d.) | | 467,4 | | 431,6 | 92,3 | 14,1 | 3,0 | 21,7 | 4,6 |
| III.3 | Konkurencija (03 d.) | | 103,0 | | 100,0 | 97,1 | 2,5 | 2,4 | 0,5 | 0,5 |
| III.4 | Užimtumas ir socialiniai reikalai (04 d.) | | 11 929,9 | | 11 910,4 | 99,8 | 10,2 | 0,1 | 9,3 | 0,1 |
| III.5 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra (05 d.) | | 54 664,8 | | 54 276,6 | 99,3 | 51,6 | 0,1 | 336,6 | 0,6 |
| III.6 | Energetika ir transportas (06 d.) | | 1 539,2 | | 1 467,0 | 95,3 | 51,4 | 3,3 | 20,7 | 1,3 |
| III.7 | Aplinka (07 d.) | | 367,5 | | 349,2 | 95,0 | 8,1 | 2,2 | 10,2 | 2,8 |
| III.8 | Moksliniai tyrimai (08 d.) | | 4 031,9 | | 3 932,5 | 97,5 | 88,7 | 2,2 | 10,8 | 0,3 |
| III.9 | Informacinė visuomenė (09 d.) | | 1 601,6 | | 1 528,4 | 95,4 | 66,0 | 4,1 | 7,2 | 0,4 |
| III.10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai (10 d.) | | 644,9 | | 412,5 | 64,0 | 231,6 | 35,9 | 0,9 | 0,1 |
| III.11 | Žuvininkystė (11 d.) | | 1 089,0 | | 1 055,7 | 96,9 | 3,6 | 0,3 | 29,7 | 2,7 |
| III.12 | Vidaus rinka (12 d.) | | 79,4 | | 74,9 | 94,3 | 1,8 | 2,2 | 2,7 | 3,4 |
| III.13 | Regioninė politika (13 d.) | | 28 930,7 | | 28 904,1 | 99,9 | 1,7 | 0,0 | 24,9 | 0,1 |
| III.14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga (14 d.) | | 136,1 | | 121,7 | 89,5 | 2,8 | 2,1 | 11,5 | 8,5 |
| III.15 | Švietimas ir kultūra (15 d.) | | 1 225,0 | | 1 146,8 | 93,6 | 70,5 | 5,8 | 7,7 | 0,6 |
| III.16 | Spauda ir komunikacija (16 d.) | | 214,8 | | 205,9 | 95,8 | 2,4 | 1,1 | 6,5 | 3,0 |
| III.17 | Sveikata ir vartotojų apsauga (T.17) | | 587,9 | | 534,6 | 90,9 | 17,1 | 2,9 | 36,2 | 6,2 |
| III.18 | laisvė saugumas ir teisingumas | | 625,0 | | 590,5 | 94,5 | 12,0 | 1,9 | 22,5 | 3,6 |
| III.19 | Išorės santykiai (19 d.) | | 3 652,3 | | 3 615,8 | 99,0 | 32,1 | 0,9 | 4,4 | 0,1 |
| III.20 | Prekyba (20 d.) | | 85,6 | | 83,1 | 97,1 | 1,6 | 1,8 | 1,0 | 1,1 |
| III.21 | Vystymasis ir santykiai su AKR šalimis (21 d.) | | 1 389,3 | | 1 292,0 | 93,0 | 91,1 | 6,6 | 6,2 | 0,4 |
| III.22 | Plėtra (22 d.) | | 2 410,6 | | 2 354,1 | 97,7 | 40,1 | 1,7 | 16,4 | 0,7 |
| III.23 | Humanitarinė pagalba (T.23) | | 663,4 | | 662,4 | 99,9 | 0,6 | 0,1 | 0,3 | 0,0 |
| III.24 | Kova su sukčiavimu (24 d.) | | 65,9 | | 61,6 | 93,5 | 0,1 | 0,1 | 4,2 | 6,3 |
| III.25 | Komisijos politikos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos (25 d.) | | 225,6 | | 218,5 | 96,9 | 5,5 | 2,4 | 1,6 | 0,7 |
| III.26 | Komisijos administravimas (26 d.) | | 713,5 | | 662,4 | 92,8 | 24,0 | 3,4 | 27,1 | 3,8 |
| III.27 | Biudžetas (27 d.) | | 1 153,6 | | 1 146,9 | 99,4 | 1,6 | 0,1 | 5,1 | 0,4 |
| III.28 | Auditas (28 d.) | | 11,8 | | 11,3 | 96,6 | 0,2 | 1,8 | 0,2 | 1,7 |
| III.29 | Statistika (29 d.) | | 139,6 | | 126,5 | 90,6 | 2,7 | 1,9 | 10,4 | 7,4 |
| III.30 | Pensijos (30 d.) | | 947,7 | | 947,1 | 99,9 | 0,0 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Rezervai (31 d.) | | 49,0 | | — | — | — | — | 49,0 | 100,0 |
| IV | Teisingumo Teismas (IV skn.) | | 252,3 | | 238,6 | 94,6 | 1,6 | 0,7 | 12,0 | 4,8 |
| V | Audito Rūmai (V skn.) | | 113,6 | | 101,2 | 89,1 | 0,1 | 0,1 | 12,2 | 10,8 |
| VI | Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (VI skn.) | | 112,4 | | 109,0 | 97,0 | 0,2 | 0,2 | 3,2 | 2,8 |
| VII | Regionų komitetas (VII skn.) | | 74,4 | | 72,9 | 97,9 | 0,1 | 0,2 | 1,4 | 1,9 |
| VIII | Europos Ombudsmenas ir Duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (VIII skn.) | | 11,8 | | 10,6 | 89,9 | — | — | 1,2 | 10,1 |
| Iš viso asignavimų įsipareigojimams | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| | Finansinės perspektyvos | | | | | | | | | |
| 1 | Žemės ūkis | 52 618,0 | 50 236,6 | 95,5 | 49 865,2 | 99,3 | 2,5 | 0,0 | 368,9 | 0,7 |
| 2 | Struktūriniai veiksmai | 44 617,0 | 44 659,6 | 100,1 | 44 578,8 | 99,8 | 46,4 | 0,1 | 34,4 | 0,1 |
| 3 | Vidaus politikos | 9 385,0 | 10 898,2 (5) | 116,1 | 10 195,0 | 93,5 | 548,8 | 5,0 | 154,4 | 1,4 |
| 4 | Išorės veiksmai | 5 269,0 | 6 014,0 (5) | 114,1 | 5 867,2 | 97,6 | 131,3 | 2,2 | 15,5 | 0,3 |
| 5 | Administracinės išlaidos | 6 528,0 (8) | 6 913,6 (5) | 105,9 | 6 674,6 | 96,5 | 112,0 | 1,6 | 127,0 | 1,8 |
| 6 | Rezervai | 458,0 | 278,0 | 60,7 | 127,6 | 45,9 | — | — | 150,4 | 54,1 |
| 7 | Pasirengimo stojimui strategija | 3 566,0 | 2 720,9 | 76,3 | 2 678,2 | 98,4 | 25,5 | 0,9 | 17,2 | 0,6 |
| 8 | Kompensavimas | 1 074,0 | 1 073,5 | 100,0 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Iš viso asignavimų įsipareigojimams | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| Iš viso asignavimų mokėjimams | 119 112,0 | 111 218,7 | 93,4 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(milijonais eurų ir %)

Skirsniai (skn.) ir antraštinės dalys (d.), atitinkantys 2006 m. biudžeto nomenklatūroje ir finansinių perspektyvų išlaidų kategorijos

Finansinės perspektyvos

Galutiniai įsipareigojimai

Asignavimų panaudojimas

Sumos (5)

Proc. (%)

Prisiimti įsipareigojimai

Panaudojimo proc. Dalys (%)

Perkėlimai į 2007 m. (6)

Proc. (%)

Anuliavimai

Proc. (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Biudžeto nomenklatūra

I

Parlamentas (I skn.)

1 368,5

1 343,7

98,2

9,5

0,7

15,3

1,1

II

Taryba (II skn.)

626,1

574,7

91,8

17,8

2,8

33,6

5,4

III

Komisija (III skn.) (7)

120 235,3

118 609,3

98,6

837,2

0,7

788,8

0,7

III.1

Ekonomikos ir finansų reikalai (01 d.)

489,2

385,0

78,7

1,5

0,3

102,7

21,0

III.2

Įmonės (02 d.)

467,4

431,6

92,3

14,1

3,0

21,7

4,6

III.3

Konkurencija (03 d.)

103,0

100,0

97,1

2,5

2,4

0,5

0,5

III.4

Užimtumas ir socialiniai reikalai (04 d.)

11 929,9

11 910,4

99,8

10,2

0,1

9,3

0,1

III.5

Žemės ūkis ir kaimo plėtra (05 d.)

54 664,8

54 276,6

99,3

51,6

0,1

336,6

0,6

III.6

Energetika ir transportas (06 d.)

1 539,2

1 467,0

95,3

51,4

3,3

20,7

1,3

III.7

Aplinka (07 d.)

367,5

349,2

95,0

8,1

2,2

10,2

2,8

III.8

Moksliniai tyrimai (08 d.)

4 031,9

3 932,5

97,5

88,7

2,2

10,8

0,3

III.9

Informacinė visuomenė (09 d.)

1 601,6

1 528,4

95,4

66,0

4,1

7,2

0,4

III.10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai (10 d.)

644,9

412,5

64,0

231,6

35,9

0,9

0,1

III.11

Žuvininkystė (11 d.)

1 089,0

1 055,7

96,9

3,6

0,3

29,7

2,7

III.12

Vidaus rinka (12 d.)

79,4

74,9

94,3

1,8

2,2

2,7

3,4

III.13

Regioninė politika (13 d.)

28 930,7

28 904,1

99,9

1,7

0,0

24,9

0,1

III.14

Mokesčiai ir muitų sąjunga (14 d.)

136,1

121,7

89,5

2,8

2,1

11,5

8,5

III.15

Švietimas ir kultūra (15 d.)

1 225,0

1 146,8

93,6

70,5

5,8

7,7

0,6

III.16

Spauda ir komunikacija (16 d.)

214,8

205,9

95,8

2,4

1,1

6,5

3,0

III.17

Sveikata ir vartotojų apsauga (T.17)

587,9

534,6

90,9

17,1

2,9

36,2

6,2

III.18

laisvė saugumas ir teisingumas

625,0

590,5

94,5

12,0

1,9

22,5

3,6

III.19

Išorės santykiai (19 d.)

3 652,3

3 615,8

99,0

32,1

0,9

4,4

0,1

III.20

Prekyba (20 d.)

85,6

83,1

97,1

1,6

1,8

1,0

1,1

III.21

Vystymasis ir santykiai su AKR šalimis (21 d.)

1 389,3

1 292,0

93,0

91,1

6,6

6,2

0,4

III.22

Plėtra (22 d.)

2 410,6

2 354,1

97,7

40,1

1,7

16,4

0,7

III.23

Humanitarinė pagalba (T.23)

663,4

662,4

99,9

0,6

0,1

0,3

0,0

III.24

Kova su sukčiavimu (24 d.)

65,9

61,6

93,5

0,1

0,1

4,2

6,3

III.25

Komisijos politikos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos (25 d.)

225,6

218,5

96,9

5,5

2,4

1,6

0,7

III.26

Komisijos administravimas (26 d.)

713,5

662,4

92,8

24,0

3,4

27,1

3,8

III.27

Biudžetas (27 d.)

1 153,6

1 146,9

99,4

1,6

0,1

5,1

0,4

III.28

Auditas (28 d.)

11,8

11,3

96,6

0,2

1,8

0,2

1,7

III.29

Statistika (29 d.)

139,6

126,5

90,6

2,7

1,9

10,4

7,4

III.30

Pensijos (30 d.)

