# Euroopan unionin C 252/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 252 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta26. lokakuuta 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 252

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta26. lokakuuta 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2007/C 252/01 | Erityiskertomus nro 4/2007 vientitukea saavien lähetysten fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2007/C 252/01

Erityiskertomus nro 4/2007 vientitukea saavien lähetysten fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 26.10.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 252/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 4/2007

vientitukea saavien lähetysten fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2007/C 252/01)

SISÄLLYS

| I–VII | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I–VII

| 1–9 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1–9

| 1 | Mitä vientituet ovat? |
| --- | --- |

1

| 2–3 | Mikä on vientitukien arvo? |
| --- | --- |

2–3

| 4–6 | Mitä ovat fyysiset ja vaihtamista koskevat tarkastukset? |
| --- | --- |

4–6

| 7–9 | Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa |
| --- | --- |

7–9

| 10–52 | HUOMAUTUKSET |
| --- | --- |

10–52

| 10–42 | Suorittavatko jäsenvaltiot vientitukea saavien lähetysten fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia asetuksissa vaaditulla tavalla? |
| --- | --- |

10–42

| 10–18 | Fyysisten tarkastusten lukumäärä ja valintamenetelmät |
| --- | --- |

10–18

| 19–21 | Suoritettujen tarkastusten kustannukset |
| --- | --- |

19–21

| 22–23 | Ennakkoilmoitus tarkastuksista |
| --- | --- |

22–23

| 24 | Arvoltaan suuret irtotavaralähetykset |
| --- | --- |

24

| 25–28 | Kuljetusvälineen sinetöinti ja vaihtamista koskevat tarkastukset |
| --- | --- |

25–28

| 29–31 | Vaihtamista koskevien tarkastusten vähimmäismäärä ja sisältö |
| --- | --- |

29–31

| 32–33 | Erityiset vaihtamista koskevat tarkastukset |
| --- | --- |

32–33

| 34 | Vaihtamista koskevien tarkastusten laatu |
| --- | --- |

34

| 35–38 | Vaihtamista koskevissa ja erityisissä vaihtamista koskevissa tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien seuranta |
| --- | --- |

35–38

| 39–42 | EU:n alueelta poistumisen vahvistaminen |
| --- | --- |

39–42

| 43–45 | Fyysisten tarkastusten tulokset ja tausta |
| --- | --- |

43–45

| 46–52 | Ovatko tarkastusten toteuttamista koskevat komission valvontajärjestelyt tyydyttäviä ja onko komissio reagoinut tarkastustuloksiin tai puutteisiin asianmukaisin toimin? |
| --- | --- |

46–52

| 53–57 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

53–57

Komission vastaukset

TIIVISTELMÄ

| I. | Vientituet ovat maataloustuotteiden viennistä maksettavia tukia, joilla viejille korvataan EU:n sisämarkkinahintojen ja alhaisempien maailmanmarkkinahintojen välinen erotus. Maksettujen tukien määrä on laskenut viime vuosina, mutta se on kuitenkin yhä merkittävä; vuonna 2005 määrä oli noin 3 000 miljoonaa euroa. Sama suuntaus jatkui vuonna 2006, jolloin tukia maksettiin 2 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

I.

Vientituet ovat maataloustuotteiden viennistä maksettavia tukia, joilla viejille korvataan EU:n sisämarkkinahintojen ja alhaisempien maailmanmarkkinahintojen välinen erotus. Maksettujen tukien määrä on laskenut viime vuosina, mutta se on kuitenkin yhä merkittävä; vuonna 2005 määrä oli noin 3 000 miljoonaa euroa. Sama suuntaus jatkui vuonna 2006, jolloin tukia maksettiin 2 500 miljoonaa euroa.

| II. | Vientilähetyksiin on kohdistettava tarkastuksia sen varmistamiseksi, että vientitukia maksetaan ainoastaan tukikelpoisille tavaroille; tavoitteena on myös ilmoituksiin liittyvien väärinkäytösten estäminen. Tarkastuksia suoritetaan sekä lähtöpaikassa tavaroiden alkuperämaana olevassa jäsenvaltiossa että EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa. Tarkastusten yhteydessä lähtöpaikassa tutkitaan fyysisesti vähintään viisi prosenttia kaikista vienti-ilmoituksista ja myöhemmin EU:n rajalla suoritetaan silmämääräinen vaihtamista koskeva tarkastus sen varmistamiseksi, että vietävät tavarat ovat nimenomaan ne tavarat, jotka on ilmoitettu ja joille on haettu tukea. |
| --- | --- |

II.

Vientilähetyksiin on kohdistettava tarkastuksia sen varmistamiseksi, että vientitukia maksetaan ainoastaan tukikelpoisille tavaroille; tavoitteena on myös ilmoituksiin liittyvien väärinkäytösten estäminen. Tarkastuksia suoritetaan sekä lähtöpaikassa tavaroiden alkuperämaana olevassa jäsenvaltiossa että EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa. Tarkastusten yhteydessä lähtöpaikassa tutkitaan fyysisesti vähintään viisi prosenttia kaikista vienti-ilmoituksista ja myöhemmin EU:n rajalla suoritetaan silmämääräinen vaihtamista koskeva tarkastus sen varmistamiseksi, että vietävät tavarat ovat nimenomaan ne tavarat, jotka on ilmoitettu ja joille on haettu tukea.

| III. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin mainittua tarkastusjärjestelmää ja pyrittiin selvittämään, suorittavatko jäsenvaltiot tarkastukset yhteisön lainsäädännössä edellytetyllä tavalla. Tarkastuksessa tutkittiin niin ikään, valvooko komissio tarkastusten toteuttamista asianmukaisesti ja ryhtyykö se asianmukaisiin toimiin tapauksissa, joissa niiden toteuttaminen havaitaan puutteelliseksi. |
| --- | --- |

III.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin mainittua tarkastusjärjestelmää ja pyrittiin selvittämään, suorittavatko jäsenvaltiot tarkastukset yhteisön lainsäädännössä edellytetyllä tavalla. Tarkastuksessa tutkittiin niin ikään, valvooko komissio tarkastusten toteuttamista asianmukaisesti ja ryhtyykö se asianmukaisiin toimiin tapauksissa, joissa niiden toteuttaminen havaitaan puutteelliseksi.

| IV. | Fyysisten tarkastusten osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltiot olivat noudattaneet asianmukaisesti vaatimusta, jonka mukaan viisi prosenttia vienti-ilmoituksista on tarkastettava fyysisesti, mutta sovellettuihin menetelmiin liittyi puutteita, jotka heikensivät – joissakin tapauksissa huomattavasti – kyseisten fyysisten tarkastusten vaikuttavuutta. Erityisesti havaittiin seuraavaa:






  a) | Lastauspaikalla (usein viejien omissa tiloissa) suoritetut fyysiset tarkastukset tapahtuivat systemaattisesti lastauksen alussa ja ne olivat muodostuneet siinä määrin ennakoitaviksi, etteivät ne enää vastanneet vaatimusta, jonka mukaan tarkastukset on suoritettava ilman ennakkovaroitusta. Ennakoitavuus vähentää tämän tyyppisen fyysisen tarkastuksen merkitystä ilman ennakkovaroitusta suoritettavana tarkastuksena, jonka avulla pyritään havaitsemaan ja ehkäisemään ilmoituksiin liittyviä väärinkäytöksiä, ja lisää samalla riskiä, että tukia maksetaan aiheettomasti. |
| --- | --- | --- |

IV.

Fyysisten tarkastusten osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltiot olivat noudattaneet asianmukaisesti vaatimusta, jonka mukaan viisi prosenttia vienti-ilmoituksista on tarkastettava fyysisesti, mutta sovellettuihin menetelmiin liittyi puutteita, jotka heikensivät – joissakin tapauksissa huomattavasti – kyseisten fyysisten tarkastusten vaikuttavuutta. Erityisesti havaittiin seuraavaa:

a)

Lastauspaikalla (usein viejien omissa tiloissa) suoritetut fyysiset tarkastukset tapahtuivat systemaattisesti lastauksen alussa ja ne olivat muodostuneet siinä määrin ennakoitaviksi, etteivät ne enää vastanneet vaatimusta, jonka mukaan tarkastukset on suoritettava ilman ennakkovaroitusta. Ennakoitavuus vähentää tämän tyyppisen fyysisen tarkastuksen merkitystä ilman ennakkovaroitusta suoritettavana tarkastuksena, jonka avulla pyritään havaitsemaan ja ehkäisemään ilmoituksiin liittyviä väärinkäytöksiä, ja lisää samalla riskiä, että tukia maksetaan aiheettomasti.

| b) | Jäsenvaltiossa sovelletut menetelmät, joiden avulla vientilähetyksiä valittiin tarkastuksiin, johtivat siihen, että suhteellisen suuri osa tarkastetuista vientilähetyksistä oli arvoltaan ja riskiltään alhaisia. Näin ollen tullin niukkoja ja kalliita voimavaroja ei hyödynnetty tehokkaimmalla ja vaikuttavimmalla tavalla. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltiossa sovelletut menetelmät, joiden avulla vientilähetyksiä valittiin tarkastuksiin, johtivat siihen, että suhteellisen suuri osa tarkastetuista vientilähetyksistä oli arvoltaan ja riskiltään alhaisia. Näin ollen tullin niukkoja ja kalliita voimavaroja ei hyödynnetty tehokkaimmalla ja vaikuttavimmalla tavalla.

| c) | Usein suuren tukimäärän kohteena olevien, irtotavarana kuljetettavien tuotteiden tarkastusmenetelmän avulla ei pystytty varmistamaan, että koko lasti tarkastettiin fyysisin ja asiakirjatarkastuksin, mistä seuraa riski, että tukia maksetaan aiheettomasti. |
| --- | --- |

c)

Usein suuren tukimäärän kohteena olevien, irtotavarana kuljetettavien tuotteiden tarkastusmenetelmän avulla ei pystytty varmistamaan, että koko lasti tarkastettiin fyysisin ja asiakirjatarkastuksin, mistä seuraa riski, että tukia maksetaan aiheettomasti.

| V. | Vaihtamista koskeviin tarkastuksiin liittyneessä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin seuraavaa:






  a) | Tarkastukset eivät joissakin tapauksissa olleet riittävän yksityiskohtaisia ja edellytettävien tarkastusten määrää tulkittiin kirjavasti eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- | --- |

V.

Vaihtamista koskeviin tarkastuksiin liittyneessä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin seuraavaa:

a)

Tarkastukset eivät joissakin tapauksissa olleet riittävän yksityiskohtaisia ja edellytettävien tarkastusten määrää tulkittiin kirjavasti eri jäsenvaltioissa.

| b) | EU:n rajoilla tarkastuksista vastaavilla viranomaisilla oli vaikeuksia yksilöidä tarkastettavat lähetykset. Viranomaisten tulisi jättää tarkastusten ulkopuolelle jo fyysisesti tarkastetut ja tullin asianmukaisesti sinetöimät lähetykset ja yksilöidä tarkastettavien lähetysten joukosta arvoltaan korkeat, suuren riskin sisältävät lähetykset. |
| --- | --- |

b)

EU:n rajoilla tarkastuksista vastaavilla viranomaisilla oli vaikeuksia yksilöidä tarkastettavat lähetykset. Viranomaisten tulisi jättää tarkastusten ulkopuolelle jo fyysisesti tarkastetut ja tullin asianmukaisesti sinetöimät lähetykset ja yksilöidä tarkastettavien lähetysten joukosta arvoltaan korkeat, suuren riskin sisältävät lähetykset.

| VI. | Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat päätelmät komission vastuulla olevan tarkastusten valvonnan ja sen suorittamien korjaavien toimenpiteiden perusteella:






  a) | Komissio valvoo tarkastustoimintaa suorittamalla tarkastuksia jäsenvaltioissa sekä tutkimalla kertomuksia, joita jäsenvaltioiden on toimitettava suorittamistaan vientitukitarkastuksista. Fyysiset ja vaihtamista koskevat tarkastukset ovat osittain maataloustukien laillista ja asianmukaista maksamista koskevan komission yleislausuman perustana. |
| --- | --- | --- |

VI.

Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat päätelmät komission vastuulla olevan tarkastusten valvonnan ja sen suorittamien korjaavien toimenpiteiden perusteella:

a)

Komissio valvoo tarkastustoimintaa suorittamalla tarkastuksia jäsenvaltioissa sekä tutkimalla kertomuksia, joita jäsenvaltioiden on toimitettava suorittamistaan vientitukitarkastuksista. Fyysiset ja vaihtamista koskevat tarkastukset ovat osittain maataloustukien laillista ja asianmukaista maksamista koskevan komission yleislausuman perustana.

| b) | Komission omien tarkastusyksiköiden havainnot vastaavat suurelta osin tilintarkastustuomioistuimen havaintoja; tilintarkastustuomioistuin havaitsi komission omien tarkastusyksiköiden kattaneen riittävissä määrin keskeiset valvontamenettelyt. Huolimatta siitä, että puutteet ovat olleet komission tiedossa jo huomattavan pitkään, se ei ole reagoinut lainsäädäntömuutoksin tai oikea-aikaisin rahoituskorjauksin. |
| --- | --- |

b)

Komission omien tarkastusyksiköiden havainnot vastaavat suurelta osin tilintarkastustuomioistuimen havaintoja; tilintarkastustuomioistuin havaitsi komission omien tarkastusyksiköiden kattaneen riittävissä määrin keskeiset valvontamenettelyt. Huolimatta siitä, että puutteet ovat olleet komission tiedossa jo huomattavan pitkään, se ei ole reagoinut lainsäädäntömuutoksin tai oikea-aikaisin rahoituskorjauksin.

| VII. | Edellä esitetyn perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavaa:






  a) | Komission tulee ehdottaa lainsäädäntömuutoksia fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten lujittamiseksi sekä tarkastusten yhtenäisen ja vaikuttavan soveltamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- | --- |

VII.

Edellä esitetyn perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavaa:

a)

Komission tulee ehdottaa lainsäädäntömuutoksia fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten lujittamiseksi sekä tarkastusten yhtenäisen ja vaikuttavan soveltamisen varmistamiseksi.

| b) | Komission on tutkittava erityisesti tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot, jotka koskevat ennen tavaroiden lastausta suoritettujen tarkastusten pätevyyttä sen määrittämiseksi, voidaanko tarkastusten katsoa täyttävän perusteet, joiden mukaan ne voidaan laskea mukaan asetuksessa vaadittuun tarkastusten vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

b)

Komission on tutkittava erityisesti tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot, jotka koskevat ennen tavaroiden lastausta suoritettujen tarkastusten pätevyyttä sen määrittämiseksi, voidaanko tarkastusten katsoa täyttävän perusteet, joiden mukaan ne voidaan laskea mukaan asetuksessa vaadittuun tarkastusten vähimmäismäärään.

JOHDANTO

Mitä vientituet ovat?

| 1. | Vientitukea maksetaan viejille maataloustuotteiden viennistä EU:n ulkopuolelle; tukien avulla pyritään edistämään vientiä korvaamalla EU:n sisämarkkinahinnan ja alhaisemman maailmanmarkkinahinnan välinen erotus. Tukia maksetaan vietyjen tuotemäärien perusteella ja niiden osuus vaihtelee kyseisten tuotteiden tyypin ja ominaispiirteiden mukaan. Joissakin tapauksissa tuen määrä vaihtelee myös määrämaittain. EU:n ulkopuolisiin maihin vietävät tuotteet kuljetetaan yleensä konteissa, rekoilla/perävaunuilla ja irtotavarana laivoilla. |
| --- | --- |

1.

Vientitukea maksetaan viejille maataloustuotteiden viennistä EU:n ulkopuolelle; tukien avulla pyritään edistämään vientiä korvaamalla EU:n sisämarkkinahinnan ja alhaisemman maailmanmarkkinahinnan välinen erotus. Tukia maksetaan vietyjen tuotemäärien perusteella ja niiden osuus vaihtelee kyseisten tuotteiden tyypin ja ominaispiirteiden mukaan. Joissakin tapauksissa tuen määrä vaihtelee myös määrämaittain. EU:n ulkopuolisiin maihin vietävät tuotteet kuljetetaan yleensä konteissa, rekoilla/perävaunuilla ja irtotavarana laivoilla.

Mikä on vientitukien arvo?

| 2. | Vuonna 2005 vientitukiin liittyvien menojen määrä oli 3 000 miljoonaa euroa, huomattavasti vähemmän kuin vuonna 1988 (9 800 miljoonaa euroa). Kaaviosta 1 käy ilmi maksujen jakaantuminen jäsenvaltioittain ja kaaviosta 2 niiden jakautuminen pääasiallisten tuotteiden kesken vuonna 2005. Vuonna 2006 vientitukia maksettiin 2 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

2.

Vuonna 2005 vientitukiin liittyvien menojen määrä oli 3 000 miljoonaa euroa, huomattavasti vähemmän kuin vuonna 1988 (9 800 miljoonaa euroa). Kaaviosta 1 käy ilmi maksujen jakaantuminen jäsenvaltioittain ja kaaviosta 2 niiden jakautuminen pääasiallisten tuotteiden kesken vuonna 2005. Vuonna 2006 vientitukia maksettiin 2 500 miljoonaa euroa.

Image

Image

| 3. | Vientitukimenojen määrän pieneneminen johtuu osittain – kuten taulukosta 1 käy ilmi – EU:n hintojen ja maailmanmarkkinahintojen välisen eron supistumisesta, mikä on seurausta sekä yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksista että niihin perustuvien GATT-neuvotteluiden ja Maailman kauppajärjestön kanssa käytyjen kansainvälisten neuvotteluiden tuloksista. Vuoden 2005 lopussa, mainittuihin neuvotteluihin kuuluneen Dohan kierroksen aikana oletettiin, että vientituet tullaan poistamaan vuoden 2013 loppuun mennessä. Neuvottelut kuitenkin jatkuvat edelleen, eikä lopputulos ole vielä tiedossa. |
| --- | --- |

3.

Vientitukimenojen määrän pieneneminen johtuu osittain – kuten taulukosta 1 käy ilmi – EU:n hintojen ja maailmanmarkkinahintojen välisen eron supistumisesta, mikä on seurausta sekä yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksista että niihin perustuvien GATT-neuvotteluiden ja Maailman kauppajärjestön kanssa käytyjen kansainvälisten neuvotteluiden tuloksista. Vuoden 2005 lopussa, mainittuihin neuvotteluihin kuuluneen Dohan kierroksen aikana oletettiin, että vientituet tullaan poistamaan vuoden 2013 loppuun mennessä. Neuvottelut kuitenkin jatkuvat edelleen, eikä lopputulos ole vielä tiedossa.

Taulukko 1

Vuotuiset vientitukimenot maatalousalan talousarvioon suhteutettuna

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | Vientitukimaksut | Maatalousalan ja maaseudun kehittämisen maksut yhteensä (1) | Vientukien osuus prosentteina maatalousalan kokonaismaksuista |
| 1988 | 9 786 | 27 687 | 35,3 % |
| 1992 | 9 470 | 31 276 | 30,3 % |
| 1996 | 5 702 | 39 108 | 14,6 % |
| 2000 | 5 646 | 40 467 | 14,0 % |
| 2004 | 3 384 | 44 761 | 7,6 % |
| 2005 | 3 052 | 48 928 | 6,2 % |
| Lähde: Maatalouden pääosasto: 35. rahoituskertomus Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto – EMOTR:n tukiosasto. |

(miljoonaa euroa)

Vientitukimaksut

Maatalousalan ja maaseudun kehittämisen maksut yhteensä (1)

Vientukien osuus prosentteina maatalousalan kokonaismaksuista

1988

9 786

27 687

35,3 %

1992

9 470

31 276

30,3 %

1996

5 702

39 108

14,6 %

2000

5 646

40 467

14,0 %

2004

3 384

44 761

7,6 %

2005

3 052

48 928

6,2 %

Lähde: Maatalouden pääosasto: 35. rahoituskertomus Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto – EMOTR:n tukiosasto.

Mitä ovat fyysiset ja vaihtamista koskevat tarkastukset?

| 4. | Yhteisön varojen turvaamiseksi otettiin käyttöön valvontajärjestelmä, joka muodostuu (neuvoston asetuksen (ETY) N:o 386/90 (2) nojalla suoritettavista) fyysistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista sekä maksuhakemusten tarkastuksista. |
| --- | --- |

4.

Yhteisön varojen turvaamiseksi otettiin käyttöön valvontajärjestelmä, joka muodostuu (neuvoston asetuksen (ETY) N:o 386/90 (2) nojalla suoritettavista) fyysistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista sekä maksuhakemusten tarkastuksista.

| 5. | Tullin suorittamien fyysisten tarkastusten avulla pyritään varmistamaan, että tuotteet vastaavat kuvaukseltaan, laadultaan ja määrältään vienti-ilmoitusta. Tapauksissa, joissa tarkastuksia ei voida suorittaa silmämääräisesti (esimerkiksi meijeri- tai lihatuotteiden tai jalosteiden kohdalla), tuotteet kerätään laboratorioanalyysiä varten. Fyysisiä tarkastuksia voidaan suorittaa sisämaan lastauspaikoissa (yleensä liiketiloissa), sisämaan tullitoimipaikoissa tai EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa. |
| --- | --- |

5.

Tullin suorittamien fyysisten tarkastusten avulla pyritään varmistamaan, että tuotteet vastaavat kuvaukseltaan, laadultaan ja määrältään vienti-ilmoitusta. Tapauksissa, joissa tarkastuksia ei voida suorittaa silmämääräisesti (esimerkiksi meijeri- tai lihatuotteiden tai jalosteiden kohdalla), tuotteet kerätään laboratorioanalyysiä varten. Fyysisiä tarkastuksia voidaan suorittaa sisämaan lastauspaikoissa (yleensä liiketiloissa), sisämaan tullitoimipaikoissa tai EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa.

| 6. | Lisäksi vaihtamista koskeviin tarkastuksiin liittyy silmämääräinen tarkastus, jossa tutkitaan, että EU:n alueelta lähteviksi vahvistetut tavarat ovat samat kuin alun perin lastatut ja ilmoitetut tavarat. Tarkastukset suoritetaan EU:n alueen poistumistullitoimipaikoissa. Liitteessä luodaan yleiskatsaus järjestelmän toimintaan. |
| --- | --- |

6.

Lisäksi vaihtamista koskeviin tarkastuksiin liittyy silmämääräinen tarkastus, jossa tutkitaan, että EU:n alueelta lähteviksi vahvistetut tavarat ovat samat kuin alun perin lastatut ja ilmoitetut tavarat. Tarkastukset suoritetaan EU:n alueen poistumistullitoimipaikoissa. Liitteessä luodaan yleiskatsaus järjestelmän toimintaan.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 7. | Tarkastuksessa pyrittiin selvittämään,






  a) | missä määrin jäsenvaltiot suorittavat asetuksissa edellytettyjä vientitukea saavien lähetysten fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia; |
| --- | --- | --- |

7.

Tarkastuksessa pyrittiin selvittämään,

a)

missä määrin jäsenvaltiot suorittavat asetuksissa edellytettyjä vientitukea saavien lähetysten fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia;

| b) | kuinka tyydyttäviä ovat mainittujen tarkastusten toteuttamista koskevat komission valvontajärjestelyt ja reagoiko komissio tarkastusten tuloksiin tai puutteisiin asianmukaisin toimenpitein. |
| --- | --- |

b)

kuinka tyydyttäviä ovat mainittujen tarkastusten toteuttamista koskevat komission valvontajärjestelyt ja reagoiko komissio tarkastusten tuloksiin tai puutteisiin asianmukaisin toimenpitein.

| 8. | Tilintarkastustuomioistuin






  a) | arvioi järjestelmiä, jotka tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot ovat perustaneet fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia sekä tavaroiden EU:n alueelta poistumisen varmistamista varten. Jäsenvaltioiden suorittamia tarkastuksia arvioitiin yhteisön lainsäädäntöön ja kansallisiin ohjeisiin nähden; |
| --- | --- | --- |

8.

Tilintarkastustuomioistuin

a)

arvioi järjestelmiä, jotka tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot ovat perustaneet fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia sekä tavaroiden EU:n alueelta poistumisen varmistamista varten. Jäsenvaltioiden suorittamia tarkastuksia arvioitiin yhteisön lainsäädäntöön ja kansallisiin ohjeisiin nähden;

| b) | arvioi tarkastusten suorittamista kustakin tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta poimitun tarkastusraporttiotoksen perusteella ja tutki mahdollisuuksien mukaan fyysisten ja/tai vaihtamista koskevien tarkastusten suorittamista paikan päällä tullissa; |
| --- | --- |

b)

arvioi tarkastusten suorittamista kustakin tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta poimitun tarkastusraporttiotoksen perusteella ja tutki mahdollisuuksien mukaan fyysisten ja/tai vaihtamista koskevien tarkastusten suorittamista paikan päällä tullissa;

| c) | tutki tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavien komission yksiköiden mainittuihin järjestelmiin kohdistamia tarkastuksia. Tutkinnassa hyödynnettiin komission työohjelmia, kertomuksia ja tilien tarkastamista ja hyväksymistä sekä sääntöjenmukaisuutta koskevia päätöksiä; |
| --- | --- |

c)

tutki tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavien komission yksiköiden mainittuihin järjestelmiin kohdistamia tarkastuksia. Tutkinnassa hyödynnettiin komission työohjelmia, kertomuksia ja tilien tarkastamista ja hyväksymistä sekä sääntöjenmukaisuutta koskevia päätöksiä;

| d) | tutki, miten komissio oli valvonut ja seurannut jäsenvaltioiden vuotuisia kertomuksia tarkastusten suorittamisesta; |
| --- | --- |

d)

tutki, miten komissio oli valvonut ja seurannut jäsenvaltioiden vuotuisia kertomuksia tarkastusten suorittamisesta;

| e) | analysoi tietoja fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista sekä havaituista sääntöjenvastaisuuksista komission CATS (3)-tietokannan sekä OLAFin tietokannan avulla. |
| --- | --- |

e)

analysoi tietoja fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista sekä havaituista sääntöjenvastaisuuksista komission CATS (3)-tietokannan sekä OLAFin tietokannan avulla.

| 9. | Tarkastus toimitettiin vuosina 2004–2006 komissiossa sekä 11 jäsenvaltiossa: Alankomaat, Belgia, Italia, Latvia (4), Puola (4), Ranska, Saksa, Slovenia (4), Tanska, Unkari (4) ja Yhdistynyt kuningaskunta. |
| --- | --- |

9.

Tarkastus toimitettiin vuosina 2004–2006 komissiossa sekä 11 jäsenvaltiossa: Alankomaat, Belgia, Italia, Latvia (4), Puola (4), Ranska, Saksa, Slovenia (4), Tanska, Unkari (4) ja Yhdistynyt kuningaskunta.

HUOMAUTUKSET

Suorittavatko jäsenvaltiot vientitukea saavien lähetysten fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia asetuksissa vaaditulla tavalla?

Fyysisten tarkastusten lukumäärä ja valintamenetelmät

| 10. | Jäsenvaltioiden on tarkastettava fyysisesti tuotealoittain viisi prosenttia kaikista vienti-ilmoituksista lukuun ottamatta arvoltaan tai määrältään vähäisiä vientieriä (vientituen osalta alle 200 euron arvoiset tai tuotealoittain määritetyn painorajan alittavat lähetykset). Jäsenvaltiot voivat muuttaa tuotealakohtaista tarkastusosuutta, jos ne valitsevat lähetykset fyysiseen tarkastukseen riskianalyysin avulla. Ilmoitusten yleisen tarkastusasteen olisi kuitenkin oltava viisi prosenttia. |
| --- | --- |

10.

Jäsenvaltioiden on tarkastettava fyysisesti tuotealoittain viisi prosenttia kaikista vienti-ilmoituksista lukuun ottamatta arvoltaan tai määrältään vähäisiä vientieriä (vientituen osalta alle 200 euron arvoiset tai tuotealoittain määritetyn painorajan alittavat lähetykset). Jäsenvaltiot voivat muuttaa tuotealakohtaista tarkastusosuutta, jos ne valitsevat lähetykset fyysiseen tarkastukseen riskianalyysin avulla. Ilmoitusten yleisen tarkastusasteen olisi kuitenkin oltava viisi prosenttia.

| 11. | Komissio on määrittänyt laajan joukon kriteereitä, jotka on otettava huomioon riskianalyysin yhteydessä; esimerkkeinä voidaan mainita tuotteiden ominaispiirteet ja arvo, kaupankäynnin luonne sekä viejien luotettavuus (5). Riskianalyysiä sovelletaan virallisesti asetuksissa säädetyllä tavalla seitsemässä jäsenvaltiossa (Tanska, Saksa, Irlanti, Ranska, Itävalta, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta). Muut jäsenvaltiot soveltavat sääntöä, jonka mukaan tuotealoittain on tarkastettava viisi prosentti vienti-ilmoituksista siten, että ilmoitukset valitaan asetuksessa määrittämättömien riskiperusteiden avulla tai satunnaismenetelmällä. |
| --- | --- |

11.

Komissio on määrittänyt laajan joukon kriteereitä, jotka on otettava huomioon riskianalyysin yhteydessä; esimerkkeinä voidaan mainita tuotteiden ominaispiirteet ja arvo, kaupankäynnin luonne sekä viejien luotettavuus (5). Riskianalyysiä sovelletaan virallisesti asetuksissa säädetyllä tavalla seitsemässä jäsenvaltiossa (Tanska, Saksa, Irlanti, Ranska, Itävalta, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta). Muut jäsenvaltiot soveltavat sääntöä, jonka mukaan tuotealoittain on tarkastettava viisi prosentti vienti-ilmoituksista siten, että ilmoitukset valitaan asetuksessa määrittämättömien riskiperusteiden avulla tai satunnaismenetelmällä.

| 12. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kattaman ajanjakson kuluessa jäsenvaltiot noudattivat fyysisten tarkastusten suorittamiseen sovellettavaan viiden prosentin vaatimukseen liittyviä säännöksiä. Niissä tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa, joissa riskianalyysi oli otettu virallisesti käyttöön, oli noudatettu laajalti komission määrittämiä kriteereitä. |
| --- | --- |

12.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kattaman ajanjakson kuluessa jäsenvaltiot noudattivat fyysisten tarkastusten suorittamiseen sovellettavaan viiden prosentin vaatimukseen liittyviä säännöksiä. Niissä tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa, joissa riskianalyysi oli otettu virallisesti käyttöön, oli noudatettu laajalti komission määrittämiä kriteereitä.

| 13. | Ranskassa ja Saksassa lopullinen päätös tarkastettavien vienti-ilmoitusten valinnasta on paikallisen tullitoimipaikan vastuulla. Yhdistyneessä kuningaskunnassa riskianalyysin hallinnointi tapahtuu koko maan osalta keskitetysti. Paikalliset toimipaikat joutuivat usein hylkäämään ja vaihtamaan riskianalyysimenetelmän avulla tarkastettavaksi valitut ilmoitukset; syynä tähän olivat järjestelmäongelmat sekä se, että järjestelmä valitsi tarkastukseen liian monta samankaltaista lähetystä. Hylkäämisten tarve ja järjestelmäongelmat asettavat kyseenalaiseksi riskianalyysin toimivuuden Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

13.

Ranskassa ja Saksassa lopullinen päätös tarkastettavien vienti-ilmoitusten valinnasta on paikallisen tullitoimipaikan vastuulla. Yhdistyneessä kuningaskunnassa riskianalyysin hallinnointi tapahtuu koko maan osalta keskitetysti. Paikalliset toimipaikat joutuivat usein hylkäämään ja vaihtamaan riskianalyysimenetelmän avulla tarkastettavaksi valitut ilmoitukset; syynä tähän olivat järjestelmäongelmat sekä se, että järjestelmä valitsi tarkastukseen liian monta samankaltaista lähetystä. Hylkäämisten tarve ja järjestelmäongelmat asettavat kyseenalaiseksi riskianalyysin toimivuuden Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| 14. | Komission mukaan jäsenvaltiot voivat riskianalyysiä sovellettaessa vähentää tarkastettavien ilmoitusten osuutta liitteeseen I kuulumattomien tavaroiden (jalosteet) (6) kohdalla 0,5 prosenttiin niiden sisältämän alhaisemman riskin vuoksi. Mikäli riskianalyysiä ei sovelleta (mikä on tilanne muissa 18 jäsenvaltiossa), on kaikista kyseisistä alhaisemman riskin sisältävistä ilmoituksista edelleen tarkastettava viisi prosenttia. |
| --- | --- |

14.

Komission mukaan jäsenvaltiot voivat riskianalyysiä sovellettaessa vähentää tarkastettavien ilmoitusten osuutta liitteeseen I kuulumattomien tavaroiden (jalosteet) (6) kohdalla 0,5 prosenttiin niiden sisältämän alhaisemman riskin vuoksi. Mikäli riskianalyysiä ei sovelleta (mikä on tilanne muissa 18 jäsenvaltiossa), on kaikista kyseisistä alhaisemman riskin sisältävistä ilmoituksista edelleen tarkastettava viisi prosenttia.

| 15. | Fyysisiin tarkastuksiin perustuvien tietojen läpikäynti toi kuitenkin kummankin tarkastusmuodon (riskianalyysi tai viiden prosentin tuotealakohtainen osuus) kohdalla esiin, että vientituen arvon osalta alhaisia (alle 200 euroa) ilmoituksia oli tarkastettu suuri määrä. Jotta tarkastusmahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää paremmin, pientä tuotemäärää koskevat vienti-ilmoitukset tai alhaisen vientitukimäärän sisältävät erät olisi sivuutettava edellytettävien tarkastusten vähimmäismäärää vahvistettaessa, ellei tapauksiin liity petosten ja väärinkäytösten riski. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että arvoltaan alhaisia eriä ei aina valittu mainituin perustein. Taulukossa 2 esitetään arvoltaan alhaisiin ilmoituksiin kohdistuneiden tarkastusten osuus; tiedot perustuvat jäsenvaltioiden CATS-tietokantaan (7) kalenterivuoden 2005 osalta ilmoittamiin tietoihin. Kaikista suoritetuista tarkastuksista 6–13 prosenttia kohdistui arvoltaan vähäisiin eriin. Lisäanalysointi osoittaa, että kyseisten tarkastusten osuus tarkastetun viennin arvosta on ainoastaan 0,1 prosenttia. |
| --- | --- |

15.

Fyysisiin tarkastuksiin perustuvien tietojen läpikäynti toi kuitenkin kummankin tarkastusmuodon (riskianalyysi tai viiden prosentin tuotealakohtainen osuus) kohdalla esiin, että vientituen arvon osalta alhaisia (alle 200 euroa) ilmoituksia oli tarkastettu suuri määrä. Jotta tarkastusmahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää paremmin, pientä tuotemäärää koskevat vienti-ilmoitukset tai alhaisen vientitukimäärän sisältävät erät olisi sivuutettava edellytettävien tarkastusten vähimmäismäärää vahvistettaessa, ellei tapauksiin liity petosten ja väärinkäytösten riski. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että arvoltaan alhaisia eriä ei aina valittu mainituin perustein. Taulukossa 2 esitetään arvoltaan alhaisiin ilmoituksiin kohdistuneiden tarkastusten osuus; tiedot perustuvat jäsenvaltioiden CATS-tietokantaan (7) kalenterivuoden 2005 osalta ilmoittamiin tietoihin. Kaikista suoritetuista tarkastuksista 6–13 prosenttia kohdistui arvoltaan vähäisiin eriin. Lisäanalysointi osoittaa, että kyseisten tarkastusten osuus tarkastetun viennin arvosta on ainoastaan 0,1 prosenttia.

Taulukko 2

Arvoltaan alhaisiin ilmoituksiin kohdistetut tarkastukset jäsenvaltioittain vuonna 2005

Lähde: Komission CATS-tietokanta.

Kalenterivuosi 2005 (1.1.2005–31.12.2005)

Vähimmäistaso: analyysi perustuu kunkin hallinnollisen yhtenäisasiakirjan sisältämään kokonaismäärään

| Jäsenvaltio | Fyysisten tarkastusten kokonaismäärä | Tarkastusten kokonaismäärä (alle 200 euron ilmoitukset) | Alle 200 euron ilmoitusten tarkastusten osuus prosentteina fyysisten tarkastusten kokonaismäärästä | Fyysisesti tarkastettujen ilmoitusten kokonaisarvo euroina | Tarkastettujen alle 200 euron ilmoitusten kokonaisarvo | Tarkastettujen määrien osuus prosentteina (alle 200 euron ilmoitukset) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 858 | 25 | 3 % | 17 795 108 | 2 398 | |
| DK | 727 | 19 | 3 % | 5 698 179 | 2 589 | |
| DE | 4 906 | 239 | 5 % | 37 689 281 | 20 213 | |
| IE | 483 | 15 | 3 % | 4 856 449 | 798 | |
| EL (8) | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| ES | 1 325 | 204 | 15 % | 7 282 634 | 23 647 | |
| FR | 1 006 | 113 | 11 % | 15 238 061 | 6 248 | |
| IT | 2 211 | 105 | 5 % | 6 933 376 | 12 262 | |
| LU | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| NL | 7 851 | 444 | 6 % | 28 648 158 | 53 979 | |
| AT | 405 | 25 | 6 % | 1 738 292 | 2 941 | |
| PT | 370 | 80 | 22 % | 1 826 201 | 7 804 | |
| FI | 424 | 41 | 10 % | 5 054 184 | 3 422 | |
| SE | 388 | 9 | 2 % | 6 514 754 | 1 132 | |
| UK | 402 | 35 | 9 % | 4 222 519 | 3 172 | |
| EU-15 yhteensä | 21 356 | 1 354 | 6 % | 143 497 195 | 140 605 | |
| CZ | 1 320 | 24 | 2 % | 10 018 787 | 3 057 | |
| EE | 28 | 1 | 4 % | 341 922 | 58 | |
| CY | 44 | 3 | 7 % | 336 423 | 246 | |
| LV | 81 | 31 | 38 % | 162 312 | 2 672 | |
| LT | 213 | 2 | 1 % | 4 538 449 | 203 | |
| HU | 559 | 42 | 8 % | 2 823 611 | 5 524 | |
| MT | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| PL | 2 252 | 20 | 1 % | 21 338 773 | 2 781 | |
| SI | 249 | 8 | 3 % | 678 726 | 1 039 | |
| SK | 658 | 54 | 8 % | 12 604 960 | 4 912 | |
| EU-10 yhteensä | 5 404 | 185 | 3 % | 52 843 963 | 20 492 | |
| EU-25 yhteensä | 26 760 | 1 539 | 6 % | 196 341 157 | 161 097 | 0,08 % |

Jäsenvaltio

Fyysisten tarkastusten kokonaismäärä

Tarkastusten kokonaismäärä (alle 200 euron ilmoitukset)

Alle 200 euron ilmoitusten tarkastusten osuus prosentteina fyysisten tarkastusten kokonaismäärästä

Fyysisesti tarkastettujen ilmoitusten kokonaisarvo euroina

Tarkastettujen alle 200 euron ilmoitusten kokonaisarvo

Tarkastettujen määrien osuus prosentteina (alle 200 euron ilmoitukset)

BE

858

25

3 %

17 795 108

2 398

DK

727

19

3 %

5 698 179

2 589

DE

4 906

239

5 %

37 689 281

20 213

IE

483

15

3 %

4 856 449

798

EL (8)

0

0

—

0

0

ES

1 325

204

15 %

7 282 634

23 647

FR

1 006

113

11 %

15 238 061

6 248

IT

2 211

105

5 %

6 933 376

12 262

LU

0

0

—

0

0

NL

7 851

444

6 %

28 648 158

53 979

AT

405

25

6 %

1 738 292

2 941

PT

370

80

22 %

1 826 201

7 804

FI

424

41

10 %

5 054 184

3 422

SE

388

9

2 %

6 514 754

1 132

UK

402

35

9 %

4 222 519

3 172

EU-15 yhteensä

21 356

1 354

6 %

143 497 195

140 605

CZ

1 320

24

2 %

10 018 787

3 057

EE

28

1

4 %

341 922

58

CY

44

3

7 %

336 423

246

LV

81

31

38 %

162 312

2 672

LT

213

2

1 %

4 538 449

203

HU

559

42

8 %

2 823 611

5 524

MT

0

0

—

0

0

PL

2 252

20

1 %

21 338 773

2 781

SI

249

8

3 %

678 726

1 039

SK

658

54

8 %

12 604 960

4 912

EU-10 yhteensä

5 404

185

3 %

52 843 963

20 492

EU-25 yhteensä

26 760

1 539

6 %

196 341 157

161 097

0,08 %

Enimmäistaso: analyysi perustuu kunkin hallinnollisen yhtenäisasiakirjan sisältämään kokonaismäärään

| Jäsenvaltio | Fyysisten tarkastusten kokonaismäärä | Tarkastusten kokonaismäärä (alle 200 euron ilmoitukset) | Alle 200 euron ilmoitusten tarkastusten osuus prosentteina fyysisten tarkastusten kokonaismäärästä | Fyysisesti tarkastettujen ilmoitusten kokonaisarvo euroina | Tarkastettujen alle 200 euron ilmoitusten kokonaisarvo | Tarkastettujen määrien osuus prosentteina (alle 200 euron ilmoitukset) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 884 | 62 | 7 % | 17 795 108 | 4 406 | |
| DK | 1 081 | 131 | 12 % | 5 698 179 | 13 208 | |
| DE | 5 186 | 415 | 8 % | 37 689 281 | 31 931 | |
| IE | 483 | 15 | 3 % | 4 856 449 | 798 | |
| EL (8) | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| ES | 1 328 | 374 | 28 % | 7 282 634 | 28 535 | |
| FR | 1 193 | 204 | 17 % | 15 238 061 | 14 487 | |
| IT | 2 919 | 592 | 20 % | 6 933 376 | 49 113 | |
| LU | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| NL | 8 328 | 894 | 11 % | 28 648 158 | 87 185 | |
| AT | 508 | 113 | 22 % | 1 738 292 | 10 215 | |
| PT | 477 | 147 | 31 % | 1 826 201 | 12 814 | |
| FI | 957 | 235 | 25 % | 5 054 184 | 16 057 | |
| SE | 391 | 17 | 4 % | 6 514 754 | 1 725 | |
| UK | 474 | 150 | 32 % | 4 222 519 | 12 957 | |
| EU-15 yhteensä | 24 209 | 3 349 | 14 % | 143 497 195 | 283 433 | |
| CZ | 1 330 | 29 | 2 % | 10 018 787 | 3 428 | |
| EE | 51 | 14 | 27 % | 341 922 | 803 | |
| CY | 48 | 5 | 10 % | 336 423 | 541 | |
| LV | 138 | 77 | 56 % | 162 312 | 4 505 | |
| LT | 218 | 4 | 2 % | 4 538 449 | 463 | |
| HU | 612 | 81 | 13 % | 2 823 611 | 9 533 | |
| MT | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| PL | 2 328 | 114 | 5 % | 21 338 773 | 13 022 | |
| SI | 270 | 33 | 12 % | 678 726 | 2 876 | |
| SK | 749 | 92 | 12 % | 12 604 960 | 9 103 | |
| EU-10 yhteensä | 5 744 | 449 | 8 % | 52 843 963 | 44 274 | |
| EU-25 yhteensä | 29 953 | 3 798 | 13 % | 196 341 157 | 327 707 | 0,17 % |

Jäsenvaltio

Fyysisten tarkastusten kokonaismäärä

Tarkastusten kokonaismäärä (alle 200 euron ilmoitukset)

Alle 200 euron ilmoitusten tarkastusten osuus prosentteina fyysisten tarkastusten kokonaismäärästä

Fyysisesti tarkastettujen ilmoitusten kokonaisarvo euroina

Tarkastettujen alle 200 euron ilmoitusten kokonaisarvo

Tarkastettujen määrien osuus prosentteina (alle 200 euron ilmoitukset)

BE

884

62

7 %

17 795 108

4 406

DK

1 081

131

12 %

5 698 179

13 208

DE

5 186

415

8 %

37 689 281

31 931

IE

483

15

3 %

4 856 449

798

EL (8)

0

0

—

0

0

ES

1 328

374

28 %

7 282 634

28 535

FR

1 193

204

17 %

15 238 061

14 487

IT

2 919

592

20 %

6 933 376

49 113

LU

0

0

—

0

0

NL

8 328

894

11 %

28 648 158

87 185

AT

508

113

22 %

1 738 292

10 215

PT

477

147

31 %

1 826 201

12 814

FI

957

235

25 %

5 054 184

16 057

SE

391

17

4 %

6 514 754

1 725

UK

474

150

32 %

4 222 519

12 957

EU-15 yhteensä

24 209

3 349

14 %

143 497 195

283 433

CZ

1 330

29

2 %

10 018 787

3 428

EE

51

14

27 %

341 922

803

CY

48

5

10 %

336 423

541

LV

138

77

56 %

162 312

4 505

LT

218

4

2 %

4 538 449

463

HU

612

81

13 %

2 823 611

9 533

MT

0

0

—

0

0

PL

2 328

114

5 %

21 338 773

13 022

SI

270

33

12 %

678 726

2 876

SK

749

92

12 %

12 604 960

9 103

EU-10 yhteensä

5 744

449

8 %

52 843 963

44 274

EU-25 yhteensä

29 953

3 798

13 %

196 341 157

327 707

0,17 %

| 16. | Jäsenvaltiot noudattivat tarkastusten vähimmäismäärää koskevaa viiden prosentin sääntöä, mutta useat suorittivat suuremman määrän arvoltaan alhaisten erien tarkastuksia lähinnä lainsäädännön erilaisen tulkinnan vuoksi. Arvoltaan alhaiset erät sisällytettiin tarkastuksia koskevaan viiden prosentin vähimmäisotokseen, vaikka ne olisi pitänyt itse asiassa jättää otoksen ulkopuolelle. Tämän seurauksena tarkastuksia suoritettiin asetuksissa edellytettyä vähimmäismäärää enemmän. Taulukosta 2 käy ilmi, että 1 500–3 800 tarkastusta kohdistettiin sellaisiin lähetyksiin, jotka olisi pitänyt jättää tarkastusten ulkopuolelle. |
| --- | --- |

16.

Jäsenvaltiot noudattivat tarkastusten vähimmäismäärää koskevaa viiden prosentin sääntöä, mutta useat suorittivat suuremman määrän arvoltaan alhaisten erien tarkastuksia lähinnä lainsäädännön erilaisen tulkinnan vuoksi. Arvoltaan alhaiset erät sisällytettiin tarkastuksia koskevaan viiden prosentin vähimmäisotokseen, vaikka ne olisi pitänyt itse asiassa jättää otoksen ulkopuolelle. Tämän seurauksena tarkastuksia suoritettiin asetuksissa edellytettyä vähimmäismäärää enemmän. Taulukosta 2 käy ilmi, että 1 500–3 800 tarkastusta kohdistettiin sellaisiin lähetyksiin, jotka olisi pitänyt jättää tarkastusten ulkopuolelle.

| 17. | Tullin resurssien tehokkaampaa ja vaikuttavampaa hyödyntämistä voitaisiin edistää esimerkiksi nostamalla niiden lähetysten vähimmäisarvoa, jotka on otettava huomioon poimittaessa tarkastettavaa vähimmäisotosta (ks. kustannuksia käsittelevät kohdat 19–21). Tarkastettavien erien määrä voisi vähentyä huomattavasti, jos niiden ilmoitusten vähimmäisarvoa nostettaisiin, jotka huomioidaan valittaessa lähetyksiä fyysisiin tarkastuksiin. Luonnollisesti vähimmäisarvon mahdollisen nostamisenkin jälkeen kyseisen arvon alittavat lähetykset olisi edelleen tarkastettava, mikäli niiden osalta havaitaan viitteitä petoksista tai väärinkäytöksistä. |
| --- | --- |

17.

Tullin resurssien tehokkaampaa ja vaikuttavampaa hyödyntämistä voitaisiin edistää esimerkiksi nostamalla niiden lähetysten vähimmäisarvoa, jotka on otettava huomioon poimittaessa tarkastettavaa vähimmäisotosta (ks. kustannuksia käsittelevät kohdat 19–21). Tarkastettavien erien määrä voisi vähentyä huomattavasti, jos niiden ilmoitusten vähimmäisarvoa nostettaisiin, jotka huomioidaan valittaessa lähetyksiä fyysisiin tarkastuksiin. Luonnollisesti vähimmäisarvon mahdollisen nostamisenkin jälkeen kyseisen arvon alittavat lähetykset olisi edelleen tarkastettava, mikäli niiden osalta havaitaan viitteitä petoksista tai väärinkäytöksistä.

| 18. | Sama skenaario pätee vaihtamista koskeviin tarkastuksiin. Taulukossa 3 esitetään analyysi EU:n itärajoilla vaihtamista koskevien tarkastusten kohteena olleiden lähetysten arvosta. Tässä yhteydessä on syytä panna merkille, että haetun vientituen määrää ei tarvitse ilmoittaa tavaroiden mukana kulkevissa asiakirjoissa (vienti-ilmoitus tai T5-valvontakappale) eikä tavaroihin sovellettavan vientituen määrästä ole saatavilla välittömästi tietoa, varsinkaan tarjouskilpailumenettelyjen avulla vahvistettujen määrien ja liitteeseen I kuulumattomien tavaroiden osalta. Näin ollen viranomaisten on vaikea yksilöidä tarkastuksiin parhaiten soveltuvat lähetykset. |
| --- | --- |

18.