947,7

947,1

99,9

0,0

0,0

0,7

0,1

III.31

Rezervai (31 d.)

49,0

—

—

—

—

49,0

100,0

IV

Teisingumo Teismas (IV skn.)

252,3

238,6

94,6

1,6

0,7

12,0

4,8

V

Audito Rūmai (V skn.)

113,6

101,2

89,1

0,1

0,1

12,2

10,8

VI

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (VI skn.)

112,4

109,0

97,0

0,2

0,2

3,2

2,8

VII

Regionų komitetas (VII skn.)

74,4

72,9

97,9

0,1

0,2

1,4

1,9

VIII

Europos Ombudsmenas ir Duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (VIII skn.)

11,8

10,6

89,9

—

—

1,2

10,1

Iš viso asignavimų įsipareigojimams

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Finansinės perspektyvos

1

Žemės ūkis

52 618,0

50 236,6

95,5

49 865,2

99,3

2,5

0,0

368,9

0,7

2

Struktūriniai veiksmai

44 617,0

44 659,6

100,1

44 578,8

99,8

46,4

0,1

34,4

0,1

3

Vidaus politikos

9 385,0

10 898,2 (5)

116,1

10 195,0

93,5

548,8

5,0

154,4

1,4

4

Išorės veiksmai

5 269,0

6 014,0 (5)

114,1

5 867,2

97,6

131,3

2,2

15,5

0,3

5

Administracinės išlaidos

6 528,0 (8)

6 913,6 (5)

105,9

6 674,6

96,5

112,0

1,6

127,0

1,8

6

Rezervai

458,0

278,0

60,7

127,6

45,9

—

—

150,4

54,1

7

Pasirengimo stojimui strategija

3 566,0

2 720,9

76,3

2 678,2

98,4

25,5

0,9

17,2

0,6

8

Kompensavimas

1 074,0

1 073,5

100,0

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Iš viso asignavimų įsipareigojimams

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Iš viso asignavimų mokėjimams

119 112,0

111 218,7

93,4

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

IV diagrama

2006 m. esami asignavimai mokėjimams ir jų panaudojimas

| (milijonais eurų ir %) |
| --- |
| Skirsniai (skn.) ir antraštinės dalys (d.), atitinkantys 2006 m. biudžeto nomenklatūroje ir finansinių perspektyvų išlaidų kategorijos | Galutiniai asignavimai (9) | Asignavimų panaudojimas |
| Mokėjimai, įvykdyti 2006 m. | Panaudojimo proc. (%) | Perkėlimai Į 2007 m. | Proc. (%) | Anuliavimai | Proc. (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Biudžeto nomenklatūra | | | | | | | |
| I | Parlamentas (I skn.) | 1 701,3 | 1 440,3 | 84,7 | 224,1 | 13,2 | 36,9 | 2,2 |
| II | Taryba (II skn.) | 736,3 | 584,7 | 79,4 | 109,0 | 14,8 | 42,6 | 5,8 |
| III | Komisija (III skn.) (10) | 108 175,7 | 104 026,7 | 96,2 | 2 282,7 | 2,1 | 1 866,3 | 1,7 |
| III.1 | Ekonomikos ir finansų reikalai (01 d.) | 455,2 | 342,3 | 75,2 | 7,5 | 1,6 | 105,4 | 23,2 |
| III.2 | Įmonės (02 d.) | 478,0 | 330,3 | 69,1 | 58,1 | 12,2 | 89,6 | 18,8 |
| III.3 | Konkurencija (03 d.) | 110,4 | 97,4 | 88,3 | 11,4 | 10,3 | 1,5 | 1,4 |
| III.4 | Užimtumas ir socialiniai reikalai (04 d.) | 9 613,7 | 9 563,8 | 99,5 | 28,3 | 0,3 | 21,6 | 0,2 |
| III.5 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra (05 d.) | 54 002,8 | 53 581,8 | 99,2 | 78,3 | 0,1 | 342,7 | 0,6 |
| III.6 | Energetika ir transportas (06 d.) | 1 481,7 | 1 301,1 | 87,8 | 102,2 | 6,9 | 78,4 | 5,3 |
| III.7 | Aplinka (07 d.) | 344,7 | 293,2 | 85,1 | 32,8 | 9,5 | 18,7 | 5,4 |
| III.8 | Moksliniai tyrimai (08 d.) | 3 998,3 | 3 372,8 | 84,4 | 584,7 | 14,6 | 40,8 | 1,0 |
| III.9 | Informacinė visuomenė (09 d.) | 1 660,0 | 1 426,5 | 85,9 | 207,8 | 12,5 | 25,7 | 1,5 |
| III.10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai (10 d.) | 625,5 | 392,7 | 62,8 | 223,2 | 35,7 | 9,6 | 1,5 |
| III.11 | Žuvininkystė (11 d.) | 977,4 | 788,8 | 80,7 | 45,0 | 4,6 | 143,7 | 14,7 |
| III.12 | Vidaus rinka (12 d.) | 83,8 | 71,7 | 85,6 | 8,3 | 9,9 | 3,8 | 4,5 |
| III.13 | Regioninė politika (13 d.) | 19 992,6 | 19 835,6 | 99,2 | 16,7 | 0,1 | 140,3 | 0,7 |
| III.14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga (14 d.) | 126,1 | 106,1 | 84,2 | 9,4 | 7,5 | 10,5 | 8,3 |
| III.15 | Švietimas ir kultūra (15 d.) | 1 267,2 | 1 108,2 | 87,5 | 119,6 | 9,4 | 39,4 | 3,1 |
| III.16 | Spauda ir komunikacija (16 d.) | 236,4 | 188,7 | 79,8 | 30,5 | 12,9 | 17,3 | 7,3 |
| III.17 | Sveikata ir vartotojų apsauga (T.17) | 822,5 | 424,4 | 51,6 | 287,1 | 34,9 | 111,0 | 13,5 |
| III.18 | Laisvė, saugumas ir teisingumas | 650,2 | 560,8 | 86,3 | 18,7 | 2,9 | 70,6 | 10,9 |
| III.19 | Išorės santykiai (19 d.) | 3 530,3 | 3 318,0 | 94,0 | 96,5 | 2,7 | 115,8 | 3,3 |
| III.20 | Prekyba (20 d.) | 91,8 | 79,8 | 87,0 | 8,0 | 8,7 | 3,9 | 4,3 |
| III.21 | Vystymasis ir santykiai su AKR šalimis (21 d.) | 1 310,7 | 976,8 | 74,5 | 125,0 | 9,5 | 209,0 | 15,9 |
| III.22 | Plėtra (22 d.) | 2 166,1 | 2 113,1 | 97,6 | 23,9 | 1,1 | 29,1 | 1,3 |
| III.23 | Humanitarinė pagalba (T.23) | 635,0 | 625,1 | 98,4 | 5,6 | 0,9 | 4,3 | 0,7 |
| III.24 | Kova su sukčiavimu (24 d.) | 72,5 | 57,6 | 79,5 | 6,3 | 8,7 | 8,6 | 11,9 |
| III.25 | Komisijos politikos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos (25 d.) | 240,7 | 209,7 | 87,1 | 26,6 | 11,0 | 4,4 | 1,8 |
| III.26 | Komisijos administravimas (26 d.) | 789,1 | 646,1 | 81,9 | 97,6 | 12,4 | 45,4 | 5,8 |
| III.27 | Biudžetas (27 d.) | 1 162,6 | 1 144,9 | 98,5 | 11,9 | 1,0 | 5,9 | 0,5 |
| III.28 | Auditas (28 d.) | 12,5 | 10,9 | 87,3 | 1,3 | 10,2 | 0,3 | 2,5 |
| III.29 | Statistika (29 d.) | 133,2 | 111,3 | 83,5 | 10,5 | 7,9 | 11,4 | 8,6 |
| III.30 | Pensijos (30 d.) | 947,7 | 947,0 | 99,9 | 0,1 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Rezervai (31 d.) | 157,0 | — | — | — | — | 157,0 | 100,0 |
| IV | Teisingumo Teismas (IV skn.) | 267,0 | 237,8 | 89,0 | 14,9 | 5,6 | 14,4 | 5,4 |
| V | Audito Rūmai (V skn.) | 119,9 | 99,4 | 82,9 | 7,4 | 6,2 | 13,1 | 11,0 |
| VI | Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (VI skn.) | 123,8 | 107,9 | 87,1 | 11,4 | 9,2 | 4,6 | 3,7 |
| VII | Regionų komitetas (VII skn.) | 82,0 | 69,3 | 84,5 | 9,6 | 11,7 | 3,2 | 3,9 |
| VIII | Europos Ombudsmenas ir Duomenų apsaugos priež. pareigūnas (VIII skn.) | 12,7 | 9,6 | 75,3 | 1,8 | 14,2 | 1,3 | 10,5 |
| Iš viso asignavimų mokėjimams | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |
| | Finansinės perspektyvos | | | | | | | |
| 1 | Žemės ūkis | 50 498,5 | 49 798,8 | 98,6 | 271,3 | 0,5 | 428,5 | 0,8 |
| 2 | Struktūriniai veiksmai | 32 570,6 | 32 399,3 | 99,5 | 58,4 | 0,2 | 112,9 | 0,3 |
| 3 | Vidaus politikos | 10 807,8 | 9 013,7 | 83,4 | 1 317,9 | 12,2 | 476,2 | 4,4 |
| 4 | Išorės veiksmai | 5 731,3 | 5 186,2 | 90,5 | 213,1 | 3,7 | 332,0 | 5,8 |
| 5 | Administracinės išlaidos | 7 713,0 | 6 699,7 | 86,9 | 785,1 | 10,2 | 228,2 | 3,0 |
| 6 | Rezervai | 386,0 | 127,6 | 33,1 | — | — | 258,4 | 66,9 |
| 7 | Pasirengimo stojimui strategija | 2 438,0 | 2 276,7 | 93,4 | 15,0 | 0,6 | 146,3 | 6,0 |
| 8 | Kompensavimas | 1 073,5 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| | Iš viso asignavimų mokėjimams | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(milijonais eurų ir %)

Skirsniai (skn.) ir antraštinės dalys (d.), atitinkantys 2006 m. biudžeto nomenklatūroje ir finansinių perspektyvų išlaidų kategorijos

Galutiniai asignavimai (9)

Asignavimų panaudojimas

Mokėjimai, įvykdyti 2006 m.

Panaudojimo proc. (%)

Perkėlimai Į 2007 m.

Proc. (%)

Anuliavimai

Proc. (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Biudžeto nomenklatūra

I

Parlamentas (I skn.)

1 701,3

1 440,3

84,7

224,1

13,2

36,9

2,2

II

Taryba (II skn.)

736,3

584,7

79,4

109,0

14,8

42,6

5,8

III

Komisija (III skn.) (10)

108 175,7

104 026,7

96,2

2 282,7

2,1

1 866,3

1,7

III.1

Ekonomikos ir finansų reikalai (01 d.)

455,2

342,3

75,2

7,5

1,6

105,4

23,2

III.2

Įmonės (02 d.)

478,0

330,3

69,1

58,1

12,2

89,6

18,8

III.3

Konkurencija (03 d.)

110,4

97,4

88,3

11,4

10,3

1,5

1,4

III.4

Užimtumas ir socialiniai reikalai (04 d.)

9 613,7

9 563,8

99,5

28,3

0,3

21,6

0,2

III.5

Žemės ūkis ir kaimo plėtra (05 d.)

54 002,8

53 581,8

99,2

78,3

0,1

342,7

0,6

III.6

Energetika ir transportas (06 d.)

1 481,7

1 301,1

87,8

102,2

6,9

78,4

5,3

III.7

Aplinka (07 d.)