Sama skenaario pätee vaihtamista koskeviin tarkastuksiin. Taulukossa 3 esitetään analyysi EU:n itärajoilla vaihtamista koskevien tarkastusten kohteena olleiden lähetysten arvosta. Tässä yhteydessä on syytä panna merkille, että haetun vientituen määrää ei tarvitse ilmoittaa tavaroiden mukana kulkevissa asiakirjoissa (vienti-ilmoitus tai T5-valvontakappale) eikä tavaroihin sovellettavan vientituen määrästä ole saatavilla välittömästi tietoa, varsinkaan tarjouskilpailumenettelyjen avulla vahvistettujen määrien ja liitteeseen I kuulumattomien tavaroiden osalta. Näin ollen viranomaisten on vaikea yksilöidä tarkastuksiin parhaiten soveltuvat lähetykset.

Taulukko 3

Vaihtamista koskevien tarkastusten kohteena EU:n itärajoilla olleiden, tilintarkastustuomioistuimen 1. toukokuuta 2004–30. syyskuuta 2005 tarkastamien lähetysten arvon analysointi

| Jäsenvaltio | Unkari | Latvia | Puola | Slovenia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientitukien arvo (euroina) | Määrä | % | Määrä | % | Määrä | % | Määrä | % |
| 0–200 | 25 | 46 | 0 | 0 | 1 | 3 | 17 | 35 |
| Liitt. I kuulum. tai vast. | 11 | 20 | 11 | 34 | 15 | 43 | 16 | 33 |
| 201–4 000 | 9 | 17 | 7 | 22 | 7 | 20 | 7 | 14 |
| > 4 000 | 9 | 17 | 14 | 44 | 12 | 34 | 9 | 18 |
| Yhteensä | 54 | 100 | 32 | 100 | 35 | 100 | 49 | 100 % |
| Liitt. I kuulum. | : | liitteeseen I kuulumattomat tavarat. |

Jäsenvaltio

Unkari

Latvia

Puola

Slovenia

Vientitukien arvo (euroina)

Määrä

%

Määrä

%

Määrä

%

Määrä

%

0–200

25

46

0

0

1

3

17

35

Liitt. I kuulum. tai vast.

11

20

11

34

15

43

16

33

201–4 000

9

17

7

22

7

20

7

14

> 4 000

9

17

14

44

12

34

9

18

Yhteensä

54

100

32

100

35

100

49

100 %

Liitt. I kuulum.

:

liitteeseen I kuulumattomat tavarat.

Huom.: Unkarin viranomaiset tarkastivat 100-prosenttisesti kaikki Unkarin (HU) ja Serbian (RS) rajan ylittävät alukset. Tämä muuttaa huomattavasti alle 200 euron ilmoituksiin kohdistettujen tarkastusten suhteellista painoarvoa.

Suoritettujen tarkastusten kustannukset

| 19. | Kun vietävät tavarat esitetään poistumistullitoimipaikassa (tilanne, joka ilmenee lähinnä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja tietyissä Ranskan satamissa), fyysisten tarkastusten suorittamisesta kaupankäyjille aiheutuvat kulut voivat paikallisista olosuhteista riippuen vaihdella 120 ja 400 euron välillä. Kuluihin sisältyy konttien siirtäminen satama-alueella tai satama-alueelta asianmukaisille purkupaikoille sekä konttien purkuun ja uudelleenlastaukseen liittyvä työ (ks. laatikko 1).

  Laatikko 1Eräs Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva viejä päätti luopua 293,28 euron vientitukihakemuksestaan, sillä kontin saaminen fyysiseen tarkastukseen olisi edellyttänyt 51 kontin siirtämistä viejän kustannuksella, mikä olisi lisäksi viivästyttänyt laivan lähtöä viidellä tunnilla. |
| --- | --- |

19.

Kun vietävät tavarat esitetään poistumistullitoimipaikassa (tilanne, joka ilmenee lähinnä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja tietyissä Ranskan satamissa), fyysisten tarkastusten suorittamisesta kaupankäyjille aiheutuvat kulut voivat paikallisista olosuhteista riippuen vaihdella 120 ja 400 euron välillä. Kuluihin sisältyy konttien siirtäminen satama-alueella tai satama-alueelta asianmukaisille purkupaikoille sekä konttien purkuun ja uudelleenlastaukseen liittyvä työ (ks. laatikko 1).

Laatikko 1Eräs Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva viejä päätti luopua 293,28 euron vientitukihakemuksestaan, sillä kontin saaminen fyysiseen tarkastukseen olisi edellyttänyt 51 kontin siirtämistä viejän kustannuksella, mikä olisi lisäksi viivästyttänyt laivan lähtöä viidellä tunnilla.

| 20. | Kun vietävät lähetykset esitetään sisämaan lastauspaikoissa, kaupankäyjille ei aiheudu kuluja, sillä lähetykset esitetään yleensä ennen lastausta viejän tiloissa. Kaksi tarkastuskäynnin kohteena ollutta jäsenvaltiota, Saksa ja Italia (9), velottavat viejää fyysisestä tarkastuksesta. Tunnin kestävä tarkastus lastauspaikassa maksaa noin 180 euroa. |
| --- | --- |

20.

Kun vietävät lähetykset esitetään sisämaan lastauspaikoissa, kaupankäyjille ei aiheudu kuluja, sillä lähetykset esitetään yleensä ennen lastausta viejän tiloissa. Kaksi tarkastuskäynnin kohteena ollutta jäsenvaltiota, Saksa ja Italia (9), velottavat viejää fyysisestä tarkastuksesta. Tunnin kestävä tarkastus lastauspaikassa maksaa noin 180 euroa.

| 21. | Kuten edellä esitetystä käy ilmi, tarkastuksesta aiheutuvat kulut saattavat ylittää maksettujen tukien arvon, mikä osoittaa, että alhaisen tukimäärän kohteena olevien ilmoitusten tarkastaminen ei ole kustannustehokasta. |
| --- | --- |

21.

Kuten edellä esitetystä käy ilmi, tarkastuksesta aiheutuvat kulut saattavat ylittää maksettujen tukien arvon, mikä osoittaa, että alhaisen tukimäärän kohteena olevien ilmoitusten tarkastaminen ei ole kustannustehokasta.

Ennakkoilmoitus tarkastuksista

| 22. | Yhteisön asetuksissa säädetään selkeästi, että fyysisiä tarkastuksia on suoritettava säännöllisesti ilman ennakkovaroitusta ja että fyysisiä tarkastuksia, joista on viejälle nimenomaisesti tai sanattomasti ilmoitettu etukäteen, ei saa laskea mukaan tarkastusten vaadittuun vähimmäismäärään. Komissio pitää mainittujen vaatimusten noudattamatta jättämistä yleensä epäonnistumisena keskeisessä valvonnassa, minkä seurauksena kyseinen jäsenvaltio joutuu mahdollisesti ryhtymään korjaaviin toimiin. |
| --- | --- |

22.

Yhteisön asetuksissa säädetään selkeästi, että fyysisiä tarkastuksia on suoritettava säännöllisesti ilman ennakkovaroitusta ja että fyysisiä tarkastuksia, joista on viejälle nimenomaisesti tai sanattomasti ilmoitettu etukäteen, ei saa laskea mukaan tarkastusten vaadittuun vähimmäismäärään. Komissio pitää mainittujen vaatimusten noudattamatta jättämistä yleensä epäonnistumisena keskeisessä valvonnassa, minkä seurauksena kyseinen jäsenvaltio joutuu mahdollisesti ryhtymään korjaaviin toimiin.

| 23. | Tilintarkastustuomioistuin katsoi lastauspaikoissa – jotka ovat usein viejien omia tiloja – suoritetut fyysiset tarkastukset erittäin ennakoitaviksi useissa jäsenvaltioissa: Alankomaat, Belgia, Italia, Ranska, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vakiintuneena käytäntönä olevan, että virkailijat saapuvat ennen tavaroiden lastauksen alkamista. Systemaattisesti ennen lastausta alkavat tarkastukset merkitsevät itse asiassa siinä mielessä sanatonta ilmoittamista etukäteen, että mikäli tullivirkailija ei saavu ennen lastauksen alkamista, toimija tietää, että lähetykseen ei tulla kohdistamaan fyysistä tarkastusta. Vaarana on, että tällöin lastataan tukeen oikeuttamattomia tai määrältään vajavaisia tuotteita ja haetaan tukea, johon toimija ei ole oikeutettu. Tämä käytännössä mitätöi tarkastuksen tarkoituksen ja tehon. |
| --- | --- |

23.

Tilintarkastustuomioistuin katsoi lastauspaikoissa – jotka ovat usein viejien omia tiloja – suoritetut fyysiset tarkastukset erittäin ennakoitaviksi useissa jäsenvaltioissa: Alankomaat, Belgia, Italia, Ranska, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vakiintuneena käytäntönä olevan, että virkailijat saapuvat ennen tavaroiden lastauksen alkamista. Systemaattisesti ennen lastausta alkavat tarkastukset merkitsevät itse asiassa siinä mielessä sanatonta ilmoittamista etukäteen, että mikäli tullivirkailija ei saavu ennen lastauksen alkamista, toimija tietää, että lähetykseen ei tulla kohdistamaan fyysistä tarkastusta. Vaarana on, että tällöin lastataan tukeen oikeuttamattomia tai määrältään vajavaisia tuotteita ja haetaan tukea, johon toimija ei ole oikeutettu. Tämä käytännössä mitätöi tarkastuksen tarkoituksen ja tehon.

Arvoltaan suuret irtotavaralähetykset

| 24. | Irtotavarat, lähinnä vilja ja sokeri, kuljetetaan yleensä laivalastina yhteen määräpaikkaan. Kunkin laivalastin arvo vientitukina voi olla erittäin korkea (esimerkiksi 6 700 tonnia Tunisiaan vietyä valkoista sokeria oli 3,4 miljoonan euron suuruisen tuen arvoinen vuoden 2003 lopussa). Vientitodistuksiin liittyvistä hallinnollisista syistä viejän on kuitenkin säännöllisesti toimitettava useita koko lähetyksen kattavia vienti-ilmoituksia. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä havaittiin käytäntönä olevan, että fyysisessä tarkastuksessa tarkastetaan ainoastaan yksi ilmoitus koko laivalastin osalta. Tämä käytäntö ei ole ristiriidassa voimassa olevan lainsäädännön kanssa, mutta nykyisten fyysisten tarkastusten vaikutus on laimea, sillä ne kattavat ainoastaan osan laivalastista ja vievät näin tarkastukselta tehoa (ks. laatikko 2).

  Laatikko 2Eräs viejä toimitti kuusi vienti-ilmoitusta, jotka koskivat 1 147 tonnia valkoista sokeria; sokeri oli määrä lastata yhteen laivaan Libyaan vientiä varten heinäkuussa 2006 (vientituen kokonaisarvo: 268 600 euroa). Fyysiseen tarkastukseen valittiin yksi 200 tonnin ilmoitus (vientituen arvo: 46 840 euroa). Yhdistyneen kuningaskunnan tulli valvoi, kun osa 200 tonnin erästä lastattiin laivaan. Fyysinen tarkastus alkoi kello 6.20 ja päättyi kello 7.10. |
| --- | --- |

24.

Irtotavarat, lähinnä vilja ja sokeri, kuljetetaan yleensä laivalastina yhteen määräpaikkaan. Kunkin laivalastin arvo vientitukina voi olla erittäin korkea (esimerkiksi 6 700 tonnia Tunisiaan vietyä valkoista sokeria oli 3,4 miljoonan euron suuruisen tuen arvoinen vuoden 2003 lopussa). Vientitodistuksiin liittyvistä hallinnollisista syistä viejän on kuitenkin säännöllisesti toimitettava useita koko lähetyksen kattavia vienti-ilmoituksia. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä havaittiin käytäntönä olevan, että fyysisessä tarkastuksessa tarkastetaan ainoastaan yksi ilmoitus koko laivalastin osalta. Tämä käytäntö ei ole ristiriidassa voimassa olevan lainsäädännön kanssa, mutta nykyisten fyysisten tarkastusten vaikutus on laimea, sillä ne kattavat ainoastaan osan laivalastista ja vievät näin tarkastukselta tehoa (ks. laatikko 2).

Laatikko 2Eräs viejä toimitti kuusi vienti-ilmoitusta, jotka koskivat 1 147 tonnia valkoista sokeria; sokeri oli määrä lastata yhteen laivaan Libyaan vientiä varten heinäkuussa 2006 (vientituen kokonaisarvo: 268 600 euroa). Fyysiseen tarkastukseen valittiin yksi 200 tonnin ilmoitus (vientituen arvo: 46 840 euroa). Yhdistyneen kuningaskunnan tulli valvoi, kun osa 200 tonnin erästä lastattiin laivaan. Fyysinen tarkastus alkoi kello 6.20 ja päättyi kello 7.10.

Kuljetusvälineen sinetöinti ja vaihtamista koskevat tarkastukset

| 25. | Kun fyysinen tarkastus on suoritettu, kuljetusvälineiden, joilla tavarat kuljetetaan, on yleensä oltava tullin sinetöimiä. Tällaisia lähetyksiä ei yleensä enää oteta vaihtamista koskevaan tarkastukseen, ellei sinettejä ole rikottu tai poistettu; tällaisessa tapauksessa asetuksissa edellytetään erillisen vaihtamista koskevan tarkastuksen suorittamista. Kun otetaan huomioon, minkä arvon tämä luo sinetille – lähetyksen virtuaalisena ”kulkulupana” – voidaan todeta, että sinettien käytön ja tarkoituksen on oltava selkeitä ja yksiselitteisiä. |
| --- | --- |

25.

Kun fyysinen tarkastus on suoritettu, kuljetusvälineiden, joilla tavarat kuljetetaan, on yleensä oltava tullin sinetöimiä. Tällaisia lähetyksiä ei yleensä enää oteta vaihtamista koskevaan tarkastukseen, ellei sinettejä ole rikottu tai poistettu; tällaisessa tapauksessa asetuksissa edellytetään erillisen vaihtamista koskevan tarkastuksen suorittamista. Kun otetaan huomioon, minkä arvon tämä luo sinetille – lähetyksen virtuaalisena ”kulkulupana” – voidaan todeta, että sinettien käytön ja tarkoituksen on oltava selkeitä ja yksiselitteisiä.

| 26. | Osana vienti-ilmoitusten vahvistamista koskevia tavanomaisia hallinnollisia menettelyitä tulli voi myös kiinnittää sinettinsä kontteihin, perävaunuihin tai rekkoihin ilman, että fyysistä tarkastusta olisi suoritettu. Tämä käytäntö havaittiin etenkin Belgiassa, Espanjassa, Italiassa, Ranskassa ja Saksassa. Lisäksi myös TIR-menettelyyn (10) perustuvat lähetykset ovat tullin sinetöimiä ilman, että fyysistä tarkastusta olisi välttämättä suoritettu (ks. laatikko 3 ja kuvi 1).

  Laatikko 3Suuruudeltaan 20 tonnin naudanlihaerä tuotiin vientiselvitykseen Espanjan tulliin vuonna 2001; lihan määräpaikkana oli Venäjä. Espanjan tullin sinetöimä lähetys esitettiin välivarastointiin Hampurissa sijaitsevaan kylmävarastoon (lasti purettiin ja siirrettiin varastoon tullin valvonnassa). Tavarat poistettiin tullin valvonnassa kylmävarastosta kuljetettavaksi rekalla Venäjälle. Saksan tulli otti erästä näytteen, vaikka se oli sinetöity, ja suoritetun analyysin perusteella lihat luokiteltiin sellaisiksi naudan syötäviksi osiksi, joista ei makseta vientitukea. Näiden tulosten perusteella Espanjassa suoritettiin lisätutkimuksia, joiden yhteydessä saman viejän kohdalla havaittiin lisää sääntöjenvastaisuuksia yhteensä noin 497 000 euron arvosta, mihin sisältyy 56 000 euroa korkoja. Maksajavirasto laati vuoden 2006 lopussa perintäilmoituksen, mikä päätti hallinnolliset menettelyt. Tapaus on tällä hetkellä käsiteltävänä kansallisessa tuomioistuimessa, joka vastaa lopullisesta päätöksestä. Noin 80 prosenttia T5-valvontakappaleista osoitti, että tulli oli sinetöinyt lähetykset lähtöpaikassa ilman fyysistä tarkastusta; menettelyn myötä lähetykset jätettiin yhteisön eri poistumistullitoimipaikoissa automaattisesti vaihtamista koskeviin tarkastuksiin mahdollisesti valittavien lähetysten populaation ulkopuolelle. |
| --- | --- |

26.

Osana vienti-ilmoitusten vahvistamista koskevia tavanomaisia hallinnollisia menettelyitä tulli voi myös kiinnittää sinettinsä kontteihin, perävaunuihin tai rekkoihin ilman, että fyysistä tarkastusta olisi suoritettu. Tämä käytäntö havaittiin etenkin Belgiassa, Espanjassa, Italiassa, Ranskassa ja Saksassa. Lisäksi myös TIR-menettelyyn (10) perustuvat lähetykset ovat tullin sinetöimiä ilman, että fyysistä tarkastusta olisi välttämättä suoritettu (ks. laatikko 3 ja kuvi 1).

Laatikko 3Suuruudeltaan 20 tonnin naudanlihaerä tuotiin vientiselvitykseen Espanjan tulliin vuonna 2001; lihan määräpaikkana oli Venäjä. Espanjan tullin sinetöimä lähetys esitettiin välivarastointiin Hampurissa sijaitsevaan kylmävarastoon (lasti purettiin ja siirrettiin varastoon tullin valvonnassa). Tavarat poistettiin tullin valvonnassa kylmävarastosta kuljetettavaksi rekalla Venäjälle. Saksan tulli otti erästä näytteen, vaikka se oli sinetöity, ja suoritetun analyysin perusteella lihat luokiteltiin sellaisiksi naudan syötäviksi osiksi, joista ei makseta vientitukea. Näiden tulosten perusteella Espanjassa suoritettiin lisätutkimuksia, joiden yhteydessä saman viejän kohdalla havaittiin lisää sääntöjenvastaisuuksia yhteensä noin 497 000 euron arvosta, mihin sisältyy 56 000 euroa korkoja. Maksajavirasto laati vuoden 2006 lopussa perintäilmoituksen, mikä päätti hallinnolliset menettelyt. Tapaus on tällä hetkellä käsiteltävänä kansallisessa tuomioistuimessa, joka vastaa lopullisesta päätöksestä. Noin 80 prosenttia T5-valvontakappaleista osoitti, että tulli oli sinetöinyt lähetykset lähtöpaikassa ilman fyysistä tarkastusta; menettelyn myötä lähetykset jätettiin yhteisön eri poistumistullitoimipaikoissa automaattisesti vaihtamista koskeviin tarkastuksiin mahdollisesti valittavien lähetysten populaation ulkopuolelle.

| 27. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että tanskalaisten ja hollantilaisten lähettäjien/viejien, jotka saavat kiinnittää sinetit itse, kiinnittämät sinetit herättivät epäilyä EU:n alueen poistumistullitoimipaikoissa, sillä kyseiset ”yrityssinetit” eivät olleet selkeästi erotettavissa ”tullisineteistä”. |
| --- | --- |

27.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että tanskalaisten ja hollantilaisten lähettäjien/viejien, jotka saavat kiinnittää sinetit itse, kiinnittämät sinetit herättivät epäilyä EU:n alueen poistumistullitoimipaikoissa, sillä kyseiset ”yrityssinetit” eivät olleet selkeästi erotettavissa ”tullisineteistä”.

| 28. | Näin ollen monet lähetykset jäävät aiheellisesti tai epähuomiossa sen lähetysjoukon ulkopuolelle, josta valitaan lähetykset vaihtamista koskeviin tarkastuksiin, sillä sinetin todellinen merkitys on epäselvä ja saattaa johtaa oletukseen, että fyysinen tarkastus on jo suoritettu. Tanskan tulliviranomaiset muuttivat sinettien käyttöä koskevia sääntöjään 1. helmikuuta 2006 alkaen väärinkäsitysten välttämiseksi. |
| --- | --- |

28.

Näin ollen monet lähetykset jäävät aiheellisesti tai epähuomiossa sen lähetysjoukon ulkopuolelle, josta valitaan lähetykset vaihtamista koskeviin tarkastuksiin, sillä sinetin todellinen merkitys on epäselvä ja saattaa johtaa oletukseen, että fyysinen tarkastus on jo suoritettu. Tanskan tulliviranomaiset muuttivat sinettien käyttöä koskevia sääntöjään 1. helmikuuta 2006 alkaen väärinkäsitysten välttämiseksi.

Vaihtamista koskevien tarkastusten vähimmäismäärä ja sisältö

| 29. | Lainsäädännössä edellytetään (11) yleisenä sääntönä, että poistumistullitoimipaikka suorittaa vähintään yhden vaihtamista koskevan tarkastuksen päivinä, joina EU:n alueen poistumistullitoimipaikoista lähtee lähetyksiä. Lähetykset olisi aina tilanteen salliessa valittava tarkastuksiin riskianalyysin perusteella. |
| --- | --- |

29.

Lainsäädännössä edellytetään (11) yleisenä sääntönä, että poistumistullitoimipaikka suorittaa vähintään yhden vaihtamista koskevan tarkastuksen päivinä, joina EU:n alueen poistumistullitoimipaikoista lähtee lähetyksiä. Lähetykset olisi aina tilanteen salliessa valittava tarkastuksiin riskianalyysin perusteella.

| 30. | Mainittua ”yksi tarkastus päivässä” -sääntöä on tulkittu kirjavasti. Mikäli lähetyksiä saapuu päivittäin seitsemän päivän ajan lastattavaksi ja laiva lähtee seitsemäntenä päivänä, tarkastetaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa ainoastaan yksi lähetys. Sitä vastoin jos lähetyksiä lähtee EU:n alueelta Latvian ja Venäjän välisen rajan kautta päivittäin seitsemän päivän ajan, suoritetaan seitsemän vaihtamista koskevaa tarkastusta. Tätä sääntöä sovelletaan myös Alankomaissa, Belgiassa, Italiassa, Ranskassa ja Saksassa sijaitsevissa satamissa. |
| --- | --- |

30.

Mainittua ”yksi tarkastus päivässä” -sääntöä on tulkittu kirjavasti. Mikäli lähetyksiä saapuu päivittäin seitsemän päivän ajan lastattavaksi ja laiva lähtee seitsemäntenä päivänä, tarkastetaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa ainoastaan yksi lähetys. Sitä vastoin jos lähetyksiä lähtee EU:n alueelta Latvian ja Venäjän välisen rajan kautta päivittäin seitsemän päivän ajan, suoritetaan seitsemän vaihtamista koskevaa tarkastusta. Tätä sääntöä sovelletaan myös Alankomaissa, Belgiassa, Italiassa, Ranskassa ja Saksassa sijaitsevissa satamissa.

| 31. | Toinen tulkintaongelma liittyy lähetyksiin (rekalla/perävaunulla tai kontissa), jotka sisältävät useita, joissakin harvoissa tapauksissa jopa 30 vienti-ilmoitusta. Epäselvä lainsäädäntö ja tulkintaerot ovat johtaneet tilanteeseen, jossa jotkin jäsenvaltiot (esimerkiksi Latvia, Slovenia ja Unkari) tarkistavat koko lähetyksen, kun taas suurin osa muista jäsenvaltioista tarkastaa ainoastaan yhden ilmoituksen. |
| --- | --- |

31.

Toinen tulkintaongelma liittyy lähetyksiin (rekalla/perävaunulla tai kontissa), jotka sisältävät useita, joissakin harvoissa tapauksissa jopa 30 vienti-ilmoitusta. Epäselvä lainsäädäntö ja tulkintaerot ovat johtaneet tilanteeseen, jossa jotkin jäsenvaltiot (esimerkiksi Latvia, Slovenia ja Unkari) tarkistavat koko lähetyksen, kun taas suurin osa muista jäsenvaltioista tarkastaa ainoastaan yhden ilmoituksen.

Erityiset vaihtamista koskevat tarkastukset

| 32. | EU:n alueen poistumistullitoimipaikkojen on suoritettava erillinen vaihtamista koskeva tarkastus, mikäli ilmenee, että lähtöpaikassa kiinnitetyt sinetit on poistettu tai rikottu tai että vapautusta (12) sinetöinnistä ei ole myönnetty. Erityiset vaihtamista koskevat tarkastukset saattavat johtaa täyteen fyysiseen tarkastukseen. |
| --- | --- |

32.