344,7

293,2

85,1

32,8

9,5

18,7

5,4

III.8

Moksliniai tyrimai (08 d.)

3 998,3

3 372,8

84,4

584,7

14,6

40,8

1,0

III.9

Informacinė visuomenė (09 d.)

1 660,0

1 426,5

85,9

207,8

12,5

25,7

1,5

III.10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai (10 d.)

625,5

392,7

62,8

223,2

35,7

9,6

1,5

III.11

Žuvininkystė (11 d.)

977,4

788,8

80,7

45,0

4,6

143,7

14,7

III.12

Vidaus rinka (12 d.)

83,8

71,7

85,6

8,3

9,9

3,8

4,5

III.13

Regioninė politika (13 d.)

19 992,6

19 835,6

99,2

16,7

0,1

140,3

0,7

III.14

Mokesčiai ir muitų sąjunga (14 d.)

126,1

106,1

84,2

9,4

7,5

10,5

8,3

III.15

Švietimas ir kultūra (15 d.)

1 267,2

1 108,2

87,5

119,6

9,4

39,4

3,1

III.16

Spauda ir komunikacija (16 d.)

236,4

188,7

79,8

30,5

12,9

17,3

7,3

III.17

Sveikata ir vartotojų apsauga (T.17)

822,5

424,4

51,6

287,1

34,9

111,0

13,5

III.18

Laisvė, saugumas ir teisingumas

650,2

560,8

86,3

18,7

2,9

70,6

10,9

III.19

Išorės santykiai (19 d.)

3 530,3

3 318,0

94,0

96,5

2,7

115,8

3,3

III.20

Prekyba (20 d.)

91,8

79,8

87,0

8,0

8,7

3,9

4,3

III.21

Vystymasis ir santykiai su AKR šalimis (21 d.)

1 310,7

976,8

74,5

125,0

9,5

209,0

15,9

III.22

Plėtra (22 d.)

2 166,1

2 113,1

97,6

23,9

1,1

29,1

1,3

III.23

Humanitarinė pagalba (T.23)

635,0

625,1

98,4

5,6

0,9

4,3

0,7

III.24

Kova su sukčiavimu (24 d.)

72,5

57,6

79,5

6,3

8,7

8,6

11,9

III.25

Komisijos politikos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos (25 d.)

240,7

209,7

87,1

26,6

11,0

4,4

1,8

III.26

Komisijos administravimas (26 d.)

789,1

646,1

81,9

97,6

12,4

45,4

5,8

III.27

Biudžetas (27 d.)

1 162,6

1 144,9

98,5

11,9

1,0

5,9

0,5

III.28

Auditas (28 d.)

12,5

10,9

87,3

1,3

10,2

0,3

2,5

III.29

Statistika (29 d.)

133,2

111,3

83,5

10,5

7,9

11,4

8,6

III.30

Pensijos (30 d.)

947,7

947,0

99,9

0,1

0,0

0,7

0,1

III.31

Rezervai (31 d.)

157,0

—

—

—

—

157,0

100,0

IV

Teisingumo Teismas (IV skn.)

267,0

237,8

89,0

14,9

5,6

14,4

5,4

V

Audito Rūmai (V skn.)

119,9

99,4

82,9

7,4

6,2

13,1

11,0

VI

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (VI skn.)

123,8

107,9

87,1

11,4

9,2

4,6

3,7

VII

Regionų komitetas (VII skn.)

82,0

69,3

84,5

9,6

11,7

3,2

3,9

VIII

Europos Ombudsmenas ir Duomenų apsaugos priež. pareigūnas (VIII skn.)

12,7

9,6

75,3

1,8

14,2

1,3

10,5

Iš viso asignavimų mokėjimams

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Finansinės perspektyvos

1

Žemės ūkis

50 498,5

49 798,8

98,6

271,3

0,5

428,5

0,8

2

Struktūriniai veiksmai

32 570,6

32 399,3

99,5

58,4

0,2

112,9

0,3

3

Vidaus politikos

10 807,8

9 013,7

83,4

1 317,9

12,2

476,2

4,4

4

Išorės veiksmai

5 731,3

5 186,2

90,5

213,1

3,7

332,0

5,8

5

Administracinės išlaidos

7 713,0

6 699,7

86,9

785,1

10,2

228,2

3,0

6

Rezervai

386,0

127,6

33,1

—

—

258,4

66,9

7

Pasirengimo stojimui strategija

2 438,0

2 276,7

93,4

15,0

0,6

146,3

6,0

8

Kompensavimas

1 073,5

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Iš viso asignavimų mokėjimams

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

| V diagrama
  Nuosavi ištekliai 2006 m. – Faktinės pajamos pagal valstybes nares |
| --- |
| Faktinės pajamos | (milijonais eurų ir %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK
   (11) | EU 25 |
| — Tradiciniai nuosavi ištekliai | 1 520,9 | 149,0 | 323,3 | 2 927,9 | 19,3 | 204,4 | 1 197,9 | 1 282,6 | 202,3 | 1 573,3 | 32,6 | 22,5 | 38,0 | 18,9 | 104,2 | 10,8 | 1 644,4 | 195,3 | 272,0 | 117,8 | 35,3 | 55,0 | 130,3 | 399,9 | 2 550,5 | 15 028,3 |
| — PVM ištekliai | 453,4 | 173,7 | 301,6 | 3 296,4 | 21,5 | 317,9 | 1 668,7 | 2 906,8 | 245,1 | 1 679,8 | 23,6 | 25,3 | 29,3 | 36,9 | 115,7 | 7,7 | 887,1 | 385,4 | 414,9 | 226,4 | 47,8 | 58,6 | 246,8 | 456,9 | 3 178,8 | 17 206,2 |
| — BNP ištekliai | 1 932,7 | 632,5 | 1 399,3 | 13 896,4 | 80,3 | 1 162,8 | 6 127,8 | 11 026,4 | 914,0 | 9 247,3 | 86,5 | 95,7 | 145,1 | 142,5 | 501,3 | 28,3 | 3 497,1 | 1 557,2 | 1 563,4 | 909,4 | 174,6 | 254,8 | 1 071,2 | 1 812,7 | 11 872,7 | 70 132,0 |
| — Korekcija JK atveju | 249,2 | 80,1 | 168,7 | 380,5 | 9,2 | 149,0 | 805,3 | 1 420,1 | 120,7 | 1 006,3 | 10,7 | 11,6 | 21,4 | 18,9 | 61,3 | 3,4 | 102,8 | 71,4 | 196,2 | 124,8 | 21,4 | 33,1 | 111,7 | 28,1 | –5 221,4 | –15,3 |
| IŠ VISO | 4 156,1 | 1 035,3 | 2 193,0 | 20 501,2 | 130,3 | 1 834,1 | 9 799,7 | 16 635,9 | 1 482,0 | 13 506,8 | 153,3 | 155,1 | 233,8 | 217,2 | 782,5 | 50,2 | 6 131,5 | 2 209,2 | 2 446,6 | 1 378,4 | 279,1 | 401,6 | 1 559,9 | 2 697,7 | 12 380,6 | 102 351,2 |
| | 4,1 % | 1,0 % | 2,1 % | 20,0 % | 0,1 % | 1,8 % | 9,6 % | 16,3 % | 1,4 % | 13,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,8 % | 0,0 % | 6,0 % | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,3 % | 0,4 % | 1,5 % | 2,6 % | 12,1 % | 100,0 % |

V diagrama

Nuosavi ištekliai 2006 m. – Faktinės pajamos pagal valstybes nares

Faktinės pajamos

(milijonais eurų ir %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK
   (11)

EU 25

— Tradiciniai nuosavi ištekliai

1 520,9

149,0

323,3

2 927,9

19,3

204,4

1 197,9

1 282,6

202,3

1 573,3

32,6

22,5

38,0

18,9

104,2

10,8

1 644,4

195,3

272,0

117,8

35,3

55,0

130,3

399,9

2 550,5

15 028,3

— PVM ištekliai

453,4

173,7

301,6

3 296,4

21,5

317,9

1 668,7

2 906,8

245,1

1 679,8

23,6

25,3

29,3

36,9

115,7

7,7

887,1

385,4

414,9

226,4

47,8

58,6

246,8

456,9

3 178,8

17 206,2

— BNP ištekliai

1 932,7

632,5

1 399,3

13 896,4

80,3

1 162,8

6 127,8

11 026,4

914,0

9 247,3

86,5

95,7

145,1

142,5

501,3

28,3

3 497,1

1 557,2

1 563,4

909,4

174,6

254,8

1 071,2

1 812,7

11 872,7

70 132,0

— Korekcija JK atveju

249,2

80,1

168,7

380,5

9,2

149,0

805,3

1 420,1

120,7

1 006,3

10,7

11,6

21,4

18,9

61,3

3,4

102,8

71,4

196,2

124,8

21,4

33,1

111,7

28,1

–5 221,4

–15,3

IŠ VISO

4 156,1

1 035,3

2 193,0

20 501,2

130,3

1 834,1

9 799,7

16 635,9

1 482,0

13 506,8

153,3

155,1

233,8

217,2

782,5

50,2

6 131,5

2 209,2

2 446,6

1 378,4

279,1

401,6

1 559,9

2 697,7

12 380,6

102 351,2

4,1 %

1,0 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,8 %

9,6 %

16,3 %

1,4 %

13,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,0 %

6,0 %

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,3 %

0,4 %

1,5 %

2,6 %

12,1 %

100,0 %

| VI diagrama
  2006 m. kiekvienoje valstybėje narėje įvykdyti mokėjimai (12) |
| --- |
| Pastaba: 2006 m. įvykdyti mokėjimai = mokėjimai iš 2006 m. einamųjų asignavimų su iš 2005 m. perkeltais mokėjimais. |
| Finansinių perspektyvų išlaidų kategorijos | (milijonais eurų ir %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | Trečiosios šalys ir kt
   (13) | Iš viso |
| — Žemės ūkis | 956,1 | 498,3 | 1 164,8 | 6 566,9 | 75,6 | 3 071,2 | 6 681,4 | 10 091,7 | 1 736,4 | 5 486,0 | 51,4 | 136,6 | 308,8 | 46,3 | 840,9 | 9,4 | 1 220,1 | 1 274,9 | 2 141,6 | 951,3 | 159,9 | 277,5 | 818,2 | 924,6 | 4 307,8 | 1,0 | 49 798,8 |
| — Struktūriniai veiksmai | 310,5 | 463,6 | 124,9 | 4 389,5 | 142,5 | 3 590,5 | 5 767,0 | 2 235,4 | 475,5 | 4 531,0 | 14,7 | 140,6 | 191,8 | 20,8 | 691,2 | 16,3 | 465,0 | 304,5 | 1 963,1 | 2 533,9 | 93,5 | 268,0 | 316,7 | 308,3 | 3 023,2 | 17,5 | 32 399,3 |
| — Vidaus politikos | 964,3 | 51,4 | 162,5 | 962,7 | 50,1 | 142,6 | 345,5 | 713,4 | 82,2 | 758,8 | 18,9 | 62,0 | 228,5 | 73,8 | 123,5 | 10,1 | 393,2 | 210,4 | 275,3 | 124,5 | 76,6 | 59,9 | 103,1 | 294,0 | 737,4 | 1 989,2 | 9 013,7 |
| — Išorės veiksmai | 93,1 | 0,0 | 2,3 | 16,7 | 0,0 | 0,9 | 17,0 | 10,0 | 0,6 | 25,6 | 5,4 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 3,4 | 4,1 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,0 | 0,3 | 1,6 | 1,8 | 10,9 | 4 988,8 | 5 186,2 |
| — Rezervai | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 127,6 | 127,6 |
| — Pasirengimo stojimui strategija | 12,4 | 95,2 | 1,0 | 18,0 | 20,8 | — | 0,2 | 0,3 | — | 3,0 | 3,0 | 59,9 | 55,2 | 0,2 | 133,5 | — | 0,3 | 0,2 | 394,0 | 0,3 | 17,4 | 69,4 | — | 0,0 | 1,2 | 1 391,2 | 2 276,7 |
| — Kompensavimas | — | 201,9 | — | — | 3,3 | — | — | — | — | — | 134,1 | 3,9 | 7,2 | — | 31,9 | 102,9 | — | — | 514,3 | — | 61,0 | 13,0 | — | — | — | — | 1 073,5 |
| IŠ VISO | 2 336,4 | 1 310,3 | 1 455,5 | 11 953,8 | 292,3 | 6 805,2 | 12 811,0 | 13 050,8 | 2 294,7 | 10 804,4 | 227,6 | 403,0 | 791,5 | 141,5 | 1 821,5 | 142,0 | 2 082,6 | 1 791,3 | 5 289,0 | 3 610,9 | 408,4 | 688,1 | 1 239,6 | 1 528,6 | 8 080,5 | 8 515,3 | 99 875,8 |
| | 2,3 % | 1,3 % | 1,5 % | 12,0 % | 0,3 % | 6,8 % | 12,8 % | 13,1 % | 2,3 % | 10,8 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 1,8 % | 0,1 % | 2,1 % | 1,8 % | 5,3 % | 3,6 % | 0,4 % | 0,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 8,1 % | 8,5 % | 100,0 % |

VI diagrama

2006 m. kiekvienoje valstybėje narėje įvykdyti mokėjimai (12)

Pastaba: 2006 m. įvykdyti mokėjimai = mokėjimai iš 2006 m. einamųjų asignavimų su iš 2005 m. perkeltais mokėjimais.

Finansinių perspektyvų išlaidų kategorijos

(milijonais eurų ir %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

Trečiosios šalys ir kt
   (13)

Iš viso

— Žemės ūkis

956,1

498,3

1 164,8

6 566,9

75,6

3 071,2

6 681,4

10 091,7

1 736,4

5 486,0

51,4

136,6

308,8

46,3

840,9

9,4

1 220,1

1 274,9

2 141,6

951,3

159,9

277,5

818,2

924,6

4 307,8

1,0

49 798,8

— Struktūriniai veiksmai

310,5

463,6

124,9

4 389,5

142,5

3 590,5

5 767,0

2 235,4

475,5

4 531,0

14,7

140,6

191,8

20,8

691,2

16,3

465,0

304,5

1 963,1

2 533,9

93,5

268,0

316,7

308,3

3 023,2

17,5

32 399,3

— Vidaus politikos

964,3

51,4

162,5

962,7

50,1

142,6

345,5

713,4

82,2

758,8

18,9

62,0

228,5

73,8

123,5

10,1

393,2

210,4

275,3

124,5

76,6

59,9

103,1

294,0

737,4

1 989,2

9 013,7

— Išorės veiksmai

93,1

0,0

2,3

16,7

0,0

0,9

17,0

10,0

0,6

25,6

5,4

0,0

0,0

0,3

0,3

3,4

4,1

1,3

0,7

0,9

0,0

0,3

1,6

1,8

10,9

4 988,8

5 186,2

— Rezervai

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

127,6

127,6

— Pasirengimo stojimui strategija

12,4

95,2

1,0

18,0

20,8

—

0,2

0,3

—

3,0

3,0

59,9

55,2

0,2

133,5

—

0,3

0,2

394,0

0,3

17,4

69,4

—

0,0

1,2

1 391,2

2 276,7

— Kompensavimas

—

201,9

—

—

3,3

—

—

—

—

—

134,1

3,9

7,2

—

31,9

102,9

—

—

514,3

—

61,0

13,0

—

—

—

—

1 073,5

IŠ VISO

2 336,4

1 310,3

1 455,5

11 953,8

292,3

6 805,2

12 811,0

13 050,8

2 294,7

10 804,4

227,6

403,0

791,5

141,5

1 821,5

142,0

2 082,6

1 791,3

5 289,0

3 610,9

408,4

688,1

1 239,6

1 528,6

8 080,5

8 515,3

99 875,8

2,3 %

1,3 %

1,5 %

12,0 %

0,3 %

6,8 %

12,8 %

13,1 %

2,3 %

10,8 %

0,2 %

0,4 %

0,8 %

0,1 %

1,8 %

0,1 %

2,1 %

1,8 %

5,3 %

3,6 %

0,4 %

0,7 %

1,2 %

1,5 %

8,1 %

8,5 %

100,0 %

| VII diagrama
  Asignavimų mokėjimams kaita ir panaudojimas 2002–2006 m. laikotarpiu pagal finansinių perspektyvų išlaidų kategorijas |
| --- |
| Finansinių perspektyvų išlaidų kategorija | (milijonais eurų) |
| | | | | | | | | | | |
| Įvykdyti mokėjimai | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Išlaidų kategorijos (14) | Turimi asignavimai | Įvykdyti mokėjimai (14) | Turimi asignavimai | Įvykdyti mokėjimai (14) | Turimi asignavimai | Įvykdyti mokėjimai (14) | Turimi asignavimai | Įvykdyti mokėjimai (14) | Turimi asignavimai |
| — Žemės ūkis | 44 940,0 | 43 520,6 | 45 095,7 | 44 379,2 | 44 308,3 | 43 579,4 | 48 908,0 | 48 465,8 | 50 498,5 | 49 798,8 |
| — Struktūriniai veiksmai | 31 603,3 | 23 499,0 | 31 837,8 | 28 527,6 | 34 635,1 | 34 198,3 | 32 838,3 | 32 763,2 | 32 570,6 | 32 399,3 |
| — Vidaus politikos | 7 956,8 | 6 566,7 | 7 256,8 | 5 671,8 | 8 992,1 | 7 255,2 | 9 753,6 | 7 972,1 | 10 807,8 | 9 013,7 |
| — Išorės veiksmai | 4 969,8 | 4 423,7 | 4 898,9 | 4 285,8 | 5 098,0 | 4 605,8 | 5 435,4 | 5 013,1 | 5 731,3 | 5 186,2 |
| — Administracinės išlaidos | 5 856,6 | 5 211,6 | 6 087,1 | 5 305,2 | 6 927,2 | 5 856,4 | 7 301,2 | 6 191,4 | 7 713,0 | 6 699,7 |
| — Rezervai | 651,8 | 170,5 | 363,8 | 147,9 | 442,0 | 181,9 | 346,0 | 140,1 | 386,0 | 127,6 |
| — Pasirengimo stojimui strategija | 2 600,9 | 1 752,4 | 2 798,5 | 2 239,8 | 3 219,9 | 3 052,9 | 3 546,5 | 2 984,6 | 2 438,0 | 2 276,7 |
| — Kompensavimas | — | — | — | — | 1 409,5 | 1 409,5 | 1 305,0 | 1 305,0 | 1 073,5 | 1 073,5 |
| IŠ VISO | 98 579,3 | 85 144,5 | 98 338,7 | 90 557,5 | 105 032,1 | 100 139,4 | 109 434,0 | 104 835,2 | 111 218,7 | 106 575,5 |

VII diagrama

Asignavimų mokėjimams kaita ir panaudojimas 2002–2006 m. laikotarpiu pagal finansinių perspektyvų išlaidų kategorijas

Finansinių perspektyvų išlaidų kategorija

(milijonais eurų)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Įvykdyti mokėjimai

2002

2003

2004

2005

2006

Išlaidų kategorijos (14)

Turimi asignavimai

Įvykdyti mokėjimai (14)

Turimi asignavimai

Įvykdyti mokėjimai (14)

Turimi asignavimai

Įvykdyti mokėjimai (14)

Turimi asignavimai

Įvykdyti mokėjimai (14)

Turimi asignavimai

— Žemės ūkis

44 940,0

43 520,6

45 095,7

44 379,2

44 308,3

43 579,4

48 908,0

48 465,8

50 498,5

49 798,8

— Struktūriniai veiksmai

31 603,3

23 499,0

31 837,8

28 527,6

34 635,1

34 198,3

32 838,3

32 763,2

32 570,6

32 399,3

— Vidaus politikos

7 956,8

6 566,7

7 256,8

5 671,8

8 992,1

7 255,2

9 753,6

7 972,1

10 807,8

9 013,7

— Išorės veiksmai

4 969,8

4 423,7

4 898,9

4 285,8

5 098,0

4 605,8

5 435,4

5 013,1

5 731,3

5 186,2

— Administracinės išlaidos

5 856,6

5 211,6

6 087,1

5 305,2

6 927,2

5 856,4

7 301,2

6 191,4

7 713,0

6 699,7

— Rezervai

651,8

170,5

363,8

147,9

442,0

181,9

346,0

140,1

386,0

127,6

— Pasirengimo stojimui strategija

2 600,9

1 752,4

2 798,5

2 239,8

3 219,9

3 052,9

3 546,5

2 984,6

2 438,0

2 276,7

— Kompensavimas

—

—

—

—

1 409,5

1 409,5

1 305,0

1 305,0

1 073,5

1 073,5

IŠ VISO

98 579,3

85 144,5

98 338,7

90 557,5

105 032,1

100 139,4

109 434,0

104 835,2

111 218,7

106 575,5

---

(1)  CZ, HU, SK, SI, LU, LT, CY, LV, EE, MT pajamų įmokos kartu.

(2)  Po taisomųjų biudžetų.

(3)  Po taisomųjų biudžetų ir pervedimų tarp biudžeto antraštinių dalių.

(4)  Paskirtosios pajamos, atkurtieji ir perkeltieji asignavimai.

(5)  Galutiniai biudžeto asignavimai, atsižvelgus į pervedimus tarp biudžeto eilučių, asignavimai, susiję su paskirtomis ar įsisavintomis pajamomis ir asignavimai, perkelti iš praeitų finansinių metų. Todėl kai kuriose finansinių išlaidų perspektyvų kategorijose esantys asignavimai yra didesni už numatytą viršutinę ribą.

(6)  Taip pat asignavimai, atitinkantys paskirtas ar įsisavintas pajamas.

(7)  III skirsnyje (Komisija) antraštinės dalys (d.) atitinka institucijos nustatytą veiklą (politikos sritis), skirtą veikla pagrįsto biudžeto (ABB) vykdymui.

(8)  1999 m. tarpinstitucinio susitarimo priede nurodyta, kad šios išlaidų kategorijos riba yra pateikta grynąja darbuotojų įnašų pensijų schemoje suma, 2000–2006 m. laikotarpiu maksimaliai sudarančia 1 100 eurų 1999 m. kainomis.

(9)  Galutiniai biudžeto asignavimai, atsižvelgus į pervedimus tarp biudžeto eilučių, asignavimai susiję su paskirtomis ar įsisavintomis pajamomis ir asignavimai, perkelti iš praeitų finansinių metų.

(10)  III skirsnyje (Komisija) antraštinės dalys (d.) atitinka institucijos nustatytą veiklą (politikos sritis), skirtą veikla pagrįsto biudžeto (ABB) vykdymui.

(11)  Jungtinės Karalystės bendriesiems nuosaviems ištekliams (17 602,0 milijono eurų) taikoma (5 221,4 milijono eurų) korekcija. Šios korekcijos finansavimo našta tenka kitoms valstybėms narėms.

Ši korekcija yra išimtinai taikoma bendrųjų nuosavų išteklių PVM ir BNPj sudedamosioms dalims proporcingai jų dydžiui.

(12)  Geografinis suskirstymas yra ne pagal mokėjimus valstybėms narėms, bet pagal išlaidų priskyrimą atsižvelgiant į ABAC Komisijos kompiuterizuotos apskaitos sistemos duomenis.