EU:n alueen poistumistullitoimipaikkojen on suoritettava erillinen vaihtamista koskeva tarkastus, mikäli ilmenee, että lähtöpaikassa kiinnitetyt sinetit on poistettu tai rikottu tai että vapautusta (12) sinetöinnistä ei ole myönnetty. Erityiset vaihtamista koskevat tarkastukset saattavat johtaa täyteen fyysiseen tarkastukseen.

| 33. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että EU:n itärajan poistumistullitoimipaikoissa (Latviassa, Puolassa, Sloveniassa ja Unkarissa) tutkitaan jokainen rekka/perävaunu, mikä mahdollistaa sinettien eheyden tarkistamisen. Sitä vastoin lähetyksiin (lähinnä konteissa), jotka poistuvat yhteisön alueelta Alankomaiden, Italian, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan satamien kautta, ei kohdisteta yhtä tiukkoja tarkastuksia. Tähän on syynä se, että kyseisten jäsenvaltioiden tulliviranomaiset eivät tutki systemaattisesti sinettejä lähetysten saapuessa varsinaiseen EU:n alueen poistumistullitoimipaikkaan. Näin ollen lähetyksiä, joiden sinetit ovat rikkoutuneet, vahingoittuneet tai kadonneet, ei aina havaita ja ne saattavat välttää erityiset vaihtamista koskevat tarkastukset. Tähän ongelmaan puuttumiseksi Ranskan tulli on ottanut käyttöön lähetysten sinetöintiä koskevat kahden prosentin kansalliset lisätarkastukset. |
| --- | --- |

33.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että EU:n itärajan poistumistullitoimipaikoissa (Latviassa, Puolassa, Sloveniassa ja Unkarissa) tutkitaan jokainen rekka/perävaunu, mikä mahdollistaa sinettien eheyden tarkistamisen. Sitä vastoin lähetyksiin (lähinnä konteissa), jotka poistuvat yhteisön alueelta Alankomaiden, Italian, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan satamien kautta, ei kohdisteta yhtä tiukkoja tarkastuksia. Tähän on syynä se, että kyseisten jäsenvaltioiden tulliviranomaiset eivät tutki systemaattisesti sinettejä lähetysten saapuessa varsinaiseen EU:n alueen poistumistullitoimipaikkaan. Näin ollen lähetyksiä, joiden sinetit ovat rikkoutuneet, vahingoittuneet tai kadonneet, ei aina havaita ja ne saattavat välttää erityiset vaihtamista koskevat tarkastukset. Tähän ongelmaan puuttumiseksi Ranskan tulli on ottanut käyttöön lähetysten sinetöintiä koskevat kahden prosentin kansalliset lisätarkastukset.

Vaihtamista koskevien tarkastusten laatu

| 34. | Vaihtamista koskevat tarkastukset ovat periaatteessa silmämääräisiä tarkastuksia, joiden avulla varmistetaan, että tavarat vastaavat niiden mukana kulkevia asiakirjoja. Tarkastuskäynnin kohteena olleissa satamissa havaittiin yleisenä lähestymistapana olevan kontin ovien avaaminen ja vain välittömästi näkyvillä olevien tavaroiden tarkistaminen, suorittamalla niin sanottu ”lastin loppupään tarkistus”. Tähän oli usein syynä se, että etenkään pienissä satamissa ei lastin purkamista varten ole saatavilla riittävää välineistöä (esimerkiksi Triestessä tai Dunkerquessa). Paras käytäntö havaittiin EU:n itärajojen tullitoimipaikoissa, joissa tarkastettiin perusteellisesti suojapeittein varustetut rekkakuormat. |
| --- | --- |

34.

Vaihtamista koskevat tarkastukset ovat periaatteessa silmämääräisiä tarkastuksia, joiden avulla varmistetaan, että tavarat vastaavat niiden mukana kulkevia asiakirjoja. Tarkastuskäynnin kohteena olleissa satamissa havaittiin yleisenä lähestymistapana olevan kontin ovien avaaminen ja vain välittömästi näkyvillä olevien tavaroiden tarkistaminen, suorittamalla niin sanottu ”lastin loppupään tarkistus”. Tähän oli usein syynä se, että etenkään pienissä satamissa ei lastin purkamista varten ole saatavilla riittävää välineistöä (esimerkiksi Triestessä tai Dunkerquessa). Paras käytäntö havaittiin EU:n itärajojen tullitoimipaikoissa, joissa tarkastettiin perusteellisesti suojapeittein varustetut rekkakuormat.

Vaihtamista koskevissa ja erityisissä vaihtamista koskevissa tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien seuranta

| 35. | Poistumistullitoimipaikkojen on ilmoitettava asianomaisten jäsenvaltioiden maksajavirastoille vaihtamista koskevissa tarkastuksissa havaituista sääntöjenvastaisuuksista ja ne voivat pyytää selvityksiä toteutetuista seurantatoimista. |
| --- | --- |

35.

Poistumistullitoimipaikkojen on ilmoitettava asianomaisten jäsenvaltioiden maksajavirastoille vaihtamista koskevissa tarkastuksissa havaituista sääntöjenvastaisuuksista ja ne voivat pyytää selvityksiä toteutetuista seurantatoimista.

| 36. | Latvian, Puolan, Slovenian ja Tanskan poistumistullitoimipaikat ovat raportoineet sääntöjenvastaisuuksista menettelyistä vastaaville muiden jäsenvaltioiden maksajavirastoille. Useimmissa tapauksissa ne eivät ole kuitenkaan pyynnöstään huolimatta saaneet palautetta seurantatoimista. |
| --- | --- |

36.

Latvian, Puolan, Slovenian ja Tanskan poistumistullitoimipaikat ovat raportoineet sääntöjenvastaisuuksista menettelyistä vastaaville muiden jäsenvaltioiden maksajavirastoille. Useimmissa tapauksissa ne eivät ole kuitenkaan pyynnöstään huolimatta saaneet palautetta seurantatoimista.

| 37. | Tanskassa havaittiin erityinen ongelma Aalborgin tullitoimipaikassa. Kyseisen tullitoimipaikan suorittamissa tarkastuksissa ilmeni, että sinetit puuttuivat lähetyksistä usein EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa. Vaadittujen erityisten vaihtamista koskevien tarkastusten suorittamisen sijasta toimipaikka kuitenkin kieltäytyi vahvistamasta, että tavarat ovat lähteneet EU:n alueelta; perusteena oli, että toimipaikka ei kyennyt tunnistamaan tavaroita, koska sinetit puuttuivat. Elokuun 2004 ja helmikuun 2006 välisenä aikana kyseinen toimipaikka ilmoitti muiden jäsenvaltioiden maksajavirastoille, että se ei kyennyt vahvistamaan 280 (13) lähetyksen poistumista EU:n alueelta, koska sinetit oli poistettu. Toimipaikka sai vastauksen ainoastaan kahteen (14) tekemistään 280 ilmoituksesta. Tanskan tullin mukaan Espanjan, Italian, Kreikan ja Ranskan maksajavirastot eivät ole vastanneet yhteenkään Tanskan viranomaisten lähettämään ilmoitukseen. Tanskasta peräisin olevaan vientiin liittyi 17 vastaavanlaista tapausta, joissa Aalborgin tullitoimipaikka lähetti tiedot Tanskan maksajavirastolle ja vientituet peruttiin. |
| --- | --- |

37.

Tanskassa havaittiin erityinen ongelma Aalborgin tullitoimipaikassa. Kyseisen tullitoimipaikan suorittamissa tarkastuksissa ilmeni, että sinetit puuttuivat lähetyksistä usein EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa. Vaadittujen erityisten vaihtamista koskevien tarkastusten suorittamisen sijasta toimipaikka kuitenkin kieltäytyi vahvistamasta, että tavarat ovat lähteneet EU:n alueelta; perusteena oli, että toimipaikka ei kyennyt tunnistamaan tavaroita, koska sinetit puuttuivat. Elokuun 2004 ja helmikuun 2006 välisenä aikana kyseinen toimipaikka ilmoitti muiden jäsenvaltioiden maksajavirastoille, että se ei kyennyt vahvistamaan 280 (13) lähetyksen poistumista EU:n alueelta, koska sinetit oli poistettu. Toimipaikka sai vastauksen ainoastaan kahteen (14) tekemistään 280 ilmoituksesta. Tanskan tullin mukaan Espanjan, Italian, Kreikan ja Ranskan maksajavirastot eivät ole vastanneet yhteenkään Tanskan viranomaisten lähettämään ilmoitukseen. Tanskasta peräisin olevaan vientiin liittyi 17 vastaavanlaista tapausta, joissa Aalborgin tullitoimipaikka lähetti tiedot Tanskan maksajavirastolle ja vientituet peruttiin.

| 38. | Ongelmaa kuvastaa hyvin tapaus, jossa Tanskan tulli löysi erään rekan ohjaamosta 30 tullin hyväksymää yrityssinettiä. Sinetit olisi pitänyt kiinnittää lastauspaikassa Ranskassa turvatoimenpiteenä kuljetuksen aikana tapahtuvaa vaihtamista vastaan, mutta ne olivat aivan vapaasti saatavilla. |
| --- | --- |

38.

Ongelmaa kuvastaa hyvin tapaus, jossa Tanskan tulli löysi erään rekan ohjaamosta 30 tullin hyväksymää yrityssinettiä. Sinetit olisi pitänyt kiinnittää lastauspaikassa Ranskassa turvatoimenpiteenä kuljetuksen aikana tapahtuvaa vaihtamista vastaan, mutta ne olivat aivan vapaasti saatavilla.

EU:n alueelta poistumisen vahvistaminen

| 39. | Keskeisiin vientitukikelpoisuuden osoittamistapoihin lukeutuu sen vahvistaminen, että tavarat ovat poistuneet yhteisön tullialueelta. Kaikkien vietyjen tavaroiden kohdalla kansallisten viranomaisten (tullin) on leimattava ja allekirjoitettava joko vienti-ilmoitus tai passituksessa olevan lähetyksen mukana kulkeva asiakirja (T5-valvontakappale) ja vahvistettava näin tavaroiden poistuminen. |
| --- | --- |

39.

Keskeisiin vientitukikelpoisuuden osoittamistapoihin lukeutuu sen vahvistaminen, että tavarat ovat poistuneet yhteisön tullialueelta. Kaikkien vietyjen tavaroiden kohdalla kansallisten viranomaisten (tullin) on leimattava ja allekirjoitettava joko vienti-ilmoitus tai passituksessa olevan lähetyksen mukana kulkeva asiakirja (T5-valvontakappale) ja vahvistettava näin tavaroiden poistuminen.

| 40. | Yhdistyneessä kuningaskunnassa tavaroiden poistumisen vahvistaminen on annettu meritse konteissa kuljetettavien tavaroiden kohdalla laivanselvittäjien ja/tai satamaoperaattoreiden tehtäväksi. Lainsäädännön mukaan vahvistamisesta vastaavat ”toimivaltaiset viranomaiset” (15). Laivanselvittäjiä ja satamaoperaattoreita ei voida lukea mukaan kyseiseen ryhmään. Yhdistyneen kuningaskunnan tullin mainittuun järjestelmään kohdistamissa tarkastuksissa havaittiin, että tarkistetuista 913 ilmoituksesta 21 prosenttia sisälsi virheellisiä tietoja poistumispäivästä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaitut menettelyt nostavat esiin riskin, että virheellinen poistumispäivä vahvistetaan ja että poistuminen vahvistetaan – kaupallisten asiakirjojen ristiintarkistuksen puuttuessa – sellaisten tavaroiden osalta, jotka eivät vastaa ilmoitettuja. |
| --- | --- |

40.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa tavaroiden poistumisen vahvistaminen on annettu meritse konteissa kuljetettavien tavaroiden kohdalla laivanselvittäjien ja/tai satamaoperaattoreiden tehtäväksi. Lainsäädännön mukaan vahvistamisesta vastaavat ”toimivaltaiset viranomaiset” (15). Laivanselvittäjiä ja satamaoperaattoreita ei voida lukea mukaan kyseiseen ryhmään. Yhdistyneen kuningaskunnan tullin mainittuun järjestelmään kohdistamissa tarkastuksissa havaittiin, että tarkistetuista 913 ilmoituksesta 21 prosenttia sisälsi virheellisiä tietoja poistumispäivästä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaitut menettelyt nostavat esiin riskin, että virheellinen poistumispäivä vahvistetaan ja että poistuminen vahvistetaan – kaupallisten asiakirjojen ristiintarkistuksen puuttuessa – sellaisten tavaroiden osalta, jotka eivät vastaa ilmoitettuja.

| 41. | Kun tavarat viedään meritse, yhteisön säännöksissä säädetään monimutkaisista erilaisista tavoista, joiden perusteella määritetään tullitoimipaikka, joka vastaa sen vahvistamisesta, että tavarat ovat poistuneet EU:n alueelta, sekä vaihtamista koskevista tarkastuksista; määrittäminen tapahtuu sen perusteella, onko tulli hyväksynyt merikuljetuksen (alusliikenteen) ”säännöllisenä” vai ”epäsäännöllisenä”. Säännöllisesti liikennöidyillä reiteillä liikkuvat tavarat, joita kuljetetaan ainoastaan yhteisön tullialueella sijaitsevien satamien välillä liikennöivillä aluksilla. |
| --- | --- |

41.

Kun tavarat viedään meritse, yhteisön säännöksissä säädetään monimutkaisista erilaisista tavoista, joiden perusteella määritetään tullitoimipaikka, joka vastaa sen vahvistamisesta, että tavarat ovat poistuneet EU:n alueelta, sekä vaihtamista koskevista tarkastuksista; määrittäminen tapahtuu sen perusteella, onko tulli hyväksynyt merikuljetuksen (alusliikenteen) ”säännöllisenä” vai ”epäsäännöllisenä”. Säännöllisesti liikennöidyillä reiteillä liikkuvat tavarat, joita kuljetetaan ainoastaan yhteisön tullialueella sijaitsevien satamien välillä liikennöivillä aluksilla.

| 42. | Tarkastuksessa havaittiin, että jotkin lähetykset saattavat välttää vaihtamista koskevat tarkastukset lopullisessa EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa. Näin voi käydä esimerkiksi tapauksissa, joissa tavaroita kuljetetaan meritse jäsenvaltioiden välillä käyttäen ”säännöllisesti” liikennöityjä reittejä ennen niiden kuljettamista maitse EU:n raja-alueen tullitoimipaikalle. Tämä saattaa johtaa siihen, että poistuminen vahvistetaan paikassa, joka ei ole varsinainen yhteisön tullialueen poistumistullitoimipaikka; tällöin syntyy riski, että virheelliset poistumispäivämäärät vahvistetaan ja tavarat, joiden oikeus vientitukiin on varmennettu, tuodaan takaisin EU:n alueelle (ks. kuvat 2 ja 3). |
| --- | --- |

42.

Tarkastuksessa havaittiin, että jotkin lähetykset saattavat välttää vaihtamista koskevat tarkastukset lopullisessa EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa. Näin voi käydä esimerkiksi tapauksissa, joissa tavaroita kuljetetaan meritse jäsenvaltioiden välillä käyttäen ”säännöllisesti” liikennöityjä reittejä ennen niiden kuljettamista maitse EU:n raja-alueen tullitoimipaikalle. Tämä saattaa johtaa siihen, että poistuminen vahvistetaan paikassa, joka ei ole varsinainen yhteisön tullialueen poistumistullitoimipaikka; tällöin syntyy riski, että virheelliset poistumispäivämäärät vahvistetaan ja tavarat, joiden oikeus vientitukiin on varmennettu, tuodaan takaisin EU:n alueelle (ks. kuvat 2 ja 3).

Fyysisten tarkastusten tulokset ja tausta

| 43. | Jäsenvaltioiden on raportoitava vientitukiin liittyvissä fyysisissä tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien esiintyvyydestä. Taulukosta 4 käy ilmi fyysisissä tarkastuksissa havaittujen, OLAFille (16) vuosina 2000–2005 raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien arvo. Kokonaismäärä oli 3,5 miljoonaa euroa. Tässä yhteydessä on syytä tuoda esille, että vientitukiin liittyvien, eri menetelmin viimeisten viiden vuoden aikana havaittujen sääntöjenvastaisuuksien kokonaisarvo oli 98,6 miljoonaa euroa. Määrä on noin 16 prosenttia maatalousalaan liittyvien, OLAFille kyseisen ajanjakson kuluessa raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien kokonaismäärästä, vaikka vientitukien osuus maatalousalan kokonaismenoista oli 8,6 prosenttia. Näin ollen tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvo on suhteellisen pieni siitä huolimatta, että jäsenvaltiot suorittavat vaaditun määrän fyysisiä tarkastuksia. |
| --- | --- |

43.

Jäsenvaltioiden on raportoitava vientitukiin liittyvissä fyysisissä tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien esiintyvyydestä. Taulukosta 4 käy ilmi fyysisissä tarkastuksissa havaittujen, OLAFille (16) vuosina 2000–2005 raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien arvo. Kokonaismäärä oli 3,5 miljoonaa euroa. Tässä yhteydessä on syytä tuoda esille, että vientitukiin liittyvien, eri menetelmin viimeisten viiden vuoden aikana havaittujen sääntöjenvastaisuuksien kokonaisarvo oli 98,6 miljoonaa euroa. Määrä on noin 16 prosenttia maatalousalaan liittyvien, OLAFille kyseisen ajanjakson kuluessa raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien kokonaismäärästä, vaikka vientitukien osuus maatalousalan kokonaismenoista oli 8,6 prosenttia. Näin ollen tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvo on suhteellisen pieni siitä huolimatta, että jäsenvaltiot suorittavat vaaditun määrän fyysisiä tarkastuksia.

Taulukko 4

Fyysisissä tarkastuksissa havaittujen, OLAFille raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien arvo

Asetuksen (ETY) N:o 386/90 nojalla suoritettujen fyysisten tarkastusten perusteella raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien arvo

| (euroina) |
| --- |
| Jäsenvaltio | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Yhteensä |
| BE | | 66 723 | 40 875 | 64 191 | | 57 129 | 228 918 |
| DK | 173 999 | 91 724 | 152 451 | 7 309 | 63 088 | 63 309 | 551 880 |
| DE | 272 941 | 99 239 | 89 706 | 212 440 | | | 674 326 |
| IE | | 14 347 | 62 974 | 0 | 28 378 | | 105 699 |
| EL | | | | | | | 0 |
| ES | 447 637 | 120 226 | | | | | 567 863 |
| FR | | 93 026 | 55 887 | 135 144 | 311 035 | 80 443 | 675 535 |
| IT | | | | 13 258 | 8 351 | 23 800 | 45 409 |
| LU | | | | | | | 0 |
| NL | | | | 108 139 | | | 108 139 |
| AT | 165 748 | 4 300 | 13 931 | 4 662 | 90 616 | 41 685 | 320 942 |
| PT | | 4 031 | 22 481 | 4 021 | 22 982 | 25 246 | 78 761 |
| FI | | | | | | | 0 |
| SE | | | | | | | 0 |
| UK | | | | | | | 0 |
| EU-15 | 1 060 325 | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 524 450 | 291 612 | 3 357 472 |
| CZ | | | | | | | 0 |
| EE | | | | | | | 0 |
| CY | | | | | | 18 327 | 18 327 |
| LV | | | | | | | 0 |
| LT | | | | | | 18 576 | 18 576 |
| HU | | | | | | | 0 |
| MT | | | | | | | 0 |
| PL | | | | | 8 671 | 50 914 | 59 585 |
| SI | | | | | | | 0 |
| SK | | | | | | | 0 |
| EU-10 | | | | | 8 671 | 87 817 | 96 488 |
| Yhteensä | 1 060 325 | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 533 121 | 379 429 | 3 453 960 |
| Lähde: Sääntöjenvastaisuuksia koskeva OLAFin tietokanta joulukuussa 2006. |

(euroina)

Jäsenvaltio

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Yhteensä

BE

66 723

40 875

64 191

57 129

228 918

DK

173 999

91 724

152 451

7 309

63 088

63 309

551 880

DE

272 941

99 239

89 706

212 440

674 326

IE

14 347

62 974

0

28 378

105 699

EL

0

ES

447 637

120 226

567 863

FR

93 026

55 887

135 144

311 035

80 443

675 535

IT

13 258

8 351

23 800

45 409

LU

0

NL

108 139

108 139

AT

165 748

4 300

13 931

4 662

90 616

41 685

320 942

PT

4 031

22 481

4 021

22 982

25 246

78 761

FI

0

SE

0

UK

0

EU-15

1 060 325

493 616

438 305

549 164

524 450

291 612

3 357 472

CZ

0

EE

0

CY

18 327

18 327

LV

0

LT

18 576

18 576

HU

0

MT

0

PL

8 671

50 914

59 585

SI

0

SK

0

EU-10

8 671

87 817

96 488

Yhteensä

1 060 325

493 616

438 305

549 164

533 121

379 429

3 453 960

Lähde: Sääntöjenvastaisuuksia koskeva OLAFin tietokanta joulukuussa 2006.

| 44. | Raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien määrä on suhteellisen pieni myös prosentteina tarkastettujen ilmoitusten arvosta (silloin kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet kyseiset tiedot). Jäsenvaltioiden vuodelta 2005 laatimien kertomusten mukaan raportoitujen, fyysisissä tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien kokonaisosuus tarkastetuista vientitukimääristä on 0,2 prosenttia (17). |
| --- | --- |

44.

Raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien määrä on suhteellisen pieni myös prosentteina tarkastettujen ilmoitusten arvosta (silloin kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet kyseiset tiedot). Jäsenvaltioiden vuodelta 2005 laatimien kertomusten mukaan raportoitujen, fyysisissä tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien kokonaisosuus tarkastetuista vientitukimääristä on 0,2 prosenttia (17).

| 45. | Kun fyysisissä tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoa verrataan muiden menetelmien avulla havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoon, voidaan todeta, että havaittujen sääntöjenvastaisuuksien määrä on suhteellisen alhainen. Taulukossa 5 verrataan OLAFille ilmoitettujen, fyysisissä tarkastuksissa ja liikekirjanpidon jälkitarkastuksissa (18) havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoa. Tulos (jälkitarkastuksissa havaittiin 11 sääntöjenvastaisuutta yhtä fyysisissä tarkastuksissa havaittua kohti) viittaa siihen, että varsinaisen viennin jälkeen suoritettavat jälkitarkastukset ovat toistaiseksi tehokkaampi väline sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseen. Vain tietyntyyppiset fyysisissä tarkastuksissa havaitut sääntöjenvastaisuudet tulevat ilmi jälkitarkastuksissa. Molemmat tarkastusmuodot ovat välttämättömiä yleisen valvontaprosessin kannalta, mutta mainitut luvut saattavat viitata siihen, että fyysiset ja vaihtamista koskevat tarkastukset voitaisiin kohdentaa paremmin. |
| --- | --- |

45.

Kun fyysisissä tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoa verrataan muiden menetelmien avulla havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoon, voidaan todeta, että havaittujen sääntöjenvastaisuuksien määrä on suhteellisen alhainen. Taulukossa 5 verrataan OLAFille ilmoitettujen, fyysisissä tarkastuksissa ja liikekirjanpidon jälkitarkastuksissa (18) havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoa. Tulos (jälkitarkastuksissa havaittiin 11 sääntöjenvastaisuutta yhtä fyysisissä tarkastuksissa havaittua kohti) viittaa siihen, että varsinaisen viennin jälkeen suoritettavat jälkitarkastukset ovat toistaiseksi tehokkaampi väline sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseen. Vain tietyntyyppiset fyysisissä tarkastuksissa havaitut sääntöjenvastaisuudet tulevat ilmi jälkitarkastuksissa. Molemmat tarkastusmuodot ovat välttämättömiä yleisen valvontaprosessin kannalta, mutta mainitut luvut saattavat viitata siihen, että fyysiset ja vaihtamista koskevat tarkastukset voitaisiin kohdentaa paremmin.

Taulukko 5

OLAFille raportoitujen, hallinnollisissa jälkitarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvo (asetus (ETY) N:o 4045/89)

Lähde: Sääntöjenvastaisuuksia koskeva OLAFin tietokanta 1. joulukuuta 2006.