(13)  Sumas, stulpelyje „Trečiosios šalys ir kt.“ sudaro išlaidos, susijusios su projektais, įgyvendintais už ES ribų ir prisidedant trečiosioms šalims. Taip pat čia įeina išlaidos, kurių negalima geografiškai priskirti.

(14)  Turimi asignavimai = Finansinių metų asignavimai mokėjimams + asignavimai, perkelti iš praėjusių finansinių metų.

II PRIEDAS

Nuo 2002 m. Audito Rūmų patvirtintos atskaitos ir nuomonės

Vadovaujantis sutarčių nuostatomis, Audito Rūmai turi parengti metinę ataskaitą. Taip pat sutartys ir kiti galiojantys teisės aktai reikalauja, kad Audito Rūmai pateiktų specialiąsias metines ataskaitas dėl tam tikrų Bendrijos struktūrų ir veiklos. Be to, sutartys suteikia Audito Rūmams galią pareikšti pastabas konkrečiais klausimais ir teikti nuomones kurios nors institucijos prašymu. Toliau pateikiamos nuo 2002 m. Audito Rūmų patvirtintos atskaitos ir nuomonės.

| Pavadinimas | Leidinys |
| --- | --- |
| Metinės ataskaitos ir patikinimo pareiškimai |
| Dvidešimt penktoji 2001 finansinių metų metinė ataskaita:






  — | iš bendrojo biudžeto finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas |

Pavadinimas

Leidinys

Metinės ataskaitos ir patikinimo pareiškimai

Dvidešimt penktoji 2001 finansinių metų metinė ataskaita:

—

iš bendrojo biudžeto finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas

| — | iš šeštojo, septintojo ir aštuntojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

iš šeštojo, septintojo ir aštuntojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas

OL C 295, 2002 11 28

Dvidešimt šeštoji 2002 finansinių metų metinė ataskaita:

| — | iš bendrojo biudžeto finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

iš bendrojo biudžeto finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas

| — | iš šeštojo, septintojo ir aštuntojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

iš šeštojo, septintojo ir aštuntojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas

OL C 286, 2003 11 28

Dvidešimt septintoji 2003 finansinių metų metinė ataskaita:

| — | iš bendrojo biudžeto finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

iš bendrojo biudžeto finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas

| — | iš šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

iš šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas

OL C 293, 2004 11 30

Dvidešimt aštuntoji 2004 finansinių metų metinė ataskaita:

| — | biudžeto vykdymo ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

biudžeto vykdymo ataskaita ir patikinimo pareiškimas

| — | iš šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

iš šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas

OL C 301, 2005 11 30

Dvidešimt devintoji 2005 finansinių metų metinė ataskaita:

| — | biudžeto vykdymo ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

biudžeto vykdymo ataskaita ir patikinimo pareiškimas

| — | iš šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

iš šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas

OL C 263, 2006 10 31

Trisdešimtoji 2006 finansinių metų metinė ataskaita:

| — | biudžeto vykdymo ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

biudžeto vykdymo ataskaita ir patikinimo pareiškimas

| — | iš šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

iš šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaita ir patikinimo pareiškimas

Paskelbta šiame Oficialiajame leidinyje (OL)

Specialiosios ataskaitos

Pajamos

| — | Specialioji ataskaita Nr. 11/2006 apie Bendrijos tranzito sistemą |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 11/2006 apie Bendrijos tranzito sistemą

OL C 44, 2007 2 27

Bendroji žemės ūkio politika

| — | Specialioji ataskaita Nr. 5/2002 dėl išmokų ir mokėjimų schemų plėtojimo bendrame jautienos ir veršienos rinkos organizavime |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 5/2002 dėl išmokų ir mokėjimų schemų plėtojimo bendrame jautienos ir veršienos rinkos organizavime

OL C 290, 2002 11 25

| — | Specialioji ataskaita Nr. 6/2002 dėl Komisijos valdomos ES paramos aliejinių augalų sėklų sektoriui audito |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 6/2002 dėl Komisijos valdomos ES paramos aliejinių augalų sėklų sektoriui audito

OL C 254, 2002 10 22

| — | Specialioji ataskaita Nr. 7/2002 dėl bendro bananų sektoriaus rinkos organizavimo patikimo finansų valdymo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 7/2002 dėl bendro bananų sektoriaus rinkos organizavimo patikimo finansų valdymo

OL C 294, 2002 11 28

| — | Specialioji ataskaita Nr. 1/2003 dėl eksporto kompensacijų išankstinio mokėjimo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 1/2003 dėl eksporto kompensacijų išankstinio mokėjimo

OL C 98, 2003 4 24

| — | Specialioji ataskaita Nr. 4/2003 dėl kaimo plėtros: parama mažiau palankioms teritorijoms |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 4/2003 dėl kaimo plėtros: parama mažiau palankioms teritorijoms

OL C 151, 2003 6 27

| — | Specialioji ataskaita Nr. 9/2003 dėl sistemos, skirtos nustatyti subsidijų už žemės ūkio produktų eksportą (eksporto kompensacijų) tarifus |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 9/2003 dėl sistemos, skirtos nustatyti subsidijų už žemės ūkio produktų eksportą (eksporto kompensacijų) tarifus

OL C 211, 2003 9 5

| — | Specialioji ataskaita Nr. 12/2003 dėl bendro džiovintų pašarų sektoriaus rinkos organizavimo patikimo finansų valdymo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 12/2003 dėl bendro džiovintų pašarų sektoriaus rinkos organizavimo patikimo finansų valdymo

OL C 298, 2003 12 9

| — | Specialioji ataskaita Nr. 13/2003 dėl paramos medvilnės gamybai |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 13/2003 dėl paramos medvilnės gamybai

OL C 298, 2003 12 9

| — | Specialioji ataskaita Nr. 14/2003 dėl Komisijos apskaičiuojamų ūkių pajamų (EB sutarties 33 str. 1 dalies b punktas) |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 14/2003 dėl Komisijos apskaičiuojamų ūkių pajamų (EB sutarties 33 str. 1 dalies b punktas)

OL C 45, 2004 2 20

| — | Specialioji ataskaita Nr. 3/2004 dėl neteisėtai išmokėtų bendrosios žemės ūkio politikos išmokų išieškojimo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 3/2004 dėl neteisėtai išmokėtų bendrosios žemės ūkio politikos išmokų išieškojimo

OL C 269, 2004 11 4

| — | Specialioji ataskaita Nr. 6/2004: galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos įdiegimas Europos Sąjungoje |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 6/2004: galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos įdiegimas Europos Sąjungoje

OL C 29, 2005 2 4

| — | Specialioji ataskaita Nr. 7/2004 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo (BRO) |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 7/2004 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo (BRO)

OL C 41, 2005 2 17

| — | Specialioji ataskaita Nr. 8/2004 dėl Komisijos priemonių ir išlaidų kovai su snukio ir nagų liga valdymo ir priežiūros |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 8/2004 dėl Komisijos priemonių ir išlaidų kovai su snukio ir nagų liga valdymo ir priežiūros

OL C 54, 2005 3 3

| — | Specialioji ataskaita Nr. 9/2004 dėl kaimo plėtros politikos miškininkystės priemonių |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 9/2004 dėl kaimo plėtros politikos miškininkystės priemonių

OL C 67, 2005 3 18

| — | Specialioji ataskaita Nr. 3/2005 dėl kaimo plėtros: agrarinės aplinkosaugos išlaidų patikrinimas |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 3/2005 dėl kaimo plėtros: agrarinės aplinkosaugos išlaidų patikrinimas

OL C 279, 2005 11 11

| — | Specialioji ataskaita Nr. 7/2006 dėl investicijų į kaimo plėtrą: ar jos padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse? |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 7/2006 dėl investicijų į kaimo plėtrą: ar jos padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse?

OL C 282, 2006 11 20

| — | Specialioji ataskaita Nr. 8/2006: ar esama didesnės pažangos? Europos Sąjungos paramos vaisių ir daržovių augintojų veiklos programoms veiksmingumas |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 8/2006: ar esama didesnės pažangos? Europos Sąjungos paramos vaisių ir daržovių augintojų veiklos programoms veiksmingumas

OL C 282, 2006 11 20

| — | Specialioji ataskaita Nr. 4/2007 dėl siuntų, kurioms taikomos eksporto grąžinamosios išmokos, fizinių ir sukeitimo patikrų su Komisijos atsakymais |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 4/2007 dėl siuntų, kurioms taikomos eksporto grąžinamosios išmokos, fizinių ir sukeitimo patikrų su Komisijos atsakymais

Rengiama skelbti

Struktūrinės politikos

| — | Specialioji ataskaita Nr. 3/2002 dėl Bendrijos užimtumo iniciatyvos „Integra“ |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 3/2002 dėl Bendrijos užimtumo iniciatyvos „Integra“

OL C 263, 2002 10 29

| — | Specialioji ataskaita Nr. 4/2002 dėl vietinių užimtumui skirtų veiksmų |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 4/2002 dėl vietinių užimtumui skirtų veiksmų

OL C 263, 2002 10 29

| — | Specialioji ataskaita Nr. 7/2003 dėl paramos programų rengimui įgyvendinimo 2000–2006 m. struktūrinių fondų srityje |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 7/2003 dėl paramos programų rengimui įgyvendinimo 2000–2006 m. struktūrinių fondų srityje

OL C 174, 2003 7 23

| — | Specialioji ataskaita Nr. 4/2004 dėl Bendrijos iniciatyvos transeuropinio bendradarbiavimo srityje „Interreg III“ programų rengimo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 4/2004 dėl Bendrijos iniciatyvos transeuropinio bendradarbiavimo srityje „Interreg III“ programų rengimo

OL C 303, 2004 12 7

| — | Specialioji ataskaita Nr. 1/2006 apie Europos socialinio fondo indėlį kovojant su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 1/2006 apie Europos socialinio fondo indėlį kovojant su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos

OL C 99, 2006 4 26

| — | Specialioji ataskaita Nr. 10/2006 apie 1994–1999 m. laikotarpio 1 ir 3 tikslo programų (struktūriniai fondai) ex post įvertinimus |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 10/2006 apie 1994–1999 m. laikotarpio 1 ir 3 tikslo programų (struktūriniai fondai) ex post įvertinimus

OL C 302, 2006 12 12

| — | Specialioji ataskaita Nr. 1/2007 dėl 2000–2006 m. struktūrinių fondų tarpinio laikotarpio procesų įgyvendinimo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 1/2007 dėl 2000–2006 m. struktūrinių fondų tarpinio laikotarpio procesų įgyvendinimo

OL C 124, 2007 6 5

Vidaus politikos, įskaitant mokslinius tyrimus

| — | Specialioji ataskaita Nr. 2/2002 dėl Socrates ir Europos Bendrijos jaunimo veiksmų programų |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 2/2002 dėl Socrates ir Europos Bendrijos jaunimo veiksmų programų

OL C 136, 2002 6 7

| — | Specialioji ataskaita Nr. 11/2003 dėl aplinkosaugos finansinio instrumento (LIFE) |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 11/2003 dėl aplinkosaugos finansinio instrumento (LIFE)

OL C 292, 2003 12 2

| — | Specialioji ataskaita Nr. 1/2004 dėl mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros netiesioginių veiksmų pagal penktąją bendrąją programą (FP5), skirtą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai (1998–2002 m.), valdymo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 1/2004 dėl mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros netiesioginių veiksmų pagal penktąją bendrąją programą (FP5), skirtą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai (1998–2002 m.), valdymo

OL C 99, 2004 4 23

| — | Specialioji ataskaita Nr. 6/2005 dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 6/2005 dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T)

OL C 94, 2006 4 21

| — | Specialioji ataskaita Nr. 3/2007 dėl Europos pabėgėlių fondo valdymo (2000–2004 m.) |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 3/2007 dėl Europos pabėgėlių fondo valdymo (2000–2004 m.)