Asetukseen 4045/89 perustuvien tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvo euroina

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | 7 711 833 | 4 655 655 | 5 638 791 | 8 044 471 | 1 695 640 | 27 746 390 |

2001

2002

2003

2004

2005

Yhteensä

Yhteensä

7 711 833

4 655 655

5 638 791

8 044 471

1 695 640

27 746 390

Asetukseen 386/90 perustuvien fyysisten tarkastusten jälkeen raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien arvo euroina

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 533 121 | 379 429 | 2 393 635 |

2001

2002

2003

2004

2005

Yhteensä

Yhteensä

493 616

438 305

549 164

533 121

379 429

2 393 635

Asetuksiin 4045/89 ja 386/90 perustuvien tarkastusten jälkeen raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien määrän vertailu

(asetuksen 4045/89 perusteiset määrät jaettuna asetuksen 386/90 perusteisilla määrillä)

| Suhde 4045/89 vs 386/90 | 15,6 | 10,6 | 10,3 | 15,1 | 4,5 | 11,6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Suhde 4045/89 vs 386/90

15,6

10,6

10,3

15,1

4,5

11,6

Ovatko tarkastusten toteuttamista koskevat komission valvontajärjestelyt tyydyttäviä ja onko komissio reagoinut tarkastustuloksiin tai puutteisiin asianmukaisin toimin?

| 46. | Komissio suorittaa säännöllisesti jäsenvaltiossa vientitukien valvontamenettelyjen tarkastuksia. Myös jäsenvaltioiden vuotuisiin kertomuksiin kohdistetaan tarkastuksia. Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission tarkastuskertomuksia vuosien 2001 ja 2004 väliseltä ajanjaksolta ja päätteli, että ne kattoivat riittävissä määrin fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten järjestelmään liittyvät keskeiset valvontamenettelyt. Komission tarkastukset kattoivat asetukseen (ETY) N:o 386/90 sisältyvät keskeiset alat koskien riskianalyysimenetelmien soveltamista, tarkastusten riittävää määrää, tarkastusten asianmukaista dokumentointia, poistumistodistuksia, sinetöintimenettelyjä sekä tavaroiden alkuperää. Lisäksi tarkastuksia kohdistettiin ennakkorahoitukseen sekä valvontamenetelmiin, joista on vientitukien osalta säädetty asetuksessa (ETY) N:o 4045/89. |
| --- | --- |

46.

Komissio suorittaa säännöllisesti jäsenvaltiossa vientitukien valvontamenettelyjen tarkastuksia. Myös jäsenvaltioiden vuotuisiin kertomuksiin kohdistetaan tarkastuksia. Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission tarkastuskertomuksia vuosien 2001 ja 2004 väliseltä ajanjaksolta ja päätteli, että ne kattoivat riittävissä määrin fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten järjestelmään liittyvät keskeiset valvontamenettelyt. Komission tarkastukset kattoivat asetukseen (ETY) N:o 386/90 sisältyvät keskeiset alat koskien riskianalyysimenetelmien soveltamista, tarkastusten riittävää määrää, tarkastusten asianmukaista dokumentointia, poistumistodistuksia, sinetöintimenettelyjä sekä tavaroiden alkuperää. Lisäksi tarkastuksia kohdistettiin ennakkorahoitukseen sekä valvontamenetelmiin, joista on vientitukien osalta säädetty asetuksessa (ETY) N:o 4045/89.

| 47. | Toimet, joita komissio kohdistaa jäsenvaltioiden asetuksen (ETY) N:o 386/90 perusteella laatimiin vuotuisiin kertomuksiin, kattavat kaikki ilmeiset suoritettavien tarkastusten lukumäärää koskevat noudattamatta jättämiset (eli jäsenvaltioiden oman raportoinnin havaituista puutteista). Jäsenvaltioiden esille tuomia kysymyksiä on käsitelty kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksissa, mutta lisätoimet ovat yhä tarpeen tarkastusten ennakoitavuuden (jonka Italia toi esille huhtikuussa 2003) sekä vaihtamista koskevien tarkastusten mahdollisen välttämisen (jonka Tanska toi esille toukokuussa 2004) osalta. Jäsenvaltioiden vuotuisten kertomusten tarkkuuden määrittämiseksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuoden 2004 osalta raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien arvon ja havaitsi, että Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat kokonaismääräksi 1,4 miljoonaa euroa. Tilintarkastustuomioistuimen suorittaman selvitystyön seurauksena määrää laskettiin 78 000 euroon. |
| --- | --- |

47.

Toimet, joita komissio kohdistaa jäsenvaltioiden asetuksen (ETY) N:o 386/90 perusteella laatimiin vuotuisiin kertomuksiin, kattavat kaikki ilmeiset suoritettavien tarkastusten lukumäärää koskevat noudattamatta jättämiset (eli jäsenvaltioiden oman raportoinnin havaituista puutteista). Jäsenvaltioiden esille tuomia kysymyksiä on käsitelty kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksissa, mutta lisätoimet ovat yhä tarpeen tarkastusten ennakoitavuuden (jonka Italia toi esille huhtikuussa 2003) sekä vaihtamista koskevien tarkastusten mahdollisen välttämisen (jonka Tanska toi esille toukokuussa 2004) osalta. Jäsenvaltioiden vuotuisten kertomusten tarkkuuden määrittämiseksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuoden 2004 osalta raportoitujen sääntöjenvastaisuuksien arvon ja havaitsi, että Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat kokonaismääräksi 1,4 miljoonaa euroa. Tilintarkastustuomioistuimen suorittaman selvitystyön seurauksena määrää laskettiin 78 000 euroon.

| 48. | Komission jäsenvaltioissa suorittamissa tarkastuksissa jäsenvaltioiden valvontajärjestelmissä havaittujen puutteiden seurauksena on pantu täytäntöön rahoituskorjauksia, kuten taulukosta 6 käy ilmi. Niistä 67 prosenttia (34 miljoonaa euroa) liittyy oikaisuihin, jotka perustuvat vaihtamista koskevissa tarkastuksissa, fyysisissä tarkastuksissa sekä asiakirjatarkastuksissa havaittuihin puutteisiin (Alankomaat, Belgia, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta), ja 33 prosenttia (16,5 miljoonaa euroa) puolestaan liittyy eläinten hyvinvoinnin turvaamistoimissa havaittuihin puutteisiin (Alankomaat, Ranska, Saksa). |
| --- | --- |

48.

Komission jäsenvaltioissa suorittamissa tarkastuksissa jäsenvaltioiden valvontajärjestelmissä havaittujen puutteiden seurauksena on pantu täytäntöön rahoituskorjauksia, kuten taulukosta 6 käy ilmi. Niistä 67 prosenttia (34 miljoonaa euroa) liittyy oikaisuihin, jotka perustuvat vaihtamista koskevissa tarkastuksissa, fyysisissä tarkastuksissa sekä asiakirjatarkastuksissa havaittuihin puutteisiin (Alankomaat, Belgia, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta), ja 33 prosenttia (16,5 miljoonaa euroa) puolestaan liittyy eläinten hyvinvoinnin turvaamistoimissa havaittuihin puutteisiin (Alankomaat, Ranska, Saksa).

Taulukko 6

Vientituet – Vuosina 2002–2007 tehdyt rahoituskorjaukset euroina

| | Eläinten hyvinvointi | Luettelointijärjestelmä (19) | Fyysiset tarkastukset (20) | Vaihtamista koskevat tarkastukset | Tarkastus- ajankohdat | Viiveet vuosina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alankomaat (21)
   (25) | 1 064 627 | | | | 27.–29.11.2000
  8.–10.1.2001 | 3,0 |
| | | | 26 664 623 | 14.–18.5.2001 | 5,7 |
| Saksa (22) | 13 823 822 | | | | 13.–17.11.2000
  23.–26.1.2001 | 3,6 |
| Ranska (22) | 1 649 756 | | | | 23.–25.10.2000
  5.–9.2.2001 | 3,8 |
| Belgia (23) | | | 225 713 | | 3.–7.12.2001 | 3,4 |
| Yhdistynyt kuningaskunta (24) | | 369 440 | 10 772 | | kesäkuu 2001
  marraskuu 2001 | 4,3 |
| Tanska | | | | 6 616 032 | 24.–28.9.2001
  21.6.2002 | |
| Yhteensä | 16 538 205 | 369 440 | 236 485 | 33 280 655 | | |
| Kaikki yhteensä | | | | 50 424 785 | | |
| Osuus oikaisujen kokonaismäärästä | 32,8 % | 0,7 % | 0,5 % | 66,00 % | | |
| Huom.: sovellettu muuntokurssi:
  1 euro = 0,6791 GBP (27.7.2006). |

Eläinten hyvinvointi

Luettelointijärjestelmä (19)

Fyysiset tarkastukset (20)

Vaihtamista koskevat tarkastukset

Tarkastus- ajankohdat

Viiveet vuosina

Alankomaat (21)
   (25)

1 064 627

27.–29.11.2000

8.–10.1.2001

3,0

26 664 623

14.–18.5.2001

5,7

Saksa (22)

13 823 822

13.–17.11.2000

23.–26.1.2001

3,6

Ranska (22)

1 649 756

23.–25.10.2000

5.–9.2.2001

3,8

Belgia (23)

225 713

3.–7.12.2001

3,4

Yhdistynyt kuningaskunta (24)

369 440

10 772

kesäkuu 2001

marraskuu 2001

4,3

Tanska

6 616 032

24.–28.9.2001

21.6.2002

Yhteensä

16 538 205

369 440

236 485

33 280 655

Kaikki yhteensä

50 424 785

Osuus oikaisujen kokonaismäärästä

32,8 %

0,7 %

0,5 %

66,00 %

Huom.: sovellettu muuntokurssi:

1 euro = 0,6791 GBP (27.7.2006).

| 49. | Tapaukset, jotka koskivat Alankomaihin ja Italiaan vuosina 2001/2002 tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä havaittuja vaihtamista koskeviin tarkastuksiin liittyviä laiminlyöntejä, ovat kuitenkin vielä kesken. Tämä pätee myös vuonna 2004 toimitettuihin tarkastuksiin, joiden perusteella saatetaan tehdä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyihin liittyviä rahoituskorjauksia Saksan, Irlannin, Espanjan, Ranskan, Italian, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan kohdalla. Komission tarkastajat havaitsivat puutteita, jotka liittyivät fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten laatuun, sokerin vientiin, seuraamusten soveltamiseen, riskianalyysijärjestelmien laatuun sekä tarkastusten määrän noudattamiseen. |
| --- | --- |

49.

Tapaukset, jotka koskivat Alankomaihin ja Italiaan vuosina 2001/2002 tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä havaittuja vaihtamista koskeviin tarkastuksiin liittyviä laiminlyöntejä, ovat kuitenkin vielä kesken. Tämä pätee myös vuonna 2004 toimitettuihin tarkastuksiin, joiden perusteella saatetaan tehdä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyihin liittyviä rahoituskorjauksia Saksan, Irlannin, Espanjan, Ranskan, Italian, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan kohdalla. Komission tarkastajat havaitsivat puutteita, jotka liittyivät fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten laatuun, sokerin vientiin, seuraamusten soveltamiseen, riskianalyysijärjestelmien laatuun sekä tarkastusten määrän noudattamiseen.

| 50. | Komissio ei ole vielä ryhtynyt tehokkaisiin toimiin selkiyttääkseen ja/tai tiukentaakseen lainsäädäntöä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyitä koskeneissa tarkastuksissa tekemiensä havaintojen perusteella. Tarkastusten ennakoitavuutta koskeva ongelma tuotiin esille Alankomaiden kohdalla kesäkuussa 2004, Espanjan kohdalla toukokuussa 2004 ja Belgian kohdalla maaliskuussa 2005 laadituissa tarkastuskertomuksissa; yhtään selkeää ehdotusta ei ole kuitenkaan tähän mennessä esitetty. |
| --- | --- |

50.

Komissio ei ole vielä ryhtynyt tehokkaisiin toimiin selkiyttääkseen ja/tai tiukentaakseen lainsäädäntöä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyitä koskeneissa tarkastuksissa tekemiensä havaintojen perusteella. Tarkastusten ennakoitavuutta koskeva ongelma tuotiin esille Alankomaiden kohdalla kesäkuussa 2004, Espanjan kohdalla toukokuussa 2004 ja Belgian kohdalla maaliskuussa 2005 laadituissa tarkastuskertomuksissa; yhtään selkeää ehdotusta ei ole kuitenkaan tähän mennessä esitetty.

| 51. | Komission omissa sisäisissä standardeissa edellytetään, että tarkastuskäynnin ja lopullisen päätöksen välillä on oltava 16 kuukauden ajanjakso (ilman sovittelua) tai 24 kuukauden jakso (sovittelutapauksissa), mutta fyysisiin ja vaihtamista koskeviin tarkastuksiin liittyvien tarkastusten yhteydessä kyseisiä määräaikoja ei ole täysin noudatettu. |
| --- | --- |

51.

Komission omissa sisäisissä standardeissa edellytetään, että tarkastuskäynnin ja lopullisen päätöksen välillä on oltava 16 kuukauden ajanjakso (ilman sovittelua) tai 24 kuukauden jakso (sovittelutapauksissa), mutta fyysisiin ja vaihtamista koskeviin tarkastuksiin liittyvien tarkastusten yhteydessä kyseisiä määräaikoja ei ole täysin noudatettu.

| 52. | Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti tämän kertomuksen keskeiset aihealueet/huomautukset jäsenvaltioille toimittamissaan alustavissa havainnoissa ja antoi ne myös komission käyttöön huhtikuussa 2005. Kysymyksistä keskusteltiin lisää kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksissa, viimeksi vuoden 2006 puolivälissä. Komissio ei ole kuitenkaan vielä ryhtynyt havaintojen perusteella konkreettisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

52.

Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti tämän kertomuksen keskeiset aihealueet/huomautukset jäsenvaltioille toimittamissaan alustavissa havainnoissa ja antoi ne myös komission käyttöön huhtikuussa 2005. Kysymyksistä keskusteltiin lisää kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksissa, viimeksi vuoden 2006 puolivälissä. Komissio ei ole kuitenkaan vielä ryhtynyt havaintojen perusteella konkreettisiin toimenpiteisiin.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 53. | Fyysisten tarkastusten osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että säännösten tulkinta jäsenvaltioissa oli johtanut useisiin tarkastuksiin viejien tiloissa; tarkastukset suoritettiin systemaattisesti lastausmenettelyn alkaessa. Tämän seurauksena viejät pystyvät ennakoimaan tarkastukset, mikä syö niiden vaikuttavuutta. Säännöksissä todetaan selkeästi, että tarkastuksia on suoritettava säännöllisesti ilman ennakkovaroitusta ja että tarkastuksia, joista viejä on saanut nimenomaisen tai sanattoman ennakkovaroituksen, ei lasketa mukaan vähimmäisvaatimukset täyttäviin tarkastuksiin.

  Suositus 1Komission tulee varmistaa asetuksen asianmukainen soveltaminen sen takaamiseksi, että viejien tiloissa suoritettavat tarkastukset tapahtuvat ennakoimattomasti ja ilman sanatonta ennakkovaroitusta. Tätä silmällä pitäen komission on varmistettava tilintarkastustuomioistuimen sekä omien huomautustensa tehokas seuranta sen määrittämiseksi, lasketaanko tarkastukset, jotka eivät täytä kriteereitä, mukaan tarkastusten vähimmäismäärää koskevaan viiden prosentin osuuteen. |
| --- | --- |

53.

Fyysisten tarkastusten osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että säännösten tulkinta jäsenvaltioissa oli johtanut useisiin tarkastuksiin viejien tiloissa; tarkastukset suoritettiin systemaattisesti lastausmenettelyn alkaessa. Tämän seurauksena viejät pystyvät ennakoimaan tarkastukset, mikä syö niiden vaikuttavuutta. Säännöksissä todetaan selkeästi, että tarkastuksia on suoritettava säännöllisesti ilman ennakkovaroitusta ja että tarkastuksia, joista viejä on saanut nimenomaisen tai sanattoman ennakkovaroituksen, ei lasketa mukaan vähimmäisvaatimukset täyttäviin tarkastuksiin.

Suositus 1Komission tulee varmistaa asetuksen asianmukainen soveltaminen sen takaamiseksi, että viejien tiloissa suoritettavat tarkastukset tapahtuvat ennakoimattomasti ja ilman sanatonta ennakkovaroitusta. Tätä silmällä pitäen komission on varmistettava tilintarkastustuomioistuimen sekä omien huomautustensa tehokas seuranta sen määrittämiseksi, lasketaanko tarkastukset, jotka eivät täytä kriteereitä, mukaan tarkastusten vähimmäismäärää koskevaan viiden prosentin osuuteen.

| 54. | Huomattava määrä arvoltaan alhaisia ilmoituksia tarkastettiin fyysisesti, mikä on ristiriidassa lainsäädännön kanssa. Vuonna 2005 suoritetuista fyysisistä tarkastuksista 6–13 prosenttia kattoi ainoastaan 0,1 prosenttia tarkastuksen kohteena olleiden vientitukien kokonaisarvosta. Näin oli erityisesti tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät soveltaneet riskianalyysiä ilmoitusten valintaan, mutta myös kolmessa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa, jotka sovelsivat riskianalyysiä, tarkastettiin säännöllisesti arvoltaan alhaisia lähetyksiä.

  Suositus 2Komission on tarkastettava menetelmä, jonka avulla jäsenvaltiot valitsevat ilmoitukset fyysisiin tarkastuksiin; komission on harkittava riskianalyysin käytön muuttamista pakolliseksi ja ilmoitusten fyysisten tarkastusten perustana olevan vientituen vähimmäisarvon nostamista. Tämä lisäisi fyysisten tarkastusten kustannustehokkuutta ja varmistaisi osaltaan tullien resurssien tehokkaamman hyödyntämisen, kun tarkastuksiin valittaisiin arvoltaan ja riskiltään suurempia lähetyksiä. |
| --- | --- |

54.

Huomattava määrä arvoltaan alhaisia ilmoituksia tarkastettiin fyysisesti, mikä on ristiriidassa lainsäädännön kanssa. Vuonna 2005 suoritetuista fyysisistä tarkastuksista 6–13 prosenttia kattoi ainoastaan 0,1 prosenttia tarkastuksen kohteena olleiden vientitukien kokonaisarvosta. Näin oli erityisesti tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät soveltaneet riskianalyysiä ilmoitusten valintaan, mutta myös kolmessa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa, jotka sovelsivat riskianalyysiä, tarkastettiin säännöllisesti arvoltaan alhaisia lähetyksiä.

Suositus 2Komission on tarkastettava menetelmä, jonka avulla jäsenvaltiot valitsevat ilmoitukset fyysisiin tarkastuksiin; komission on harkittava riskianalyysin käytön muuttamista pakolliseksi ja ilmoitusten fyysisten tarkastusten perustana olevan vientituen vähimmäisarvon nostamista. Tämä lisäisi fyysisten tarkastusten kustannustehokkuutta ja varmistaisi osaltaan tullien resurssien tehokkaamman hyödyntämisen, kun tarkastuksiin valittaisiin arvoltaan ja riskiltään suurempia lähetyksiä.

| 55. | Laivoilla kuljetettavan irtotavaran fyysisten tarkastusten yhteydessä saatetaan tarkastaa fyysisesti ainoastaan pieni osa laivalastista. Tapauksissa, joissa tämä tehdään erikseen tarkistamatta, että koko lähetys vastaa ilmoituksia ja on tukikelpoinen, on olemassa riski, että tarkastus menettää merkitystään.

  Suositus 3Komission on pyrittävä tarkentamaan, että tapauksissa, joissa osa irtotavaralastista valitaan fyysiseen tarkastukseen, kansallisten viranomaisten on tarkastettava koko lasti esimerkiksi suorittamalla ristiintarkastus muiden asiakirjojen kanssa ja varmistamalla, että lastista ei tarkasteta ainoastaan yhtä erillistä osaa. |
| --- | --- |

55.

Laivoilla kuljetettavan irtotavaran fyysisten tarkastusten yhteydessä saatetaan tarkastaa fyysisesti ainoastaan pieni osa laivalastista. Tapauksissa, joissa tämä tehdään erikseen tarkistamatta, että koko lähetys vastaa ilmoituksia ja on tukikelpoinen, on olemassa riski, että tarkastus menettää merkitystään.

Suositus 3Komission on pyrittävä tarkentamaan, että tapauksissa, joissa osa irtotavaralastista valitaan fyysiseen tarkastukseen, kansallisten viranomaisten on tarkastettava koko lasti esimerkiksi suorittamalla ristiintarkastus muiden asiakirjojen kanssa ja varmistamalla, että lastista ei tarkasteta ainoastaan yhtä erillistä osaa.

| 56. | Vaihtamista koskevien tarkastusten osalta tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat havainnot:






  a) | Jotkin tarkastukset olivat pelkkiä pikaisia silmämääräisiä tarkistuksia, jotka kohdistuivat osaan lähetyksestä; kyseiset tarkastukset eivät täyttäneet tarkoitustaan. |
| --- | --- | --- |

56.

Vaihtamista koskevien tarkastusten osalta tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat havainnot:

a)

Jotkin tarkastukset olivat pelkkiä pikaisia silmämääräisiä tarkistuksia, jotka kohdistuivat osaan lähetyksestä; kyseiset tarkastukset eivät täyttäneet tarkoitustaan.

| b) | Vaihtamista koskevien tarkastusten vähimmäismäärän vahvistamistapa vaihteli jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

b)

Vaihtamista koskevien tarkastusten vähimmäismäärän vahvistamistapa vaihteli jäsenvaltioittain.

| c) | Säännösten mukaan tavaroihin, joihin on kohdistettu fyysinen tarkastus ja jotka ovat tullin sinetöimiä, ei tarvitse enää kohdistaa vaihtamista koskevaa tarkastusta (poikkeuksellisia tilanteita lukuun ottamatta). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että jotkin tullin (muihin tarkoituksiin) sinetöimät lähetykset, joihin ei ollut kohdistettu fyysistä tarkastusta, välttivät mahdollisuuden joutua vaihtamista koskevaan tarkastukseen EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa. |
| --- | --- |

c)

Säännösten mukaan tavaroihin, joihin on kohdistettu fyysinen tarkastus ja jotka ovat tullin sinetöimiä, ei tarvitse enää kohdistaa vaihtamista koskevaa tarkastusta (poikkeuksellisia tilanteita lukuun ottamatta). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että jotkin tullin (muihin tarkoituksiin) sinetöimät lähetykset, joihin ei ollut kohdistettu fyysistä tarkastusta, välttivät mahdollisuuden joutua vaihtamista koskevaan tarkastukseen EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa.

| d) | Sinetteihin kohdistuvat erityiset tarkastukset suoritetaan poistumistullitoimipaikassa, mikäli aiemmin kiinnitetyt sinetit ovat rikkoutuneet tai niitä on käsitelty. Sinettien tarkastamiselle ei ole selkeitä sääntöjä, joten tarkastuksia havaittiin suoritettavan epäyhtenäisesti. |
| --- | --- |

d)

Sinetteihin kohdistuvat erityiset tarkastukset suoritetaan poistumistullitoimipaikassa, mikäli aiemmin kiinnitetyt sinetit ovat rikkoutuneet tai niitä on käsitelty. Sinettien tarkastamiselle ei ole selkeitä sääntöjä, joten tarkastuksia havaittiin suoritettavan epäyhtenäisesti.

| e) | Tapauksissa, joissa tavaralähetyksiä kuljetetaan jäsenvaltioiden välillä meritse ennen niiden poistumista EU:n alueelta maan- tai rautateitse, on olemassa mahdollisuus, että lähetykset välttävät mahdollisuuden tulla valituksi vaihtamista koskevaan tarkastukseen lopullisessa EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa. |
| --- | --- |

e)

Tapauksissa, joissa tavaralähetyksiä kuljetetaan jäsenvaltioiden välillä meritse ennen niiden poistumista EU:n alueelta maan- tai rautateitse, on olemassa mahdollisuus, että lähetykset välttävät mahdollisuuden tulla valituksi vaihtamista koskevaan tarkastukseen lopullisessa EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa.

| f) | EU:n alueen poistumistullitoimipaikkaan saapuvien lähetysten mukana ei ole asiakirjoja, joista ilmenisi selvästi vientituen arvo tai edes se, ovatko tavarat oikeutettuja vientitukeen; näin ollen kyseisistä tarkastuksista vastaavien viranomaisten on vaikea yksilöidä, mitkä lähetykset pitäisi tarkastaa. |
| --- | --- |

f)

EU:n alueen poistumistullitoimipaikkaan saapuvien lähetysten mukana ei ole asiakirjoja, joista ilmenisi selvästi vientituen arvo tai edes se, ovatko tavarat oikeutettuja vientitukeen; näin ollen kyseisistä tarkastuksista vastaavien viranomaisten on vaikea yksilöidä, mitkä lähetykset pitäisi tarkastaa.

| g) | Kun vaihtamista koskevissa tarkastuksissa havaitaan sääntöjenvastaisuuksia, niistä on ilmoitettava tavaroiden alkuperämaana olevalle jäsenvaltiolle; mukaan voidaan liittää myös suoritettua seurantaa koskeva ilmoituspyyntö. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että järjestelmä ei toiminut suunnitellulla tavalla eikä seurantatietoja palautettu tarkastuksista vastaaville viranomaisille. |
| --- | --- |

g)

Kun vaihtamista koskevissa tarkastuksissa havaitaan sääntöjenvastaisuuksia, niistä on ilmoitettava tavaroiden alkuperämaana olevalle jäsenvaltiolle; mukaan voidaan liittää myös suoritettua seurantaa koskeva ilmoituspyyntö. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että järjestelmä ei toiminut suunnitellulla tavalla eikä seurantatietoja palautettu tarkastuksista vastaaville viranomaisille.