OL C 178, 2007 7 31

Išorės veiksmai

| — | Specialioji ataskaita Nr. 1/2002 dėl makrofinansinės paramos (MFP) trečiosioms šalims ir struktūrinės pertvarkos priemonių (SPP) Viduržemio jūros baseino šalyse |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 1/2002 dėl makrofinansinės paramos (MFP) trečiosioms šalims ir struktūrinės pertvarkos priemonių (SPP) Viduržemio jūros baseino šalyse

OL C 121, 2002 5 23

| — | Specialioji ataskaita Nr. 2/2003 dėl trečiosiose šalyse įgyvendinamos maisto saugumo politikos, finansuojamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 2/2003 dėl trečiosiose šalyse įgyvendinamos maisto saugumo politikos, finansuojamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto

OL C 93, 2003 4 17

| — | Specialioji ataskaita Nr. 8/2003 dėl iš EPF finansuojamų infrastruktūros darbų vykdymo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 8/2003 dėl iš EPF finansuojamų infrastruktūros darbų vykdymo

OL C 181, 2003 7 31

| — | Specialioji ataskaita Nr. 10/2003 dėl Komisijos vykdomo plėtros paramos Indijai prieš skurdą, užtikrinančios nuolatinę naudą, valdymo efektyvumo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 10/2003 dėl Komisijos vykdomo plėtros paramos Indijai prieš skurdą, užtikrinančios nuolatinę naudą, valdymo efektyvumo

OL C 211, 2003 9 5

| — | Specialioji ataskaita Nr. 15/2003 dėl iš EPF finansuojamų mikroprojektų programų audito |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 15/2003 dėl iš EPF finansuojamų mikroprojektų programų audito

OL C 63, 2004 3 11

| — | Specialioji ataskaita Nr. 10/2004 dėl EB išorinės pagalbos valdymo įgaliojimų perdavimo Komisijos delegacijoms |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 10/2004 dėl EB išorinės pagalbos valdymo įgaliojimų perdavimo Komisijos delegacijoms

OL C 72, 2005 3 22

| — | Specialioji ataskaita Nr. 2/2005 apie Europos plėtros banko biudžetinę paramą AKR šalims: Komisijos vykdomas skyriaus „viešųjų finansų reforma“ valdymas |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 2/2005 apie Europos plėtros banko biudžetinę paramą AKR šalims: Komisijos vykdomas skyriaus „viešųjų finansų reforma“ valdymas

OL C 249, 2005 10 7

| — | Specialioji ataskaita Nr. 4/2005 dėl Komisijos vykdomo ekonominio bendradarbiavimo Azijoje valdymo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 4/2005 dėl Komisijos vykdomo ekonominio bendradarbiavimo Azijoje valdymo

OL C 260, 2005 10 19

| — | Specialioji ataskaita Nr. 2/2006 dėl pagal TACIS programą finansuojamų projektų vykdymo Rusijos Federacijoje |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 2/2006 dėl pagal TACIS programą finansuojamų projektų vykdymo Rusijos Federacijoje

OL C 119, 2006 5 19

| — | Specialioji ataskaita Nr. 3/2006 dėl Europos Komisijos humanitarinės pagalbos po cunamio |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 3/2006 dėl Europos Komisijos humanitarinės pagalbos po cunamio

OL C 170, 2006 7 21

| — | Specialioji ataskaita Nr. 5/2006 dėl MEDA programos |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 5/2006 dėl MEDA programos

OL C 200, 2006 8 24

| — | Specialioji ataskaita Nr. 6/2006 Komisijos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektai |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 6/2006 Komisijos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektai

OL C 235, 2006 9 29

| — | Specialioji ataskaita Nr. 5/2007 Komisijos vykdytas CARDS programos valdymas |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 5/2007 Komisijos vykdytas CARDS programos valdymas

Rengiama skelbti

Pasirengimo stojimui strategija

| — | Specialioji ataskaita Nr. 5/2003 dėl aplinkosaugos projektų šalyse kandidatėse finansavimo pasirengimo stojimui priemonėmis PHARE ir ISPA |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 5/2003 dėl aplinkosaugos projektų šalyse kandidatėse finansavimo pasirengimo stojimui priemonėmis PHARE ir ISPA

OL C 167, 2003 7 17

| — | Specialioji ataskaita Nr. 6/2003 dėl porinio projekto – pagrindinės institucinės plėtros šalyse kandidatėse paramos priemonės |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 6/2003 dėl porinio projekto – pagrindinės institucinės plėtros šalyse kandidatėse paramos priemonės

OL C 167, 2003 7 17

| — | Specialioji ataskaita Nr. 2/2004 dėl pasirengimo stojimui į ES paramos: ar tinkamai valdyta SAPARD programa? |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 2/2004 dėl pasirengimo stojimui į ES paramos: ar tinkamai valdyta SAPARD programa?

OL C 295, 2004 11 30

| — | Specialioji ataskaita Nr. 5/2004 apie PHARE paramos, kurios paskirtis – padėti šalims kandidatėms pasirengti valdyti struktūrinius fondus |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 5/2004 apie PHARE paramos, kurios paskirtis – padėti šalims kandidatėms pasirengti valdyti struktūrinius fondus

OL C 15, 2005 1 20

| — | Specialioji ataskaita Nr. 4/2006 dėl PHARE investicinių projektų Bulgarijoje ir Rumunijoje |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 4/2006 dėl PHARE investicinių projektų Bulgarijoje ir Rumunijoje

OL C 174, 2006 7 26

Administracinės išlaidos

| — | Specialioji ataskaita Nr. 3/2003 dėl Europos institucijų invalidumo pensijos tvarkos |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 3/2003 dėl Europos institucijų invalidumo pensijos tvarkos

OL C 109, 2003 5 7

| — | Specialioji ataskaita Nr. 1/2005 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) valdymo |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 1/2005 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) valdymo

OL C 202, 2005 8 18

| — | Specialioji ataskaita Nr. 5/2005 – Parlamento, Komisijos ir Tarybos vertimo žodžiu išlaidos |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 5/2005 – Parlamento, Komisijos ir Tarybos vertimo žodžiu išlaidos

OL C 291, 2005 11 23

| — | Specialioji ataskaita Nr. 9/2006 dėl Komisijos, Parlamento ir Tarybos vertimo raštu išlaidų |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 9/2006 dėl Komisijos, Parlamento ir Tarybos vertimo raštu išlaidų

OL C 284, 2006 11 21

| — | Specialioji ataskaita Nr. 2/2007 dėl institucijų išlaidų pastatams |
| --- | --- |

—

Specialioji ataskaita Nr. 2/2007 dėl institucijų išlaidų pastatams

OL C 148, 2007 7 2 ir OL C 178, 2007 7 31

Finansiniai instrumentai ir bankininkystė

—

Specialiosios metinės ataskaitos

EAPB finansinės ataskaitos

| — | EAPB 2001 m. gruodžio 31 d. finansinių metų finansinės ataskaitos |
| --- | --- |

—

EAPB 2001 m. gruodžio 31 d. finansinių metų finansinės ataskaitos

OL C 158, 2002 7 3

| — | EAPB 2002 m. liepos 23 d. finansinių metų finansinės ataskaitos |
| --- | --- |

—

EAPB 2002 m. liepos 23 d. finansinių metų finansinės ataskaitos

OL C 127, 2003 5 29

EAPB metinė ataskaita

| — | EAPB 2001 finansinių metų metinė ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

EAPB 2001 finansinių metų metinė ataskaita ir patikinimo pareiškimas

OL C 302, 2002 12 5

| — | EAPB finansinių metų, pasibaigusių 2002 m. liepos 23 d., metinė ataskaita ir patikinimo pareiškimas |
| --- | --- |

—

EAPB finansinių metų, pasibaigusių 2002 m. liepos 23 d., metinė ataskaita ir patikinimo pareiškimas

OL C 224, 2003 9 19

Euratomo tiekimo agentūra

| — | Ataskaita apie Euratomo tiekimo agentūros 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Euratomo tiekimo agentūros 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL neskelbta

| — | Ataskaita apie Euratomo tiekimo agentūros 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Euratomo tiekimo agentūros 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL neskelbta

| — | Ataskaita apie Euratomo tiekimo agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Euratomo tiekimo agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL neskelbta

| — | Ataskaita dėl Euratomo tiekimo agentūros 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Euratomo tiekimo agentūros 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL neskelbta

| — | Ataskaita dėl Euratomo tiekimo agentūros 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Euratomo tiekimo agentūros 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL neskelbta

| — | Ataskaita dėl Euratomo tiekimo agentūros 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Euratomo tiekimo agentūros 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL neskelbta

Jungtinis Europos toras (JET)

| — | Ataskaita dėl JET bendrosios įmonės 2001 m. finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl JET bendrosios įmonės 2001 m. finansinių ataskaitų

OL neskelbta

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (Dublinas)

| — | Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos profesinio mokymo plėtros centras (Salonikai)

| — | Ataskaita apie Europos profesinio mokymo plėtros centro 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos profesinio mokymo plėtros centro 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Europos profesinio mokymo plėtros centro 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos profesinio mokymo plėtros centro 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Europos profesinio mokymo plėtros centro 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos profesinio mokymo plėtros centro 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita apie Europos profesinio mokymo plėtros centro 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos profesinio mokymo plėtros centro 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

Rengiama skelbti

Europos mokyklos

| — | Ataskaita apie Europos mokyklų 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos mokyklų 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL neskelbta

| — | Ataskaita apie Europos mokyklų 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos mokyklų 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL neskelbta

| — | Ataskaita apie Europos mokyklų 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos mokyklų 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL neskelbta

| — | Ataskaita dėl Europos mokyklų 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos mokyklų 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL neskelbta

| — | Ataskaita dėl Europos mokyklų 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos mokyklų 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL neskelbta

| — | Ataskaita dėl Europos mokyklų 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos mokyklų 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL neskelbta

Europos centrinis bankas (ECB, Frankfurtas)

| — | Ataskaita atlikus Europos centrinio banko valdymo efektyvumo 2001 finansiniais metais auditą |
| --- | --- |

—

Ataskaita atlikus Europos centrinio banko valdymo efektyvumo 2001 finansiniais metais auditą

OL C 259, 2002 10 25

| — | Ataskaita atlikus Europos centrinio banko valdymo efektyvumo 2002 finansiniais metais auditą |
| --- | --- |

—

Ataskaita atlikus Europos centrinio banko valdymo efektyvumo 2002 finansiniais metais auditą

OL C 45, 2004 2 20

| — | Ataskaita atlikus Europos centrinio banko valdymo efektyvumo 2003 finansiniais metais auditą |
| --- | --- |

—

Ataskaita atlikus Europos centrinio banko valdymo efektyvumo 2003 finansiniais metais auditą

OL C 286, 2004 11 23

| — | Ataskaita apie Europos centrinio banko valdymo efektyvumą 2004 finansiniais metais |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos centrinio banko valdymo efektyvumą 2004 finansiniais metais

OL C 119, 2006 5 19

Šengeno sutarčių valdymas

| — | Specialioji metinė ataskaita apie metinę finansinę atskaitomybę, susijusią su Tarybos generalinio sekretoriaus (vyriausiojo įgaliotinio) vykdomu sutarčių, jo sudarytų tam tikrų valstybių narių vardu ir skirtų Valdymo padalinio pagalbos tarnybinei stočiai įdiegti bei veikti ir SIRENE tinklo II etapui (Šengeno sutartims) įgyvendinti, valdymu 2001 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

—

Specialioji metinė ataskaita apie metinę finansinę atskaitomybę, susijusią su Tarybos generalinio sekretoriaus (vyriausiojo įgaliotinio) vykdomu sutarčių, jo sudarytų tam tikrų valstybių narių vardu ir skirtų Valdymo padalinio pagalbos tarnybinei stočiai įdiegti bei veikti ir SIRENE tinklo II etapui (Šengeno sutartims) įgyvendinti, valdymu 2001 m. gruodžio 31 d.