Suositus 4Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:Vaihtamista koskeviin tarkastuksiin sovellettavissa asetusvaatimuksissa on varmistettava, että koko tarkastukseen valittu lähetys voidaan käydä silmämääräisesti läpi.Olisi harkittava vaatimusta, jonka perusteella suoritettavien vaihtamista koskevien tarkastusten määrä vahvistettaisiin ”yksi päivässä” -säännön sijasta ilmoitusten vähimmäismäärän mukaan.Komission tulee toimia sen varmistamiseksi, että vientitukikelpoisiin tavaralähetyksiin kiinnitettyjen sinettien merkitys on selvä ja yksiselitteinen. Näin varmistettaisiin, että vaihtamista koskevia tarkastuksia kohdistetaan kaikkiin vientitavaroihin, joita tulli ei ole tarkastanut fyysisesti ja sinetöinyt lähtöpaikassa.Komissio tarkistaa vaihtamista koskeviin tarkastuksiin – erityiset vaihtamista koskevat tarkastukset mukaan lukien – sovellettavat asetukset varmistaakseen, että asetuksia sovelletaan yhtenäisesti eri jäsenvaltioissa ja että tarkastuksista EU:n rajoilla vastaaville viranomaisille on näin ollen selvää, mitkä lähetykset on mahdollisesti tarkastettava.Komission on varmistettava, että raportoitujen, vaihtamista koskevissa tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamis- ja seurantamenettelyitä noudatetaan ja että kyseessä olevat jäsenvaltiot suorittavat vaaditut seurantatoimet tehokkaasti.

| 57. | Seuraavat havainnot koskevat komission suorittamaa säännösten noudattamisen valvontaa sekä toimia, joita komissio on toteuttanut järjestelmän toiminnassa havaittujen puutteiden korjaamiseksi:






  a) | Komission omien tarkastusyksiköiden havainnot vastaavat suurelta osin tilintarkastustuomioistuimen havaintoja. Huolimatta siitä, että puutteet ovat olleet komission tiedossa jo huomattavan pitkään, se ei ole reagoinut lainsäädäntömuutoksin tai oikea-aikaisin rahoituskorjauksin. |
| --- | --- | --- |

57.

Seuraavat havainnot koskevat komission suorittamaa säännösten noudattamisen valvontaa sekä toimia, joita komissio on toteuttanut järjestelmän toiminnassa havaittujen puutteiden korjaamiseksi:

a)

Komission omien tarkastusyksiköiden havainnot vastaavat suurelta osin tilintarkastustuomioistuimen havaintoja. Huolimatta siitä, että puutteet ovat olleet komission tiedossa jo huomattavan pitkään, se ei ole reagoinut lainsäädäntömuutoksin tai oikea-aikaisin rahoituskorjauksin.

| b) | Vientitukien jälkitarkastukset, joita kohdistetaan kirjanpitoon vientiprosessin päätyttyä, osoittavat huomattavasti suuremman sääntöjenvastaisuuksien määrän kuin fyysiset tarkastukset. Tämä saattaa merkitä, että fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia olisi kohdennettava paremmin. |
| --- | --- |

b)

Vientitukien jälkitarkastukset, joita kohdistetaan kirjanpitoon vientiprosessin päätyttyä, osoittavat huomattavasti suuremman sääntöjenvastaisuuksien määrän kuin fyysiset tarkastukset. Tämä saattaa merkitä, että fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia olisi kohdennettava paremmin.

| c) | Komissio valvoo tarkastusten toteuttamista jäsenvaltioissa suoritettavin tarkastuksin ja tutkimalla kertomuksia, joita jäsenvaltioiden on toimitettava suoritetuista vientitukitarkastuksista. Tarkastusten toteuttaminen on osittain maataloustukien laillista ja asianmukaista maksamista koskevan komission yleislausuman perustana. |
| --- | --- |

c)

Komissio valvoo tarkastusten toteuttamista jäsenvaltioissa suoritettavin tarkastuksin ja tutkimalla kertomuksia, joita jäsenvaltioiden on toimitettava suoritetuista vientitukitarkastuksista. Tarkastusten toteuttaminen on osittain maataloustukien laillista ja asianmukaista maksamista koskevan komission yleislausuman perustana.

Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemiin puutteisiin on puututtava tehokkaasti, jotta kyetään varmistamaan, että komissio saa fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten järjestelmän avulla aiempaa suuremman varmuuden vientitukimenoista.

Suositus 5Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:Komissio ehdottaa lainsäädäntömuutoksia fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten lujittamiseksi sekä tarkastusten yhtenäisen ja vaikuttavan soveltamisen varmistamiseksi. Tähän sisältyisi sen varmistaminen, että tarkastukset eivät ole ennakoitavissa, riskianalyysin muuttaminen pakolliseksi tarkastettavia lähetyksiä valittaessa sekä sen varmistaminen, että vientiin, joka ei ole ollut fyysisen tarkastuksen kohteena, kohdistetaan vaihtamista koskeva tarkastus.Komission on tutkittava erityisesti ennen tavaroiden lastausta suoritettujen tarkastusten pätevyys sen määrittämiseksi, voidaanko tarkastusten katsoa täyttävän perusteet, joiden mukaan tarkastukset voidaan laskea mukaan asetuksessa vaadittuun tarkastusten vähimmäismäärään.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 21. kesäkuuta 2007 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  EMOTR:n tukiosaston menot.

1

Lähde: Maatalouden pääosasto: 35. rahoituskertomus Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto – EMOTR:n tukiosasto.

Lähde:

(2)  EYVL L 42, 16.2.1990, s. 6.

2

(3)  Komission CATS-tietokanta (Clearance Audit Trail System) sisältää tietoja kunkin ilmoituksen osalta ja kunakin EMOTR-vuonna maksettujen vientitukien määristä sekä vientituki-ilmoituksia koskevia lisätietoja.

3

Clearance Audit Trail System

CATS-tietokannan tiedot perustuvat EMOTR-vuoteen, joka alkaa ja päättyy lokakuun puolivälissä; jäsenvaltioiden toimittamiin vuotuisiin kertomuksiin sisältyvät tiedot puolestaan perustuvat kalenterivuoteen.

(4)  Ainoastaan vaihtamista koskeviin tarkastuksiin liittyvät tarkastukset.

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 3122/94, annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, vientitukea saavia maataloustuotteita koskevan riskinarvioinnin perusteista (EYVL L 330, 21.12.1994, s. 31).

5

(6)  Liitteeseen I kuulumattomat tavarat. Vientitukea maksetaan perustuotteista, kuten viljasta, sokerista, maidosta ja voista, kun niitä käytetään esimerkiksi seuraavien tuotteiden valmistukseen: alkoholijuomat, maitovalmisteet, leivonnaiset, kakut ja muut makeistuotteet.

6

(7)  Tilintarkastustuomioistuimen suorittama CATS-tietokannan analysointi osoitti, että kalenterivuonna 2005 tehtiin 26 760–29 953 tarkastusta; jäsenvaltioiden 11 artiklan nojalla kalenterivuoden 2005 osalta laatimissa kertomuksissa fyysisten tarkastusten kokonaismääräksi ilmoitettiin puolestaan seuraavat luvut: EU-15: 31 003, EU-25: 36 249.

7

(8)  Kreikka ei toimittanut tietoja EMOTR-vuonna 2005 suoritetuista fyysisistä tarkastuksista, joten kyseiset tiedot puuttuvat.

8

Lähde: Komission CATS-tietokanta.

Lähde:

(9)  Ranskan tulli laskuttaa viejää, mikäli tavaroiden tulliselvitys pyydetään suorittamaan tullitoimipaikan virallisten aukioloaikojen ulkopuolella.

9

(10)  ”Transports internationaux routiers”.

10

(11)  Komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklan 2 kohdan mukaan ”vaihtamista koskevien tarkastusten lukumäärä ei voi olla kalenterivuodessa pienempi kuin niiden päivien lukumäärä, joina vientitukikelpoisten tavaroiden lähetyksiä, joita ei ole sinetöity ensimmäisen alakohdan mukaisesti, viedään yhteisön tullialueelta kyseessä olevan poistumistullitoimipaikan kautta” (EYVL L 322, 27.11.2002, s. 4).

11

(12)  Sinetöinnistä voidaan antaa vapautus vientitavaroiden luonteen perusteella (esimerkiksi siitosmunien tapauksessa).

12

(13)  Vuoden 2005 osalta vaihtamista koskevien tarkastusten kohteena olevan lähetysjoukon kokonaismäärä oli 1 482. Erityisissä vaihtamista koskevissa tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä oli 263.

13

(14)  1) Tanskan tulli ei vahvistanut tavaroiden poistumista ja ilmoitti Belgian maksajavirastolle (BIRB) vaihtamista koskevan tarkastuksen tuloksista lokakuussa 2004. BIRB kuitenkin maksoi noin 3 200 euroa sokerin vientitukea Norjasta tulleen saapumistodistuksen perusteella ja ilmoitti päätöksestä Tanskan tullille elokuussa 2005.

14

2) Kesäkuussa 2005 Tanskan tulli kieltäytyi vahvistamasta tavaroiden poistumista, sillä tulliviranomaiset eivät kyenneet tunnistamaan tavaroita, koska Saksassa lähtöpaikassa kiinnitetty sinetti oli poissa. Syyskuussa 2005 Saksan maksajavirasto (HZA Hamburg-Jonas) kieltäytyi maksamasta noin 21 800 euron arvosta vientitukia, jotka koskivat Norjaan vietävää voikonttia. Hollantilainen viejä teki valituksen kyseisestä päätöksestä. Tapauksen käsittely oli kesken vielä tammikuun 2007 lopussa saksalaisessa hallintotuomioistuimessa (Finanzgericht Hamburg).

Finanzgericht Hamburg

(15)  Komission asetus (EY) N:o 800/1999, 9 artiklan 1 kohdan a alakohta: ”Kun toimivaltaiset viranomaiset ovat varustaneet hyväksymismerkinnällä T5-valvontakappaleen tai kansallisen asiakirjan, jossa todistetaan tuotteen poistuminen yhteisön tullialueelta, kyseiset tuotteet ...” (EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11).

15

(16)  Euroopan petostentorjuntavirasto.

16

(17)  Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 2090/2002 11 artiklan nojalla laatimat kertomukset sekä komission tiivistelmäkertomus (tilanne 17. marraskuuta 2006).

17

(18)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4045/89, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston rahoitusjärjestelmään kuuluviin toimenpiteisiin kohdistuvista jäsenvaltioiden suorittamista tarkastuksista (EYVL L 388, 30.12.1989, s. 18).

18

(19)  Luettelointijärjestelmään liittyvät rakenteelliset puutteet.

19

(20)  Vähimmäistarkastusasteen noudattamatta jättäminen.

20

(21)  Päätös nro 17 (2004/561/EY); EUVL L 250, 24.7.2004, s. 21.

21

(22)  Päätös nro 18 (2005/354/EY); EUVL L 112, 3.5.2005, s. 14.

22

(23)  Päätös nro 20 (2005/579/EY); EUVL L 199, 29.7.2005, s. 84.

23

(24)  Päätös nro 22 (2006/554/EY); EUVL L 218, 9.8.2006, s. 12.

24

(25)  Päätös nro 24 (2007/243/EY); EUVL L 106, 24.4.2007, s. 55.

25

Huom.: sovellettu muuntokurssi:

Huom.:

1 euro = 0,6791 GBP (27.7.2006).

---

KUVAT

Kuva 1

Naudanlihan kuljettaminen rekalla Espanjasta Venäjälle Saksan ja Latvian kautta

Image

Naudanlihalähetyksen vientituen arvo oli 9 000 euroa. Lopulliseen määräpaikkaan matkalla olevaa tavaraa voidaan säilyttää tietyn aikaa tullin valvonnassa kylmävarastossa (esimerkiksi Hampurissa/Saksa) ennen kuin viejä tekee päätöksen loppumatkan kuljetustavasta (laivalla tai rekalla).

Kuva 2

Jäädytetyn kananlihan (siipikarja) kuljettaminen Morlaix'sta (Ranska) Saudi-Arabiaan (Saudi-Arabia) Brestin (Ranska) ja Rotterdamin (Alankomaat) kautta syöttöliikenteen aluksella ja merialuksella 24 tonnin konteissa

Image

Vientituen arvo 24 tonnin konttia kohti: 10 800 euroa marraskuussa 2004.

Lähtötullitoimipaikka: Morlaix

Poistumistullitoimipaikka: Brest (uudelleenlastaus Rotterdamissa)

Brestin ja Rotterdamin välillä liikennöivän syöttöliikenteen aluksen (vaikkakin kyseessä on kaupallisessa mielessä säännöllisesti liikennöity reitti) asema tullikoodeksin kannalta on ”epäsäännöllinen”. Näin ollen on oikein, että tavaroiden poistumisen EU:n alueelta vahvistaa Brestin tulli sinä päivänä kun alus lähtee Brestin satamasta.

Kuva 3

Täysmaitojauheen kuljettaminen Cookstownista (Yhdistynyt kuningaskunta) Moskovaan (Venäjä) Rotterdamin (Alankomaat), Riian (Latvia) ja Grebnevan (Latvia) kautta merialuksella ja rekalla

Image

Painoltaan 25 tonnin kontin vientituen arvo: 13 650 euroa kesäkuussa 2005.

Lähtötullitoimipaikka: Belfast (selvitys sisämaassa Cookstownissa)

(Ensimmäinen) poistumistullitoimipaikka: Belfast

(Lopullinen) poistumistullitoimipaikka: Grebneva/Latvia

Käytetyistä ”säännöllisesti” tai ”epäsäännöllisesti” liikennöidyistä reiteistä riippuen poistumistullitoimipaikka, joka vastaa vaihtamista koskevista tarkastuksista ja vahvistaa tavaroiden poistumisen yhteisön tullialueelta, voi olla Belfast/Yhdistynyt kuningaskunta, Rotterdam/Alankomaat tai Grebneva/Latvia.

---

LIITE

JÄRJESTELMÄN TOIMINTA

Seuraavassa esitetään lyhyt katsaus vientitukia saaviin lähetyksiin sovellettavasta fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten järjestelmästä sekä EU:n alueelta poistumisen vahvistamisesta:

| a) | viejät voivat esittää vientitukea saavat lähetyksensä sisämaassa lastauspaikalla (liiketiloissa) tai sisämaan tullitoimipaikassa taikka EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa; |
| --- | --- |

a)

viejät voivat esittää vientitukea saavat lähetyksensä sisämaassa lastauspaikalla (liiketiloissa) tai sisämaan tullitoimipaikassa taikka EU:n alueen poistumistullitoimipaikassa;

| b) | tavaroiden mukana on oltava vienti-ilmoitus, joka sisältää selvityksen mm. tavaroiden määrästä; |
| --- | --- |

b)

tavaroiden mukana on oltava vienti-ilmoitus, joka sisältää selvityksen mm. tavaroiden määrästä;

| c) | kun lasti esitetään tullille sisämaan lastauspaikassa, viejän on yleensä ilmoitettava 24 tuntia etukäteen lastaustoimien aloittamisesta ja lastaustoimien arvioidusta kestosta (ennakkoilmoitus) (1); |
| --- | --- |

c)

kun lasti esitetään tullille sisämaan lastauspaikassa, viejän on yleensä ilmoitettava 24 tuntia etukäteen lastaustoimien aloittamisesta ja lastaustoimien arvioidusta kestosta (ennakkoilmoitus) (1);

| d) | fyysinen tarkastus on suoritettava vuosittain vähintään viiden prosentin osuudelle tuotealakohtaisista vienti-ilmoituksista (2); |
| --- | --- |

d)

fyysinen tarkastus on suoritettava vuosittain vähintään viiden prosentin osuudelle tuotealakohtaisista vienti-ilmoituksista (2);

| e) | tuotealakohtaisesti voidaan hyväksyä alennettu tarkastusaste (3), mikäli tarkastettavien ilmoitusten valinnassa sovelletaan riskianalyysiä, mutta yleisen tarkastusasteen on edelleen oltava viisi prosenttia. ”Korkean riskin” sisältävillä tuotealoilla suoritettavat fyysiset tarkastukset voivat korvata alle viiden prosentin tarkastusasteen ”matalan riskin” tuotealoilla; |
| --- | --- |

e)

tuotealakohtaisesti voidaan hyväksyä alennettu tarkastusaste (3), mikäli tarkastettavien ilmoitusten valinnassa sovelletaan riskianalyysiä, mutta yleisen tarkastusasteen on edelleen oltava viisi prosenttia. ”Korkean riskin” sisältävillä tuotealoilla suoritettavat fyysiset tarkastukset voivat korvata alle viiden prosentin tarkastusasteen ”matalan riskin” tuotealoilla;

| f) | arvoltaan vähäistä vientitukea (alle 200 euroa) ja vähäisiä tuotemääriä (alle 500 kg) koskevia ilmoituksia ei tarvitse huomioida valittaessa tavaroita fyysisiin tarkastuksiin, ellei ole syytä epäillä petosta tai väärinkäytöstä (4); |
| --- | --- |

f)

arvoltaan vähäistä vientitukea (alle 200 euroa) ja vähäisiä tuotemääriä (alle 500 kg) koskevia ilmoituksia ei tarvitse huomioida valittaessa tavaroita fyysisiin tarkastuksiin, ellei ole syytä epäillä petosta tai väärinkäytöstä (4);

| g) | tarkastuksia, joista on viejälle nimenomaisesti tai sanattomasti ilmoitettu etukäteen, ei saa laskea fyysisiksi tarkastuksiksi (5); |
| --- | --- |

g)

tarkastuksia, joista on viejälle nimenomaisesti tai sanattomasti ilmoitettu etukäteen, ei saa laskea fyysisiksi tarkastuksiksi (5);

| h) | kun tavarat poistuvat fyysisesti EU:n alueelta eri tullitoimipaikan kautta kuin missä tavarat ja vienti-ilmoitus esitettiin tullille, kuljetusvälineiden tai kollien on oltava sinetöidyt; sinettien kiinnittämisestä vastaavat tulliviranomaiset tai viejät, joilla on tullin lupa yrityssinettien käyttämiseen (6); |
| --- | --- |

h)

kun tavarat poistuvat fyysisesti EU:n alueelta eri tullitoimipaikan kautta kuin missä tavarat ja vienti-ilmoitus esitettiin tullille, kuljetusvälineiden tai kollien on oltava sinetöidyt; sinettien kiinnittämisestä vastaavat tulliviranomaiset tai viejät, joilla on tullin lupa yrityssinettien käyttämiseen (6);

| i) | vaihtamista koskevien tarkastusten (7) lukumäärä ei voi olla pienempi kuin niiden päivien lukumäärä, joina vientitukikelpoisia, sinetöimättömiä (8) tavaroita viedään yhteisön tullialueelta kyseessä olevan poistumistullitoimipaikan kautta (periaatteessa vähimmäismääränä on yksi ”ilmoitus” päivää kohti); |
| --- | --- |

i)

vaihtamista koskevien tarkastusten (7) lukumäärä ei voi olla pienempi kuin niiden päivien lukumäärä, joina vientitukikelpoisia, sinetöimättömiä (8) tavaroita viedään yhteisön tullialueelta kyseessä olevan poistumistullitoimipaikan kautta (periaatteessa vähimmäismääränä on yksi ”ilmoitus” päivää kohti);

| j) | lisäksi tulee suorittaa erityisiä tarkastuksia, jos sinetit on poistettu tai rikottu taikka vapautusta sinetöinnistä ei ole myönnetty; |
| --- | --- |

j)

lisäksi tulee suorittaa erityisiä tarkastuksia, jos sinetit on poistettu tai rikottu taikka vapautusta sinetöinnistä ei ole myönnetty;

| k) | vaihtamista koskevat tarkastukset ovat silmämääräisiä tarkastuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tavarat vastaavat niiden mukana kulkevassa tulliasiakirjassa annettua selvitystä; |
| --- | --- |

k)

vaihtamista koskevat tarkastukset ovat silmämääräisiä tarkastuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tavarat vastaavat niiden mukana kulkevassa tulliasiakirjassa annettua selvitystä;

| l) | vientitukien maksu tapahtuu esimerkiksi sen jälkeen, kun tulli on vahvistanut tavaroiden poistumisen EU:n alueelta (9). |
| --- | --- |

l)

vientitukien maksu tapahtuu esimerkiksi sen jälkeen, kun tulli on vahvistanut tavaroiden poistumisen EU:n alueelta (9).

---

(1)  Asetus (EY) N:o 800/1999, 5 artiklan 7 kohta.

(2)  Asetus (ETY) N:o 386/90, 3 artikla.

(3)  ”... kahden prosentin vähimmäisaste on pakollinen tuotealaa kohden.”

(4)  Asetus (EY) N:o 2090/2002, 2 artikla.

(5)  Asetus (ETY) N:o 386/90, 3 artikla, ja asetus (EY) N:o 2090/2002, 5 artikla.

(6)  Asetus (EY) N:o 2090/2002, 7 artikla.

(7)  Asetus (EY) N:o 2090/2002, 10 artikla.

(8)  Vaihtamista koskevia tarkastuksia ei yleensä pidä kohdistaa lähetyksiin, jotka tulli on sinetöinyt lähtöpaikassa, sillä niihin katsotaan kohdistuneen fyysisen tarkastuksen ja niiden katsotaan olevan ilmoituksen mukaisia.

(9)  Tapauksissa, joissa vientituen määrä vaihtelee määrämaan mukaan, vaaditaan todistus siitä, että tavarat on asetettu myyntiin määrämaan markkinoilla.

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| I | Vientituet olivat keskeinen osa yhteistä maatalouspolitiikkaa vuonna 1992 toteutettuihin uudistuksiin saakka. Ne ovat kuitenkin menettäneet merkitystään YMP:n peräkkäisten uudistusten myötä. Taulukossa 1 olevat luvut kuvastavat tätä muutosta: vuonna 1988 vientientukien yhteenlaskettu arvo oli 9,8 miljardia euroa, mutta vuonna 2006 se oli laskenut 2,5 miljardiin euroon. Vuonna 2007 vientitukiin on budjetoitu vain 1,4 miljardia euroa. Lisäksi komissio on antanut Maailman kauppajärjestön puitteissa poliittisen sitoumuksen poistaa vientituet kokonaan vuoteen 2013 mennessä.
  Kunnes viimeinenkin vientituki on maksettu, tarvitaan kuitenkin toimivaa valvontajärjestelmää. Sen takia komissio ottaa mielellään vastaan useimmat tilintarkastustuomioistuimen suositukset, joita on myös tarkoitus noudattaa. Komissio katsoo kuitenkin, että valvontajärjestelmää ei pitäisi muuttaa siten, että lainsäädännöstä tehdään turhan monimutkaista tai viranomaisten ja sidosryhmien hallinnollista rasitusta lisätään suhteettomasti mahdollisten riskien poistamiseksi. Tämä olisi kohtuutonta ottaen huomioon, että vientitukijärjestelmää ollaan vähitellen poistamassa kokonaan. |
| --- | --- |

I

Vientituet olivat keskeinen osa yhteistä maatalouspolitiikkaa vuonna 1992 toteutettuihin uudistuksiin saakka. Ne ovat kuitenkin menettäneet merkitystään YMP:n peräkkäisten uudistusten myötä. Taulukossa 1 olevat luvut kuvastavat tätä muutosta: vuonna 1988 vientientukien yhteenlaskettu arvo oli 9,8 miljardia euroa, mutta vuonna 2006 se oli laskenut 2,5 miljardiin euroon. Vuonna 2007 vientitukiin on budjetoitu vain 1,4 miljardia euroa. Lisäksi komissio on antanut Maailman kauppajärjestön puitteissa poliittisen sitoumuksen poistaa vientituet kokonaan vuoteen 2013 mennessä.

Kunnes viimeinenkin vientituki on maksettu, tarvitaan kuitenkin toimivaa valvontajärjestelmää. Sen takia komissio ottaa mielellään vastaan useimmat tilintarkastustuomioistuimen suositukset, joita on myös tarkoitus noudattaa. Komissio katsoo kuitenkin, että valvontajärjestelmää ei pitäisi muuttaa siten, että lainsäädännöstä tehdään turhan monimutkaista tai viranomaisten ja sidosryhmien hallinnollista rasitusta lisätään suhteettomasti mahdollisten riskien poistamiseksi. Tämä olisi kohtuutonta ottaen huomioon, että vientitukijärjestelmää ollaan vähitellen poistamassa kokonaan.

| II | Vientilähetyksille suoritettavat fyysiset tarkastukset ovat osa käytössä olevaa kattavaa valvontajärjestelmää, joka käsittää lisäksi kaikkien vientitukihakemusten hallinnolliset ennakkotarkastukset, neuvoston asetukseen (ETY) N:o 4045/89 perustuvat jälkitarkastukset sekä tarkastukset, jotka komissio suorittaa tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. |
| --- | --- |

II

Vientilähetyksille suoritettavat fyysiset tarkastukset ovat osa käytössä olevaa kattavaa valvontajärjestelmää, joka käsittää lisäksi kaikkien vientitukihakemusten hallinnolliset ennakkotarkastukset, neuvoston asetukseen (ETY) N:o 4045/89 perustuvat jälkitarkastukset sekä tarkastukset, jotka komissio suorittaa tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä.

| IV | a) | Komissio on tietoinen tarkastusten ennakoitavuuteen liittyvistä riskeistä, ja se muistutti jäsenvaltioita kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa 10. toukokuuta 2005 siitä, että niiden pitäisi vaihdella fyysisten tarkastusten ajoitusta yllätyksellisyyden säilyttämiseksi. |
| --- | --- | --- |

IV

a)

Komissio on tietoinen tarkastusten ennakoitavuuteen liittyvistä riskeistä, ja se muistutti jäsenvaltioita kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa 10. toukokuuta 2005 siitä, että niiden pitäisi vaihdella fyysisten tarkastusten ajoitusta yllätyksellisyyden säilyttämiseksi.

| b) | Jäsenvaltioiden toimittamien vuosikertomusten perusteella vuonna 2005 suoritettiin fyysisiä tarkastuksia 6,08 prosentille kaikista vientilähetyksistä, joiden arvo ylitti vähimmäisrajan. Näiden vientilähetysten osuus kaiken viennin yhteenlasketusta arvosta oli lähes 7 prosenttia. Tämä osoittaa, että tarkastukset eivät keskittyneet pelkästään arvoltaan alhaisiin vientilähetyksiin. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden toimittamien vuosikertomusten perusteella vuonna 2005 suoritettiin fyysisiä tarkastuksia 6,08 prosentille kaikista vientilähetyksistä, joiden arvo ylitti vähimmäisrajan. Näiden vientilähetysten osuus kaiken viennin yhteenlasketusta arvosta oli lähes 7 prosenttia. Tämä osoittaa, että tarkastukset eivät keskittyneet pelkästään arvoltaan alhaisiin vientilähetyksiin.

| c) | Käytetty menetelmä on lainsäädännön ja toimintatavoitteiden mukainen. Laivalla irtotavarana kuljetettavien tuotteiden tarkastaminen edustavan otannan avulla vastaa muuntyyppisten tavaroiden käsittelyä. |
| --- | --- |

c)

Käytetty menetelmä on lainsäädännön ja toimintatavoitteiden mukainen. Laivalla irtotavarana kuljetettavien tuotteiden tarkastaminen edustavan otannan avulla vastaa muuntyyppisten tavaroiden käsittelyä.

| V | a) | Vaihtamista koskevat tarkastukset tehdään todentamalla silmämääräisesti, että poistumistullipaikassa esitettävät tavarat vastaavat lähtöpaikassa tullille esitettyjä tavaroita (1). |
| --- | --- | --- |

V

a)

Vaihtamista koskevat tarkastukset tehdään todentamalla silmämääräisesti, että poistumistullipaikassa esitettävät tavarat vastaavat lähtöpaikassa tullille esitettyjä tavaroita (1).

Jäsenvaltiot ovat suurelta osin noudattaneet tarkastusten vähimmäismäärää koskevia vaatimuksia.

| VI | a) | Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 46 kohdassa esitettyihin huomioihin ja erityisesti seuraavaan toteamukseen: ”Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission tarkastuskertomuksia vuosien 2001 ja 2004 väliseltä ajanjaksolta ja päätteli, että ne kattoivat riittävissä määrin fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten järjestelmään liittyvät keskeiset valvontamenettelyt.” |
| --- | --- | --- |

VI

a)

Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 46 kohdassa esitettyihin huomioihin ja erityisesti seuraavaan toteamukseen: ”Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission tarkastuskertomuksia vuosien 2001 ja 2004 väliseltä ajanjaksolta ja päätteli, että ne kattoivat riittävissä määrin fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten järjestelmään liittyvät keskeiset valvontamenettelyt.”

| b) | Komissio on ilmoittanut keskeisistä havainnoista jäsenvaltioille oikea-aikaisesti. Havaintojen pohjalta tehdään tarvittaessa rahoitusoikaisut. |
| --- | --- |

b)

Komissio on ilmoittanut keskeisistä havainnoista jäsenvaltioille oikea-aikaisesti. Havaintojen pohjalta tehdään tarvittaessa rahoitusoikaisut.

Parhaillaan valmistellaan sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 386/90 että komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 muuttamista muun muassa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien puutteiden korjaamiseksi.

| VII | b) | Komissio muistutti jäsenvaltioita kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa 10. toukokuuta 2005 siitä, että niiden täytyy vaihdella fyysisten tarkastusten ajoitusta. Komissio olettaa, että jäsenvaltiot ovat noudattaneet kehotusta. |
| --- | --- | --- |

VII

b)

Komissio muistutti jäsenvaltioita kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa 10. toukokuuta 2005 siitä, että niiden täytyy vaihdella fyysisten tarkastusten ajoitusta. Komissio olettaa, että jäsenvaltiot ovat noudattaneet kehotusta.

Komissio on perusteellisen harkinnan ja konsultoinnin pohjalta päättänyt toimittaa säädösehdotukset kauppajärjestelyjä käsittelevälle komitealle, jolloin jäsenvaltiot voivat antaa niistä lausuntonsa.

JOHDANTO

| 1. | Vientituet olivat keskeinen osa yhteistä maatalouspolitiikkaa vuonna 1992 toteutettuihin uudistuksiin saakka. Ne ovat kuitenkin menettäneet merkitystään YMP:n peräkkäisten uudistusten myötä. Taulukossa 1 olevat luvut kuvastavat tätä muutosta: vuonna 1988 vientientukien yhteenlaskettu arvo oli 9,8 miljardia euroa, mutta vuonna 2006 se oli laskenut 2,5 miljardiin euroon. Vuonna 2007 vientitukiin on budjetoitu vain 1,4 miljardia euroa. Lisäksi komissio on antanut Maailman kauppajärjestön puitteissa poliittisen sitoumuksen poistaa vientituet kokonaan vuoteen 2013 mennessä.
  Kunnes viimeinenkin vientituki on maksettu, tarvitaan kuitenkin toimivaa valvontajärjestelmää. Sen takia komissio ottaa mielellään vastaan useimmat tilintarkastustuomioistuimen suositukset, joita on myös tarkoitus noudattaa. Komissio katsoo kuitenkin, että valvontajärjestelmää ei pitäisi muuttaa siten, että lainsäädännöstä tehdään turhan monimutkaista tai viranomaisten ja sidosryhmien hallinnollista rasitusta lisätään suhteettomasti mahdollisten riskien poistamiseksi. Tämä olisi kohtuutonta ottaen huomioon, että vientitukijärjestelmää ollaan vähitellen poistamassa kokonaan. |
| --- | --- |

1.

Vientituet olivat keskeinen osa yhteistä maatalouspolitiikkaa vuonna 1992 toteutettuihin uudistuksiin saakka. Ne ovat kuitenkin menettäneet merkitystään YMP:n peräkkäisten uudistusten myötä. Taulukossa 1 olevat luvut kuvastavat tätä muutosta: vuonna 1988 vientientukien yhteenlaskettu arvo oli 9,8 miljardia euroa, mutta vuonna 2006 se oli laskenut 2,5 miljardiin euroon. Vuonna 2007 vientitukiin on budjetoitu vain 1,4 miljardia euroa. Lisäksi komissio on antanut Maailman kauppajärjestön puitteissa poliittisen sitoumuksen poistaa vientituet kokonaan vuoteen 2013 mennessä.

Kunnes viimeinenkin vientituki on maksettu, tarvitaan kuitenkin toimivaa valvontajärjestelmää. Sen takia komissio ottaa mielellään vastaan useimmat tilintarkastustuomioistuimen suositukset, joita on myös tarkoitus noudattaa. Komissio katsoo kuitenkin, että valvontajärjestelmää ei pitäisi muuttaa siten, että lainsäädännöstä tehdään turhan monimutkaista tai viranomaisten ja sidosryhmien hallinnollista rasitusta lisätään suhteettomasti mahdollisten riskien poistamiseksi. Tämä olisi kohtuutonta ottaen huomioon, että vientitukijärjestelmää ollaan vähitellen poistamassa kokonaan.

| 4. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien tarkastusten lisäksi käytössä ovat kaikkien vientitukihakemusten hallinnolliset ennakkotarkastukset sekä asetukseen (ETY) N:o 4045/89 perustuva jälkitarkastusjärjestelmä. |
| --- | --- |

4.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien tarkastusten lisäksi käytössä ovat kaikkien vientitukihakemusten hallinnolliset ennakkotarkastukset sekä asetukseen (ETY) N:o 4045/89 perustuva jälkitarkastusjärjestelmä.

HUOMAUTUKSET

| 13. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema hylkäämisten ongelma, joka koski Yhdistyneitä kuningaskuntia, aiheutui vuonna 2004 käyttöön otetun uuden tietokonejärjestelmän yhteydessä esiintyneistä ongelmista. Hylkäämisten lukumäärä on sittemmin laskenut huomattavasti. |
| --- | --- |

13.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema hylkäämisten ongelma, joka koski Yhdistyneitä kuningaskuntia, aiheutui vuonna 2004 käyttöön otetun uuden tietokonejärjestelmän yhteydessä esiintyneistä ongelmista. Hylkäämisten lukumäärä on sittemmin laskenut huomattavasti.

| 15. | Jäsenvaltiot voivat vapaasti suorittaa haluamiaan tarkastuksia arvoltaan alhaisille vientilähetyksille edellyttäen, että kyseisiä tarkastuksia ei oteta huomioon tarkastusten vähimmäistasojen laskennassa. Lisäksi jäsenvaltioiden on annettava tarvittavat säännökset, jotta kiertämiset ja väärinkäytökset voidaan välttää (2). Nämä säännökset saattavat käsittää fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten suorittamisen arvoltaan alhaisille vientilähetyksille. Siinä tapauksessa tarkastukset voidaan ottaa huomioon vähimmäistasoja laskettaessa.
  Komissio on kuitenkin yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että jäsenvaltioiden olisi pyrittävä aikaansaamaan tasapaino arvoltaan vähäisiä ja toisaalta arvoltaan suuria vientilähetyksiä koskevien tarkastusten välille, jotta tarkastukset kohdistuisivat mahdollisimman tehokkaalla tavalla kaikkein riskialttiimpiin eriin.
  Jäsenvaltioiden toimittamien vuosikertomusten perusteella vuonna 2005 suoritettiin fyysisiä tarkastuksia 6,08 prosentille kaikista vientilähetyksistä, joiden arvo ylitti vähimmäisrajan. |
| --- | --- |

15.

Jäsenvaltiot voivat vapaasti suorittaa haluamiaan tarkastuksia arvoltaan alhaisille vientilähetyksille edellyttäen, että kyseisiä tarkastuksia ei oteta huomioon tarkastusten vähimmäistasojen laskennassa. Lisäksi jäsenvaltioiden on annettava tarvittavat säännökset, jotta kiertämiset ja väärinkäytökset voidaan välttää (2). Nämä säännökset saattavat käsittää fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten suorittamisen arvoltaan alhaisille vientilähetyksille. Siinä tapauksessa tarkastukset voidaan ottaa huomioon vähimmäistasoja laskettaessa.

Komissio on kuitenkin yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että jäsenvaltioiden olisi pyrittävä aikaansaamaan tasapaino arvoltaan vähäisiä ja toisaalta arvoltaan suuria vientilähetyksiä koskevien tarkastusten välille, jotta tarkastukset kohdistuisivat mahdollisimman tehokkaalla tavalla kaikkein riskialttiimpiin eriin.

Jäsenvaltioiden toimittamien vuosikertomusten perusteella vuonna 2005 suoritettiin fyysisiä tarkastuksia 6,08 prosentille kaikista vientilähetyksistä, joiden arvo ylitti vähimmäisrajan.

| 16. | Komissio muistuttaa, että arvoltaan alhaiset vientierät voidaan ottaa huomioon tarkastusten vähimmäistason laskennassa silloin, kun tarkastukset on tehty kiertämisten ja väärinkäytösten välttämiseksi. Asiasta säädetään komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 2 artiklan 3 kohdassa. |
| --- | --- |

16.

Komissio muistuttaa, että arvoltaan alhaiset vientierät voidaan ottaa huomioon tarkastusten vähimmäistason laskennassa silloin, kun tarkastukset on tehty kiertämisten ja väärinkäytösten välttämiseksi. Asiasta säädetään komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 2 artiklan 3 kohdassa.

| 17. | Komissio aikoo tutkia ehdotusta tarkemmin. |
| --- | --- |

17.

Komissio aikoo tutkia ehdotusta tarkemmin.

| 18. | Komissio korostaa sitä, että viejän on mainittava, sovelletaanko tavaroihin vientitukea. Kauppajärjestelyjä käsittelevälle komitealle on tarkoitus esittää ehdotus, jonka mukaan viejien olisi ilmoitettava asiakirjoissa (T5-valvontakappale), onko tavaroille haettu vientitukea, ja arvioitava tuen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

18.

Komissio korostaa sitä, että viejän on mainittava, sovelletaanko tavaroihin vientitukea. Kauppajärjestelyjä käsittelevälle komitealle on tarkoitus esittää ehdotus, jonka mukaan viejien olisi ilmoitettava asiakirjoissa (T5-valvontakappale), onko tavaroille haettu vientitukea, ja arvioitava tuen kokonaismäärä.

| 19.–21. | Komissio myöntää, että poistumistullitoimipaikassa suoritettavista tarkastuksista (viejälle) aiheutuvat kulut ovat huomattavasti korkeammat kuin viejän tiloissa tehtävistä tarkastuksista koituvat kustannukset. Tämä valvontajärjestelmä on tehokas ainoastaan siinä tapauksessa, että vientitavarat eristetään tai tunnistetaan (3) ennen tullipaikalle annettavassa ilmoituksessa mainittua lastaustoiminnan alkamisaikaa (asetuksen (EY) N:o 800/1999 5 artiklan 7 kohta). |
| --- | --- |

19.–21.

Komissio myöntää, että poistumistullitoimipaikassa suoritettavista tarkastuksista (viejälle) aiheutuvat kulut ovat huomattavasti korkeammat kuin viejän tiloissa tehtävistä tarkastuksista koituvat kustannukset. Tämä valvontajärjestelmä on tehokas ainoastaan siinä tapauksessa, että vientitavarat eristetään tai tunnistetaan (3) ennen tullipaikalle annettavassa ilmoituksessa mainittua lastaustoiminnan alkamisaikaa (asetuksen (EY) N:o 800/1999 5 artiklan 7 kohta).

| Laatikko 1. | Viejä ei voi peruuttaa vientitukihakemustaan sen jälkeen kun hänelle on ilmoitettu, että kyseisille tavaroille suoritetaan fyysinen tarkastus. Muuten tarkastuksilla ei olisi mitään merkitystä. Komission yksiköt tutkivat tarkemmin tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaa tapausta. |
| --- | --- |

Laatikko 1.

Viejä ei voi peruuttaa vientitukihakemustaan sen jälkeen kun hänelle on ilmoitettu, että kyseisille tavaroille suoritetaan fyysinen tarkastus. Muuten tarkastuksilla ei olisi mitään merkitystä. Komission yksiköt tutkivat tarkemmin tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaa tapausta.

| 23. | Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että tarkastusten suorittaminen aina samaan aikaan saattaa joissakin tapauksissa, vaikkakaan ei välttämättä aina, johtaa tarkastusten ennakoitavuuteen. Asia on jo otettu esille jäsenvaltioiden kanssa kauppajärjestelyjä käsittelevässä komiteassa (4).
  Viejien omissa tiloissa suoritettavien tarkastusten etuna on, että käytännöstä on vähemmän haittaa viejille ja että tulliviranomaisilla on viejien tiloissa helpompi pääsy kaikkiin tarkastettavaksi valittuihin tavaroihin.
  Jos vientitavarat on lisäksi eristetty tai tunnistettu ennen tullipaikalle annettavassa ilmoituksessa mainittua lastaustoiminnan alkamisaikaa (asetuksen (EY) N:o 800/1999 5 artiklan 7 kohta), viejä ei voi enää vaihtaa tarkastettavia tavaroita.
  Osa niistä tavaroista, jotka on siirretty viejän tiloista ilman fyysistä tarkastusta, valitaan myöhemmin vaihtamista koskevan tarkastuksen kohteeksi yhteisön alueelta poistumispaikassa. Vuonna 2005 noin 13 prosentille tällaisista vientilähetyksistä suoritettiin vaihtamista koskeva tarkastus. |
| --- | --- |

23.

Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että tarkastusten suorittaminen aina samaan aikaan saattaa joissakin tapauksissa, vaikkakaan ei välttämättä aina, johtaa tarkastusten ennakoitavuuteen. Asia on jo otettu esille jäsenvaltioiden kanssa kauppajärjestelyjä käsittelevässä komiteassa (4).

Viejien omissa tiloissa suoritettavien tarkastusten etuna on, että käytännöstä on vähemmän haittaa viejille ja että tulliviranomaisilla on viejien tiloissa helpompi pääsy kaikkiin tarkastettavaksi valittuihin tavaroihin.

Jos vientitavarat on lisäksi eristetty tai tunnistettu ennen tullipaikalle annettavassa ilmoituksessa mainittua lastaustoiminnan alkamisaikaa (asetuksen (EY) N:o 800/1999 5 artiklan 7 kohta), viejä ei voi enää vaihtaa tarkastettavia tavaroita.

Osa niistä tavaroista, jotka on siirretty viejän tiloista ilman fyysistä tarkastusta, valitaan myöhemmin vaihtamista koskevan tarkastuksen kohteeksi yhteisön alueelta poistumispaikassa. Vuonna 2005 noin 13 prosentille tällaisista vientilähetyksistä suoritettiin vaihtamista koskeva tarkastus.

| 24. ja laatikko 2. | Komission mielestä ei ole mikään ongelma, jos yhtä tuotetta käsittävästä laivalastista tehdään useita vienti-ilmoituksia ja tulli tarkastaa koko laivalastin osalta vain yhdessä ilmoituksessa mainitut tavarat. Viejähän ei etukäteen tiedä, mikä vienti-ilmoitus tarkastetaan.
  Lisäksi nykyisen järjestelmän etuna on, että siinä suoritetaan (osittaisia) tarkastuksia useammalle laivalastille kuin sellaisessa järjestelmässä, jossa joko tarkastetaan koko lasti tai ei tehdä lainkaan tarkastusta.
  Sen lisäksi että lähetyksille suoritetaan paikalla fyysisiä tarkastuksia, kuljetusasiakirjat ja muut koko laivalastia koskevat kaupalliset asiakirjat takaavat osaltaan lastin oikeellisuuden. Lisävahvistusta saadaan asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisilla jälkitarkastuksilla. |
| --- | --- |

24. ja laatikko 2.

Komission mielestä ei ole mikään ongelma, jos yhtä tuotetta käsittävästä laivalastista tehdään useita vienti-ilmoituksia ja tulli tarkastaa koko laivalastin osalta vain yhdessä ilmoituksessa mainitut tavarat. Viejähän ei etukäteen tiedä, mikä vienti-ilmoitus tarkastetaan.

Lisäksi nykyisen järjestelmän etuna on, että siinä suoritetaan (osittaisia) tarkastuksia useammalle laivalastille kuin sellaisessa järjestelmässä, jossa joko tarkastetaan koko lasti tai ei tehdä lainkaan tarkastusta.

Sen lisäksi että lähetyksille suoritetaan paikalla fyysisiä tarkastuksia, kuljetusasiakirjat ja muut koko laivalastia koskevat kaupalliset asiakirjat takaavat osaltaan lastin oikeellisuuden. Lisävahvistusta saadaan asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisilla jälkitarkastuksilla.

| 25.–26. | Komissio on samaa mieltä siitä, että tullin ei pitäisi sinetöidä lähetyksiä, ellei tavaroille ole ensin suoritettu tarkastusta.
  Komissio tutkii mahdollisuutta muuttaa lainsäädäntöä tullin toimesta tapahtuvaa sinetöintiä koskevien sääntöjen vahvistamiseksi. Tullin ei pitäisi sinetöidä lähetyksiä ilman edeltävää fyysistä tarkastusta. |
| --- | --- |

25.–26.

Komissio on samaa mieltä siitä, että tullin ei pitäisi sinetöidä lähetyksiä, ellei tavaroille ole ensin suoritettu tarkastusta.

Komissio tutkii mahdollisuutta muuttaa lainsäädäntöä tullin toimesta tapahtuvaa sinetöintiä koskevien sääntöjen vahvistamiseksi. Tullin ei pitäisi sinetöidä lähetyksiä ilman edeltävää fyysistä tarkastusta.

| Laatikko 3. | Komissio on tietoinen ongelmasta, ja tapauksesta on raportoitu OLAFille. |
| --- | --- |

Laatikko 3.

Komissio on tietoinen ongelmasta, ja tapauksesta on raportoitu OLAFille.

| 27.–28. | Järjestelmässä, jossa viejät saavat kiinnittää sinetit itse (5), on myös mahdollista käyttää varsinaisia ”tullisinettejä” eikä pelkästään ”yrityssinettejä”. Tavaroiden mukana kulkevassa passitusasiakirjassa (6) todetaan, että lähetyksen on sinetöinyt viejä, jolla on lupa kiinnittää sinetti itse.
  Jos asetusta (ETY) N:o 2454/93 sovelletaan oikein, ei pitäisi olla minkäänlaista epäselvyyttä siitä, onko sinetin kiinnittänyt tulli vai viejä. |
| --- | --- |

27.–28.

Järjestelmässä, jossa viejät saavat kiinnittää sinetit itse (5), on myös mahdollista käyttää varsinaisia ”tullisinettejä” eikä pelkästään ”yrityssinettejä”. Tavaroiden mukana kulkevassa passitusasiakirjassa (6) todetaan, että lähetyksen on sinetöinyt viejä, jolla on lupa kiinnittää sinetti itse.

Jos asetusta (ETY) N:o 2454/93 sovelletaan oikein, ei pitäisi olla minkäänlaista epäselvyyttä siitä, onko sinetin kiinnittänyt tulli vai viejä.

| 30. | Tilintarkastustuomioistuin viittaa käytäntöön, jonka mukaan tulli suorittaa eräissä satamissa yhtä monta vaihtamista koskevaa tarkastusta kuin on päiviä, joina tarkastusten soveltamisalaan kuuluvia lähetyksiä saapuu tullitoimipaikkaan maitse. Toisissa jäsenvaltioissa taas suoritetaan yksi tarkastus niinä päivinä, jolloin tullitoimipaikoista lähtee tällaisia lähetyksiä meritse. Säännöksen mukaan vaihtamista koskevien tarkastusten lukumäärä ei voi olla pienempi kuin niiden päivien lukumäärä, joina vientitukikelpoisia tavaroita viedään yhteisön tullialueelta kyseessä olevan poistumistullitoimipaikan kautta (7).
  Koska merirajan ylittävä alus kuljettaa mukanaan useampia kontteja kuin maarajan ylittävä rekka ja tarkastuksia koskevat ehdot täyttävät päivät kasautuvat näin ollen suuremmassa määrin, vaihtamista koskevien tarkastusten tiheys vaihtelee sen mukaisesti. |
| --- | --- |

30.

Tilintarkastustuomioistuin viittaa käytäntöön, jonka mukaan tulli suorittaa eräissä satamissa yhtä monta vaihtamista koskevaa tarkastusta kuin on päiviä, joina tarkastusten soveltamisalaan kuuluvia lähetyksiä saapuu tullitoimipaikkaan maitse. Toisissa jäsenvaltioissa taas suoritetaan yksi tarkastus niinä päivinä, jolloin tullitoimipaikoista lähtee tällaisia lähetyksiä meritse. Säännöksen mukaan vaihtamista koskevien tarkastusten lukumäärä ei voi olla pienempi kuin niiden päivien lukumäärä, joina vientitukikelpoisia tavaroita viedään yhteisön tullialueelta kyseessä olevan poistumistullitoimipaikan kautta (7).