OL neskelbta

| — | Specialioji metinė ataskaita apie Šengeno sutarčių 2002 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Specialioji metinė ataskaita apie Šengeno sutarčių 2002 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL neskelbta

„Sisnet“ sutarčių valdymas

| — | Specialioji metinė ataskaita apie metinę finansinę atskaitomybę, skirtą Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojo vykdomam sutarčių, sudarytų jo vardu tam tikrų valstybių narių naudai ir susijusių su Šengeno aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros, žinomos „Sisnet“ pavadinimu, įdiegimu bei veikimu, valdymui 2001 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

—

Specialioji metinė ataskaita apie metinę finansinę atskaitomybę, skirtą Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojo vykdomam sutarčių, sudarytų jo vardu tam tikrų valstybių narių naudai ir susijusių su Šengeno aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros, žinomos „Sisnet“ pavadinimu, įdiegimu bei veikimu, valdymui 2001 m. gruodžio 31 d.

OL neskelbta

| — | Specialioji metinė ataskaita apie „Sisnet“ 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Specialioji metinė ataskaita apie „Sisnet“ 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL neskelbta

| — | Su „Sisnet“ įgyvendinimu susijusios 2003 metų finansinės atskaitomybės specialioji metinė ataskaita |
| --- | --- |

—

Su „Sisnet“ įgyvendinimu susijusios 2003 metų finansinės atskaitomybės specialioji metinė ataskaita

OL neskelbta

| — | Specialioji metinė ataskaita dėl su „Sisnet“ sistema susijusių 2004 metų finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Specialioji metinė ataskaita dėl su „Sisnet“ sistema susijusių 2004 metų finansinių ataskaitų

OL neskelbta

| — | Ataskaita apie su „Sisnet“ sistema susijusias 2005 metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie su „Sisnet“ sistema susijusias 2005 metų finansines ataskaitas

OL neskelbta

| — | Ataskaita apie su „Sisnet“ sistema susijusias 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie su „Sisnet“ sistema susijusias 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL neskelbta

Bendrijos augalų veislių tarnyba (Anžė)

| — | Ataskaita apie Bendrijos augalų veislių tarnybos 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Bendrijos augalų veislių tarnybos 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Bendrijos augalų veislių tarnybos 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Bendrijos augalų veislių tarnybos 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Bendrijos augalų įvairovės biuro 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Bendrijos augalų įvairovės biuro 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita apie Bendrijos augalų veislių tarnybos 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Bendrijos augalų veislių tarnybos 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita apie Bendrijos augalų veislių tarnybos 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Bendrijos augalų veislių tarnybos 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Bendrijos augalų veislių tarnybos 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Bendrijos augalų veislių tarnybos 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Vidaus rinkos derinimo tarnyba (Alikantė)

| — | Ataskaita apie Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

Rengiama skelbti

Europos saugos ir sveikatos darbe agentūra (Bilbao)

| — | Ataskaita apie Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita dėl Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita dėl Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita dėl Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

Rengiama skelbti

Europos aplinkos agentūra (Kopenhaga)

| — | Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos aplinkos agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centras (Lisabona)

| — | Ataskaita apie Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

Rengiama skelbti

Europos vaistų agentūra (Londonas)

| — | Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos vaistų agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras (Liuksemburgas)

| — | Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos mokymo fondas (Turinas)

| — | Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos mokymo fondo 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (Viena) – Rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centras

| — | Ataskaita apie Europos rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centro 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centro 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Europos rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centro 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centro 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Europos rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centro 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centro 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita apie Europos rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centro 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centro 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita apie Europos rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centro 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rasizmo ir ksenofobijos apraiškų stebėjimo centro 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos pagrindinių teisių agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos pagrindinių teisių agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos rekonstrukcijos agentūra (Salonikai)

| — | Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2001 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2001 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 326, 2002 12 27

| — | Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 41, 2005 2 17

| — | Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos jūrų saugos agentūra (Lisabona)

| — | Ataskaita apie Europos jūrų saugos agentūros 2003 finansinių metų metines finansinės ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos jūrų saugos agentūros 2003 finansinių metų metines finansinės ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita apie Europos jūrų saugos agentūros 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos jūrų saugos agentūros 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita apie Europos jūrų saugos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos jūrų saugos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos jūrų saugos agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos jūrų saugos agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos aviacijos saugos agentūra (Kelnas)

| — | Ataskaita apie Europos aviacijos saugos agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos aviacijos saugos agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita apie Europos aviacijos saugos agentūros 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos aviacijos saugos agentūros 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita apie Europos aviacijos saugos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos aviacijos saugos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos aviacijos saugos agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos aviacijos saugos agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos maisto saugos tarnyba (Parma)

| — | Ataskaita apie Europos maisto saugos tarnybos 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos maisto saugos tarnybos 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita dėl Europos maisto saugos tarnybos 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos maisto saugos tarnybos 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita dėl Europos maisto saugos tarnybos 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos maisto saugos tarnybos 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita dėl Europos maisto saugos tarnybos 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Europos maisto saugos tarnybos 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

Rengiama skelbti

Eurojustas

| — | Ataskaita apie Eurojusto 2002 finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Eurojusto 2002 finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 319, 2003 12 30

| — | Ataskaita apie Eurojusto 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Eurojusto 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 324, 2004 12 30

| — | Ataskaita dėl Eurojusto 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Eurojusto 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 332, 2005 12 28

| — | Ataskaita dėl Eurojusto 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Eurojusto 2005 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita dėl Eurojusto 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl Eurojusto 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų

Rengiama skelbti

Konventas

| — | Ataskaita apie Konventą dėl Europos Sąjungos ateities generalinio sekretoriaus parengtas metines finansines ataskaitas nuo 2002 m. vasario 21 d. iki gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Konventą dėl Europos Sąjungos ateities generalinio sekretoriaus parengtas metines finansines ataskaitas nuo 2002 m. vasario 21 d. iki gruodžio 31 d.

OL C 122, 2003 5 22

| — | Ataskaita apie Konvento dėl Europos Sąjungos ateities generalinio sekretoriaus parengtas 2003 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Konvento dėl Europos Sąjungos ateities generalinio sekretoriaus parengtas 2003 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansines ataskaitas

OL C 157, 2004 6 14

Bendra įmonė „Galileo“ (Briuselis)

| — | Ataskaita apie bendros įmonės „Galileo“ metines finansines ataskaitas 2003 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie bendros įmonės „Galileo“ metines finansines ataskaitas 2003 m. gruodžio 31 d.

OL neskelbta

| — | Ataskaita dėl bendros įmonės „Galileo“2004 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl bendros įmonės „Galileo“2004 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinių ataskaitų

OL neskelbta

| — | Ataskaita dėl bendros įmonės „Galileo“2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl bendros įmonės „Galileo“2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinių ataskaitų

OL neskelbta

| — | Ataskaita dėl bendros įmonės „Galileo“2006 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinių ataskaitų |
| --- | --- |

—

Ataskaita dėl bendros įmonės „Galileo“2006 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinių ataskaitų

OL neskelbta

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (Heraklionas)

| — | Ataskaita apie Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (Stokholmas)

| — | Ataskaita apie Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas

OL C 312, 2006 12 19

| — | Ataskaita apie Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos priežiūros institucija GNSS (Briuselis)

| — | Ataskaita apie Europos priežiūros institucijos GNSS 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos priežiūros institucijos GNSS 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos geležinkelių agentūra (Valensjenas)

| — | Ataskaita apie Europos geležinkelių agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos geležinkelių agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos policijos koledžas (Bramshilas)

| — | Ataskaita apie Europos policijos koledžo 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos policijos koledžo 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Europos operatyvinio bendradarbiavimo valdymo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorinių sienų agentūra (Varšuva)

| — | Ataskaita apie Europos operatyvinio bendradarbiavimo valdymo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorinių. sienų agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Europos operatyvinio bendradarbiavimo valdymo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorinių. sienų agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga (Briuselis)

| — | Ataskaita apie Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Pažangios energetikos vykdomoji agentūra (Briuselis)

| — | Ataskaita apie Pažangios energetikos vykdomosios agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas |
| --- | --- |

—

Ataskaita apie Pažangios energetikos vykdomosios agentūros 2006 finansinių metų metines finansines ataskaitas

Rengiama skelbti

Nuomonės

| — | Nuomonė Nr. 1/2002 dėl pasiūlymo pataisyti Vidaus rinkos derinimo tarnybos (Alikantė) finansinį reglamentą |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 1/2002 dėl pasiūlymo pataisyti Vidaus rinkos derinimo tarnybos (Alikantė) finansinį reglamentą

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 2/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl finansinio reglamento, taikomo Europos Bendrijų bendrajam biudžetui |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 2/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl finansinio reglamento, taikomo Europos Bendrijų bendrajam biudžetui

OL C 92, 2002 4 17

| — | Nuomonė Nr. 3/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, taikomą Eurojusto biudžetui |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 3/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, taikomą Eurojusto biudžetui

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 4/2002 dėl pataisyto pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį reglamentą (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 549/69, nustatantį Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijas, kur taikomos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 12 straipsnio, 13 straipsnio 2 dalies ir 14 straipsnio nuostatos |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 4/2002 dėl pataisyto pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį reglamentą (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 549/69, nustatantį Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijas, kur taikomos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 12 straipsnio, 13 straipsnio 2 dalies ir 14 straipsnio nuostatos

OL C 225, 2002 9 20

| — | Nuomonė Nr. 5/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, įvedantį specialiąsias priemones, skirtas nutraukti Europos Bendrijų Komisijos pareigūnų tarnybą, kurios yra Komisijos reformos dalis |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 5/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, įvedantį specialiąsias priemones, skirtas nutraukti Europos Bendrijų Komisijos pareigūnų tarnybą, kurios yra Komisijos reformos dalis

OL C 236, 2002 10 1

| — | Nuomonė Nr. 6/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, įvedantį specialias priemones, skirtas nutraukti Europos Sąjungos Tarybos generalinio sekretoriato pareigūnų tarnybą |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 6/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, įvedantį specialias priemones, skirtas nutraukti Europos Sąjungos Tarybos generalinio sekretoriato pareigūnų tarnybą

OL C 236, 2002 10 1

| — | Nuomonė Nr. 7/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, įvedantį specialias priemones, skirtas nutraukti Europos Parlamento pareigūnų ir politinėse frakcijose dirbančio laikino personalo tarnybą |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 7/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, įvedantį specialias priemones, skirtas nutraukti Europos Parlamento pareigūnų ir politinėse frakcijose dirbančio laikino personalo tarnybą

OL C 236, 2002 10 1

| — | Nuomonė Nr. 8/2002 dėl pasiūlymo priimti peržiūrėtą Finansinį reglamentą, taikomą Europos rekonstrukcijos agentūros biudžetui |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 8/2002 dėl pasiūlymo priimti peržiūrėtą Finansinį reglamentą, taikomą Europos rekonstrukcijos agentūros biudžetui

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 9/2002 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 9/2002 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo

OL C 285, 2002 11 21

| — | Nuomonė Nr. 10/2002 dėl Komisijos pasiūlymo pataisyti Bendrijos struktūrų steigiamuosius aktus priėmus naują Finansinį reglamentą |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 10/2002 dėl Komisijos pasiūlymo pataisyti Bendrijos struktūrų steigiamuosius aktus priėmus naują Finansinį reglamentą

OL C 285, 2002 11 21

| — | Nuomonė Nr. 11/2002 dėl pasiūlymo priimti Komisijos reglamentą dėl finansinio reglamentavimo pagrindų, skirtų struktūroms, nurodytoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento 185 str. |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 11/2002 dėl pasiūlymo priimti Komisijos reglamentą dėl finansinio reglamentavimo pagrindų, skirtų struktūroms, nurodytoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento 185 str.

OL C 12, 2003 1 17

| — | Nuomonė Nr. 12/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Finansinio reglamento, taikomo devintajam Europos plėtros fondui pagal AKR-ES partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 12/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Finansinio reglamento, taikomo devintajam Europos plėtros fondui pagal AKR-ES partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu

OL C 12, 2003 1 17

| — | Nuomonė Nr. 13/2002 dėl Komisijos reglamento projekto, kuriuo nustatytos išsamios taisyklės, skirtos įgyvendinti 2002 m. birželio 25 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 13/2002 dėl Komisijos reglamento projekto, kuriuo nustatytos išsamios taisyklės, skirtos įgyvendinti 2002 m. birželio 25 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento

OL C 12, 2003 1 17

| — | Nuomonė Nr. 14/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos reglamentą ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 14/2002 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos reglamentą ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas

OL C 21, 2003 1 28

| — | Nuomonė Nr. 1/2003 dėl pasiūlymo priimti Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir dizainas) Biudžeto komiteto reglamentą, kuriuo nustatytos biurui taikomos finansinės nuostatos („Finansinis reglamentas“) |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 1/2003 dėl pasiūlymo priimti Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir dizainas) Biudžeto komiteto reglamentą, kuriuo nustatytos biurui taikomos finansinės nuostatos („Finansinis reglamentas“)

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 2/2003 dėl pasiūlymo priimti Bendrijos augalų veislių biuro administracijos tarybos reglamentą, kuriuo nustatytos biurui taikomos finansinės nuostatos („Finansinis reglamentas“) |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 2/2003 dėl pasiūlymo priimti Bendrijos augalų veislių biuro administracijos tarybos reglamentą, kuriuo nustatytos biurui taikomos finansinės nuostatos („Finansinis reglamentas“)

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 3/2003 dėl Europos maisto saugos tarnybos finansinio reglamento projekto |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 3/2003 dėl Europos maisto saugos tarnybos finansinio reglamento projekto

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 4/2003 dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centrui (CTOU, Liuksemburgas) taikomo finansinio reglamento projekto |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 4/2003 dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centrui (CTOU, Liuksemburgas) taikomo finansinio reglamento projekto

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 5/2003 dėl pasiūlymo Tarybos reglamentui, Kipro, Estijos, Vengrijos, Latvijos, Lietuvos, Maltos, Lenkijos, Čekijos Respublikos, Slovakijos ir Slovėnijos įstojimo proga įvedančiam specialiąsias laikinas priemones, skirtas Europos Bendrijų pareigūnams samdyti |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 5/2003 dėl pasiūlymo Tarybos reglamentui, Kipro, Estijos, Vengrijos, Latvijos, Lietuvos, Maltos, Lenkijos, Čekijos Respublikos, Slovakijos ir Slovėnijos įstojimo proga įvedančiam specialiąsias laikinas priemones, skirtas Europos Bendrijų pareigūnams samdyti

OL C 224, 2003 9 19

| — | Nuomonė Nr. 6/2003 dėl Europos vaistų vertinimo agentūros finansinio reglamento projekto |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 6/2003 dėl Europos vaistų vertinimo agentūros finansinio reglamento projekto

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 7/2003 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas, dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 7/2003 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas, dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos

OL C 318, 2003 12 30

| — | Nuomonė Nr. 8/2003 dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, įsteigiantį veiksmų programą, skirtą skatinti veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 8/2003 dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, įsteigiantį veiksmų programą, skirtą skatinti veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje

OL C 318, 2003 12 30

| — | Nuomonė Nr. 9/2003 dėl Komisijos reglamento dėl vykdančiųjų agentūrų standartinio finansinio reglamento, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdančiųjų agentūrų, kurioms patikėtos tam tikros užduotys valdant Bendrijos programas, nuostatus, projekto |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 9/2003 dėl Komisijos reglamento dėl vykdančiųjų agentūrų standartinio finansinio reglamento, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdančiųjų agentūrų, kurioms patikėtos tam tikros užduotys valdant Bendrijos programas, nuostatus, projekto

OL C 19, 2004 1 23

| — | Nuomonė Nr. 10/2003 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Garantijų fondą išorės veiksmams |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 10/2003 dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Garantijų fondą išorės veiksmams

OL C 19, 2004 1 23

| — | Nuomonė Nr. 1/2004 dėl pataisyto pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiančio Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 1/2004 dėl pataisyto pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiančio Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas

OL C 75, 2004 3 24

| — | Nuomonė Nr. 2/2004 dėl vieno bendro audito modelio (ir pasiūlymas dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos) |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 2/2004 dėl vieno bendro audito modelio (ir pasiūlymas dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos)

OL C 107, 2004 4 30

| — | Nuomonė Nr. 1/2005 dėl Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 1/2005 dėl Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo pasiūlymo

OL C 121, 2005 5 20 ir OL C 167, 2005 7 7

| — | Nuomonė Nr. 2/2005 dėl Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 2/2005 dėl Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, pasiūlymo

OL C 121, 2005 5 20

| — | Nuomonė Nr. 3/2005 apie Komisijos reglamento projektą (EB), pataisantį 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 3/2005 apie Komisijos reglamento projektą (EB), pataisantį 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles

OL C 124, 2005 5 23

| — | Nuomonė Nr. 4/2005 dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos ir dėl Tarybos reglamento dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų biudžeto disbalansui koreguoti, pagal Tarybos sprendimo [...] dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius, pasiūlymų |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 4/2005 dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos ir dėl Tarybos reglamento dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų biudžeto disbalansui koreguoti, pagal Tarybos sprendimo [...] dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius, pasiūlymų

OL C 167, 2005 7 7

| — | Nuomonė Nr. 5/2005 dėl 2004 m. rugsėjo 16 d. Bendrijos Augalų įvairovės biuro valdybos priimto Biuro finansinio reglamento pataisos projekto |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 5/2005 dėl 2004 m. rugsėjo 16 d. Bendrijos Augalų įvairovės biuro valdybos priimto Biuro finansinio reglamento pataisos projekto

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 6/2005 dėl reglamento, iš dalies keičiančio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1073/1999 ir (Euratomas) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 6/2005 dėl reglamento, iš dalies keičiančio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1073/1999 ir (Euratomas) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, pasiūlymo

OL C 202, 2005 8 18

| — | Nuomonė Nr. 7/2005 dėl Komisijos reglamento, iš dalies pakeičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1653/2004, dėl vykdomųjų agentūrų apskaitos pareigūnų etatų, projekto |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 7/2005 dėl Komisijos reglamento, iš dalies pakeičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1653/2004, dėl vykdomųjų agentūrų apskaitos pareigūnų etatų, projekto

OL C 249, 2005 10 7

| — | Nuomonė Nr. 8/2005dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl administracinės savitarpio pagalbos, siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir bet kokios kitos neteisėtos veikos, pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 8/2005dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl administracinės savitarpio pagalbos, siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir bet kokios kitos neteisėtos veikos, pasiūlymo

OL C 313, 2005 12 9

| — | Nuomonė Nr. 9/2005 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiančio Išorės veiksmų garantijų fondą, pasiūlymo [COM(2005) 130 galutinis] |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 9/2005 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiančio Išorės veiksmų garantijų fondą, pasiūlymo [COM(2005) 130 galutinis]

OL C 313, 2005 12 9

| — | Nuomonė Nr. 10/2005 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, projekto |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 10/2005 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, projekto

OL C 13, 2006 1 18

| — | Nuomonė Nr. 11/2005 apie Komisijos reglamento (EB, Euratomas) projektą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 11/2005 apie Komisijos reglamento (EB, Euratomas) projektą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles

OL C 13, 2006 1 18

| — | Nuomonė Nr. 1/2006 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios pagrindų programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.), pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 1/2006 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios pagrindų programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.), pasiūlymo

OL C 203, 2006 8 25

| — | Nuomonė Nr. 2/2006 apie Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos pasiūlymą |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 2/2006 apie Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos pasiūlymą

OL C 203, 2006 8 25

| — | Nuomonė Nr. 3/2006 dėl Tarybos reglamento, nustatančio specialias laikinąsias Europos Bendrijų pareigūnų įdarbinimo priemones dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo, pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 3/2006 dėl Tarybos reglamento, nustatančio specialias laikinąsias Europos Bendrijų pareigūnų įdarbinimo priemones dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo, pasiūlymo

OL C 273, 2006 11 9

| — | Nuomonė Nr. 4/2006 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, projekto |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 4/2006 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, projekto

OL C 273, 2006 11 9

| — | Nuomonė Nr. 5/2006 dėl Europos mokyklų finansinio reglamento pakeitimo pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 5/2006 dėl Europos mokyklų finansinio reglamento pakeitimo pasiūlymo

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 6/2006 dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 804/2004/EB, steigiantis Bendrijos veiksmų programą, skatinančią veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje (Herkulio programa II), ir pratęsiamas jos galiojimas, pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 6/2006 dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 804/2004/EB, steigiantis Bendrijos veiksmų programą, skatinančią veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje (Herkulio programa II), ir pratęsiamas jos galiojimas, pasiūlymo

OL C 302, 2006 12 12

| — | Nuomonė Nr. 7/2006 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 7/2006 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, pasiūlymo

OL C 8, 2007 1 12

| — | Nuomonė Nr. 8 dėl Tarybos reglamento, panaikinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2040/2000 dėl biudžeto vykdymo tvarkos, pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 8 dėl Tarybos reglamento, panaikinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2040/2000 dėl biudžeto vykdymo tvarkos, pasiūlymo

OL C 8, 2007 1 12

| — | Nuomonė Nr. 1/2007 dėl Komisijos reglamento (EB, Euratomas), iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, projekto |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 1/2007 dėl Komisijos reglamento (EB, Euratomas), iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, projekto

OL C 46, 2007 2 28

| — | Nuomonė Nr. 2/2007 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 9-ajam Europos plėtros fondui taikomą finansinį reglamentą, projekto |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 2/2007 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 9-ajam Europos plėtros fondui taikomą finansinį reglamentą, projekto

OL C 101, 2007 5 4

| — | Nuomonė Nr. 3/2007 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą, pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 3/2007 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą, pasiūlymo

OL C 101, 2007 5 4

| — | Nuomonė Nr. 4/2007 dėl Komisijos reglamento (EB), iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1653/2004, nustatantį vykdomųjų agentūrų standartinį finansinį reglamentą, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus, projekto (SEC(2007) 492 galutinis) |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 4/2007 dėl Komisijos reglamento (EB), iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1653/2004, nustatantį vykdomųjų agentūrų standartinį finansinį reglamentą, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus, projekto (SEC(2007) 492 galutinis)

OL C 216, 2007 9 14

| — | Nuomonė Nr. 5/2007 dėl Tarybos reglamento dėl Euratomo tiekimo agentūrai taikomo Finansinio reglamento pasiūlymo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 5/2007 dėl Tarybos reglamento dėl Euratomo tiekimo agentūrai taikomo Finansinio reglamento pasiūlymo

OL neskelbta

| — | Nuomonė Nr. 6/2007 dėl valstybių narių metinių apibendrinimų, valstybių narių nacionalinių deklaracijų ir su ES lėšomis susijusio nacionalinių audito institucijų audito darbo |
| --- | --- |

—

Nuomonė Nr. 6/2007 dėl valstybių narių metinių apibendrinimų, valstybių narių nacionalinių deklaracijų ir su ES lėšomis susijusio nacionalinių audito institucijų audito darbo

OL C 216, 2007 9 14

---