Koska merirajan ylittävä alus kuljettaa mukanaan useampia kontteja kuin maarajan ylittävä rekka ja tarkastuksia koskevat ehdot täyttävät päivät kasautuvat näin ollen suuremmassa määrin, vaihtamista koskevien tarkastusten tiheys vaihtelee sen mukaisesti.

| 31. | Komissio aikoo muistuttaa jäsenvaltioita kauppajärjestelyjä käsittelevässä komiteassa siitä, että lähetykset olisi valittava vaihtamista koskeviin tarkastuksiin mahdollisuuksien mukaan riskianalyysin perusteella ja että jos tarkastuksia tehdään useita vienti-ilmoituksia käsittäville lähetyksille, jokainen erillinen tavara, joka lasketaan mukaan vaihtamista koskevien tarkastusten kokonaismäärään, on perusteltava.
  Tapauksia, joissa useita vienti-ilmoituksia käsittävä lähetys tarkastettiin kokonaan, esiintyi uusissa jäsenvaltioissa heti EU:hun liittymisen jälkeen, sillä kyseiset maat halusivat olla varmoja siitä, että ne soveltavat säännöstä oikein. Näiden jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten määrät ylittävät reippaasti vaihtamista koskevien tarkastusten vähimmäisrajan. |
| --- | --- |

31.

Komissio aikoo muistuttaa jäsenvaltioita kauppajärjestelyjä käsittelevässä komiteassa siitä, että lähetykset olisi valittava vaihtamista koskeviin tarkastuksiin mahdollisuuksien mukaan riskianalyysin perusteella ja että jos tarkastuksia tehdään useita vienti-ilmoituksia käsittäville lähetyksille, jokainen erillinen tavara, joka lasketaan mukaan vaihtamista koskevien tarkastusten kokonaismäärään, on perusteltava.

Tapauksia, joissa useita vienti-ilmoituksia käsittävä lähetys tarkastettiin kokonaan, esiintyi uusissa jäsenvaltioissa heti EU:hun liittymisen jälkeen, sillä kyseiset maat halusivat olla varmoja siitä, että ne soveltavat säännöstä oikein. Näiden jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten määrät ylittävät reippaasti vaihtamista koskevien tarkastusten vähimmäisrajan.

| 33. | Asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklassa tarkoitettuun järjestelmään sisältyy velvoite suorittaa vaihtamista koskeva tarkastus. Jos tarkastuksen aikana havaitaan poikkeama säännöistä, esimerkiksi rikkoutunut sinetti, on tullin suoritettava erillinen vaihtamista koskeva tarkastus. Jäsenvaltioita kehotetaan soveltamaan riskianalyysia ja tarkastamaan aktiivisesti, että sinetit ovat ehjät. Lisäksi komissio harkitsee mahdollisuutta velvoittaa poistumistullitoimipaikat tarkastamaan aktiivisesti sinettien kunto. |
| --- | --- |

33.

Asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklassa tarkoitettuun järjestelmään sisältyy velvoite suorittaa vaihtamista koskeva tarkastus. Jos tarkastuksen aikana havaitaan poikkeama säännöistä, esimerkiksi rikkoutunut sinetti, on tullin suoritettava erillinen vaihtamista koskeva tarkastus. Jäsenvaltioita kehotetaan soveltamaan riskianalyysia ja tarkastamaan aktiivisesti, että sinetit ovat ehjät. Lisäksi komissio harkitsee mahdollisuutta velvoittaa poistumistullitoimipaikat tarkastamaan aktiivisesti sinettien kunto.

| 34. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että ”lastin loppupään tarkistus” ei riitä varmistamaan, että tavarat vastaavat asiakirjoja. Komission kokemuksen mukaan tällaiset tarkastukset eivät kuitenkaan ole erityisen yleisiä, sillä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat esimerkit koskevat suhteellisen pieniä satamia, joiden kautta kulkee melko vähän vientitukea saavia tavaralähetyksiä.
  Suurissa satamissa (esim. Felixstowe, Le Havre ja Rotterdam) kontit viedään tarkastettavaksi erillisiin tiloihin, ja niitä puretaan siinä määrin kuin on tarpeen koko lähetyksen tarkastamiseksi. |
| --- | --- |

34.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että ”lastin loppupään tarkistus” ei riitä varmistamaan, että tavarat vastaavat asiakirjoja. Komission kokemuksen mukaan tällaiset tarkastukset eivät kuitenkaan ole erityisen yleisiä, sillä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat esimerkit koskevat suhteellisen pieniä satamia, joiden kautta kulkee melko vähän vientitukea saavia tavaralähetyksiä.

Suurissa satamissa (esim. Felixstowe, Le Havre ja Rotterdam) kontit viedään tarkastettavaksi erillisiin tiloihin, ja niitä puretaan siinä määrin kuin on tarpeen koko lähetyksen tarkastamiseksi.

| 37. | Aalborgin tullitoimipaikka määrittelee kaikki tapaukset, joissa on suoritettava erillinen vaihtamista koskeva tarkastus, lähtökohtaisesti sääntöjenvastaisiksi.
  Tanska ilmoitti suullisesti, että yhteisön eteläiseltä alueelta rekoilla tuoduista, vientiin tarkoitetuista hedelmälähetyksistä puuttuivat sinetit, koska tavarat oli lastattu uudelleen eri rekkoihin kesken kuljetuksen poistumistullitoimipaikkaan. Komissio pyysi kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa 17. marraskuuta 2006 jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota asiaan. Belgian viranomaiset vastasivat, että maan tulliviranomaiset valvovat tämäntyyppistä tavaroiden uudelleenlastausta.
  Koska tavaroiden uudelleenlastauksen valvominen aiheuttaa runsaasti työtä jäsenvaltioiden viranomaisille, komissio otti asian uudelleen esille kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa 17. huhtikuuta 2007 (8). |
| --- | --- |

37.

Aalborgin tullitoimipaikka määrittelee kaikki tapaukset, joissa on suoritettava erillinen vaihtamista koskeva tarkastus, lähtökohtaisesti sääntöjenvastaisiksi.

Tanska ilmoitti suullisesti, että yhteisön eteläiseltä alueelta rekoilla tuoduista, vientiin tarkoitetuista hedelmälähetyksistä puuttuivat sinetit, koska tavarat oli lastattu uudelleen eri rekkoihin kesken kuljetuksen poistumistullitoimipaikkaan. Komissio pyysi kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa 17. marraskuuta 2006 jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota asiaan. Belgian viranomaiset vastasivat, että maan tulliviranomaiset valvovat tämäntyyppistä tavaroiden uudelleenlastausta.

Koska tavaroiden uudelleenlastauksen valvominen aiheuttaa runsaasti työtä jäsenvaltioiden viranomaisille, komissio otti asian uudelleen esille kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa 17. huhtikuuta 2007 (8).

| 38. | Yrityssinettien olemassaolo tai puuttuminen ei vaikuta siihen, päätetäänkö tavaroille suorittaa vaihtamista koskeva tarkastus tai erillinen vaihtamista koskeva tarkastus. Mille tahansa vientilähetykselle voidaan tehdä vaihtamista koskeva tarkastus riippumatta siitä, onko lähetyksessä sellaisen viejän asettama sinetti, jolla on oikeus itse kiinnittää sinetit, vai ei (9). |
| --- | --- |

38.

Yrityssinettien olemassaolo tai puuttuminen ei vaikuta siihen, päätetäänkö tavaroille suorittaa vaihtamista koskeva tarkastus tai erillinen vaihtamista koskeva tarkastus. Mille tahansa vientilähetykselle voidaan tehdä vaihtamista koskeva tarkastus riippumatta siitä, onko lähetyksessä sellaisen viejän asettama sinetti, jolla on oikeus itse kiinnittää sinetit, vai ei (9).

| 40. | Yhdistyneen kuningaskunnan tilannetta tarkastellaan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. |
| --- | --- |

40.

Yhdistyneen kuningaskunnan tilannetta tarkastellaan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä.

| 42. | Vaikka tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat riskit ovat mahdollisia, tavarat kuitenkin pysyvät tullin valvonnassa, kunnes ne tosiasiallisesti poistuvat yhteisön tullialueelta. Sen vuoksi komissio katsoo, että vientitukiin liittyvät riskit ovat asianmukaisesti hallinnassa. |
| --- | --- |

42.

Vaikka tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat riskit ovat mahdollisia, tavarat kuitenkin pysyvät tullin valvonnassa, kunnes ne tosiasiallisesti poistuvat yhteisön tullialueelta. Sen vuoksi komissio katsoo, että vientitukiin liittyvät riskit ovat asianmukaisesti hallinnassa.

| 43. | Vaikka vientitukien suhteellinen osuus saattaa olla komission tietokannassa keskimääräistä korkeampi, on havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvo alle 0,5 prosenttia vientitukien kokonaisarvosta kyseisellä ajanjaksolla. Kyseisistä määristä on jo peritty takaisin 21 prosenttia.
  Komission tietokantaan on merkitty vain ne sääntöjenvastaisuudet, joiden arvo ylittää 4 000 euroa (1. tammikuuta 2007 lähtien 10 000 euroa), joten tietokannassa ei ole tietoja kaikista sääntöjenvastaisuuksista. |
| --- | --- |

43.

Vaikka vientitukien suhteellinen osuus saattaa olla komission tietokannassa keskimääräistä korkeampi, on havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvo alle 0,5 prosenttia vientitukien kokonaisarvosta kyseisellä ajanjaksolla. Kyseisistä määristä on jo peritty takaisin 21 prosenttia.

Komission tietokantaan on merkitty vain ne sääntöjenvastaisuudet, joiden arvo ylittää 4 000 euroa (1. tammikuuta 2007 lähtien 10 000 euroa), joten tietokannassa ei ole tietoja kaikista sääntöjenvastaisuuksista.

| 44.–45. | Fyysisissä tarkastuksissa havaittavat sääntöjenvastaisuudet koskevat etupäässä painoa ja tuotteiden ominaisuuksia. Asetuksen (ETY) N:o 4045/89 nojalla suoritettavissa tarkastuksissa havaittavat sääntöjenvastaisuudet voivat koskea edellä mainittujen seikkojen lisäksi muita poikkeamia säännöistä. Jäsenvaltioiden on koordinoitava fyysisiä tarkastuksia ja jälkitarkastuksia asetuksen (ETY) N:o 386/90 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

44.–45.

Fyysisissä tarkastuksissa havaittavat sääntöjenvastaisuudet koskevat etupäässä painoa ja tuotteiden ominaisuuksia. Asetuksen (ETY) N:o 4045/89 nojalla suoritettavissa tarkastuksissa havaittavat sääntöjenvastaisuudet voivat koskea edellä mainittujen seikkojen lisäksi muita poikkeamia säännöistä. Jäsenvaltioiden on koordinoitava fyysisiä tarkastuksia ja jälkitarkastuksia asetuksen (ETY) N:o 386/90 5 artiklan mukaisesti.

| 47. | Komissio aikoo tarkastella mainittuja seikkoja lähemmin, minkä jälkeen se ryhtyy tarvittaviin toimiin. |
| --- | --- |

47.

Komissio aikoo tarkastella mainittuja seikkoja lähemmin, minkä jälkeen se ryhtyy tarvittaviin toimiin.

| 49. | Näiden tapausten lopullinen tulos selviää vasta kun koko sääntöjenmukaisuuden tarkastamista koskeva menettely on saatu loppuun. Jäsenvaltioiden puolustautumisoikeuden turvaamiseksi sekä oikeudenmukaisen ja tasapuolisen kohtelun takaamiseksi jäsenvaltioita kuullaan useaan otteeseen menettelyn yhteydessä. Tässä vaiheessa arvioidaan kuitenkin, että rahoitusoikaisuja ei tulla vaatimaan kaikissa tapauksissa. |
| --- | --- |

49.

Näiden tapausten lopullinen tulos selviää vasta kun koko sääntöjenmukaisuuden tarkastamista koskeva menettely on saatu loppuun. Jäsenvaltioiden puolustautumisoikeuden turvaamiseksi sekä oikeudenmukaisen ja tasapuolisen kohtelun takaamiseksi jäsenvaltioita kuullaan useaan otteeseen menettelyn yhteydessä. Tässä vaiheessa arvioidaan kuitenkin, että rahoitusoikaisuja ei tulla vaatimaan kaikissa tapauksissa.

| 50. | Komissio on ottanut tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat ongelmat esille useaan otteeseen kauppajärjestelyjä käsittelevässä komiteassa.
  Lisäksi komissio valmistelee neuvoston asetuksen (ETY) N:o 386/90 ja komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 muuttamista. Jälkimmäisen asetuksen muutoksista on tarkoitus keskustella kauppajärjestelyjä käsittelevässä komiteassa, joka voi ilmaista oman kantansa ehdotukseen sen jälkeen, kun neuvosto on osaltaan hyväksynyt ehdotuksen. |
| --- | --- |

50.

Komissio on ottanut tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat ongelmat esille useaan otteeseen kauppajärjestelyjä käsittelevässä komiteassa.

Lisäksi komissio valmistelee neuvoston asetuksen (ETY) N:o 386/90 ja komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 muuttamista. Jälkimmäisen asetuksen muutoksista on tarkoitus keskustella kauppajärjestelyjä käsittelevässä komiteassa, joka voi ilmaista oman kantansa ehdotukseen sen jälkeen, kun neuvosto on osaltaan hyväksynyt ehdotuksen.

| 51. | Komission yksiköt hyväksyvät tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja ryhtyvät nopeuttamaan keskeneräisten tarkastusten käsittelyä. |
| --- | --- |

51.

Komission yksiköt hyväksyvät tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja ryhtyvät nopeuttamaan keskeneräisten tarkastusten käsittelyä.

| 52. | Asiassa on ryhdytty käytännön toimiin. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat asiat otetaan huomioon kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean keskusteluissa parhaista käytänteistä sekä valmisteilla olevissa säädösaloitteissa. Lainsäädännön valmistelu edellyttää kuitenkin asian perusteellista tutkimista, jotta löydetään oikea tasapaino toisaalta hallinnollisen rasituksen lisäämisen ja lainsäädännön monimutkaistumisen ja toisaalta tarkastusjärjestelmän muuttamisesta saatavan lisäarvon välillä. |
| --- | --- |

52.

Asiassa on ryhdytty käytännön toimiin. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat asiat otetaan huomioon kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean keskusteluissa parhaista käytänteistä sekä valmisteilla olevissa säädösaloitteissa. Lainsäädännön valmistelu edellyttää kuitenkin asian perusteellista tutkimista, jotta löydetään oikea tasapaino toisaalta hallinnollisen rasituksen lisäämisen ja lainsäädännön monimutkaistumisen ja toisaalta tarkastusjärjestelmän muuttamisesta saatavan lisäarvon välillä.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Suositus 1

Komissio on keskustellut jäsenvaltioiden kanssa näkemyksestä, jonka mukaan tulliviranomaisten saapumisaikoja viejien tiloihin olisi vaihdeltava, jotta tarkastuksista ei tulisi ennalta arvattavia (10). Komissio ryhtyy toimiin asian sisällyttämiseksi muodollisesti asetukseen (EY) N:o 2090/2002 sen muuttamisen yhteydessä.

| 54. | Jäsenvaltiot noudattavat tarkastusten vähimmäismääräksi asetettua 5 prosentin rajaa, vaikka tarkastuksiin ei laskettaisi mukaan arvoltaan alhaisia vienti-ilmoituksia.
  Komissio on kuitenkin yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että jäsenvaltioiden olisi pyrittävä aikaansaamaan tasapaino arvoltaan vähäisiä ja toisaalta arvoltaan suuria vientieriä koskevien tarkastusten välille, jotta tarkastukset kohdistuisivat mahdollisimman tehokkaalla tavalla kaikkein riskialttiimpiin eriin.
  Komissio kuitenkin katsoo, että osa arvoltaan alhaisista vientilähetyksistä olisi tarkastettava jatkossakin. |
| --- | --- |

54.

Jäsenvaltiot noudattavat tarkastusten vähimmäismääräksi asetettua 5 prosentin rajaa, vaikka tarkastuksiin ei laskettaisi mukaan arvoltaan alhaisia vienti-ilmoituksia.

Komissio on kuitenkin yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että jäsenvaltioiden olisi pyrittävä aikaansaamaan tasapaino arvoltaan vähäisiä ja toisaalta arvoltaan suuria vientieriä koskevien tarkastusten välille, jotta tarkastukset kohdistuisivat mahdollisimman tehokkaalla tavalla kaikkein riskialttiimpiin eriin.

Komissio kuitenkin katsoo, että osa arvoltaan alhaisista vientilähetyksistä olisi tarkastettava jatkossakin.

Suositus 2

Komissio harkitsee riskianalyysin käytön muuttamista pakolliseksi asetuksessa (EY) N:o 1875/2006 (yhteisön tullikoodeksin soveltamista koskevat säännökset) mainittujen aloitteiden mukaisesti.

Komissio on jo tarjonnut jäsenvaltioille huomattavan kannustimen: ne jäsenvaltiot, jotka ottavat riskianalyysin käyttöön, saavat vähentää liitteeseen 1 kuulumattomien tuotteiden (lähinnä jalosteet) tarkastusten määrää 5 prosentista 0,5 prosenttiin.

Lisäksi komissio aikoo ehdottaa neuvostolle, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus soveltaa tarkastuksia koskevaa 5 prosentin vähimmäisrajaa jäsenvaltiokohtaisesti eikä tullitoimipaikkakohtaisesti, jos ne ottavat käyttöön riskianalyysin.

| 55. | Paikalla suoritettavat fyysiset tarkastukset, kuljetusasiakirjat ja muut koko laivalastia koskevat kaupalliset asiakirjat takaavat koko lastin oikeellisuuden. Lisävahvistusta saadaan asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisilla jälkitarkastuksilla. Lisäksi komissio viittaa 24 kohtaan antamaansa vastaukseen. |
| --- | --- |

55.

Paikalla suoritettavat fyysiset tarkastukset, kuljetusasiakirjat ja muut koko laivalastia koskevat kaupalliset asiakirjat takaavat koko lastin oikeellisuuden. Lisävahvistusta saadaan asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisilla jälkitarkastuksilla. Lisäksi komissio viittaa 24 kohtaan antamaansa vastaukseen.

Suositus 3

Komissio harkitsee antavansa suuntaviivat, jotka koskevat komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 liitteessä I olevassa 1 kohdassa mainittua irtotavaralähetysten tarkastamista.

| 56. | a) | Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että ”lastin loppupään tarkistukset” (ks. myös komission vastaus 34 kohtaan) eivät riitä täyttämään vaatimusta, jonka mukaan viranomaisten on tarkistettava silmämääräisesti, että tavarat vastaavat niiden mukana kulkevia asiakirjoja. Komission yksiköt tarkastelevat mahdollisuutta muuttaa voimassa olevaa lainsäädäntöä (11) ongelman ratkaisemiseksi. |
| --- | --- | --- |

56.

a)

Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että ”lastin loppupään tarkistukset” (ks. myös komission vastaus 34 kohtaan) eivät riitä täyttämään vaatimusta, jonka mukaan viranomaisten on tarkistettava silmämääräisesti, että tavarat vastaavat niiden mukana kulkevia asiakirjoja. Komission yksiköt tarkastelevat mahdollisuutta muuttaa voimassa olevaa lainsäädäntöä (11) ongelman ratkaisemiseksi.

| b) | Mainitut jäsenvaltiot noudattivat lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia.
  Tilintarkastustuomioistuimen havainnot koskevat seuraavia seikkoja:






  — | uusissa jäsenvaltioissa esiintyneet alkuvaiheen ongelmat, jotka on nyttemmin ratkaistu, |
| --- | --- | --- |

b)

Mainitut jäsenvaltiot noudattivat lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia.

Tilintarkastustuomioistuimen havainnot koskevat seuraavia seikkoja:

—

uusissa jäsenvaltioissa esiintyneet alkuvaiheen ongelmat, jotka on nyttemmin ratkaistu,

| — | satamien poistumistullitoimipaikkojen käytännöt; kaikki tullitoimipaikat täyttävät lainsäädännössä asetetut vähimmäisvaatimukset, mutta eräät toimipaikat suorittavat tarkastuksia vaadittua vähimmäismäärää enemmän. Komission mielestä tätä käytäntöä ei pitäisi pyrkiä estämään. |
| --- | --- |

—

satamien poistumistullitoimipaikkojen käytännöt; kaikki tullitoimipaikat täyttävät lainsäädännössä asetetut vähimmäisvaatimukset, mutta eräät toimipaikat suorittavat tarkastuksia vaadittua vähimmäismäärää enemmän. Komission mielestä tätä käytäntöä ei pitäisi pyrkiä estämään.

| c) | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema käytäntö vastaa voimassa olevaa lainsäädäntöä, jonka mukaan vaihtamista koskevat tarkastukset suoritetaan sellaisille tavaroille, joita tulli ei ole sinetöinyt.
  Komissio harkitsee kuitenkin mahdollisuutta ottaa käyttöön pakolliset esitullaustarkastukset, jotka suoritettaisiin ennen kuin tulliviranomaiset kiinnittävät sinetit lähetyksiin. Silloin poistumistullitoimipaikka voisi luottaa niiden lähetysten oikeellisuuteen, joiden tullisinetit ovat ehjät. |
| --- | --- |

c)

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema käytäntö vastaa voimassa olevaa lainsäädäntöä, jonka mukaan vaihtamista koskevat tarkastukset suoritetaan sellaisille tavaroille, joita tulli ei ole sinetöinyt.

Komissio harkitsee kuitenkin mahdollisuutta ottaa käyttöön pakolliset esitullaustarkastukset, jotka suoritettaisiin ennen kuin tulliviranomaiset kiinnittävät sinetit lähetyksiin. Silloin poistumistullitoimipaikka voisi luottaa niiden lähetysten oikeellisuuteen, joiden tullisinetit ovat ehjät.

| d) | Komissio harkitsee ehdotusta, jonka mukaan poistumistullitoimipaikkojen olisi tarkastettava aktiivisesti sinettien kunto. |
| --- | --- |

d)

Komissio harkitsee ehdotusta, jonka mukaan poistumistullitoimipaikkojen olisi tarkastettava aktiivisesti sinettien kunto.

| e) | Vaikka tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat riskit ovat mahdollisia, kyseiset tavarat kuitenkin pysyvät tullin valvonnassa siihen saakka kun ne tosiasiallisesti poistuvat yhteisön tullialueelta. Sen vuoksi komissio katsoo, että vientitukiin liittyvät riskit ovat asianmukaisesti hallinnassa. |
| --- | --- |

e)

Vaikka tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat riskit ovat mahdollisia, kyseiset tavarat kuitenkin pysyvät tullin valvonnassa siihen saakka kun ne tosiasiallisesti poistuvat yhteisön tullialueelta. Sen vuoksi komissio katsoo, että vientitukiin liittyvät riskit ovat asianmukaisesti hallinnassa.

| f) | Komissio korostaa, että viejän on mainittava, sovelletaanko tavaroihin vientitukea (12). Komissio aikoo toimittaa kauppajärjestelyjä käsittelevälle komitealle ehdotuksen, jonka mukaan viejien olisi ilmoitettava asiakirjoissa (T5-valvontakappale), onko tavaroille haettu vientitukea, sekä arvioitava tuen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

f)

Komissio korostaa, että viejän on mainittava, sovelletaanko tavaroihin vientitukea (12). Komissio aikoo toimittaa kauppajärjestelyjä käsittelevälle komitealle ehdotuksen, jonka mukaan viejien olisi ilmoitettava asiakirjoissa (T5-valvontakappale), onko tavaroille haettu vientitukea, sekä arvioitava tuen kokonaismäärä.

| g) | Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti komissiolle havainnoistaan, minkä jälkeen komissio kehotti kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa 11. heinäkuuta 2006 jäsenvaltioita kiinnittämään asiaan jatkossa enemmän huomiota. |
| --- | --- |

g)

Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti komissiolle havainnoistaan, minkä jälkeen komissio kehotti kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa 11. heinäkuuta 2006 jäsenvaltioita kiinnittämään asiaan jatkossa enemmän huomiota.

Suositus 4

Komissio valmistelee asetuksen (EY) N:o 2090/2002 muuttamista seuraavasti:

| — | otetaan huomioon tarkastusten kustannustehokkuutta koskevat periaatteet, |
| --- | --- |

—

otetaan huomioon tarkastusten kustannustehokkuutta koskevat periaatteet,

| — | otetaan käyttöön prosenttiluku, joka ilmaisee vaihtamista koskevien tarkastusten vähimmäismäärän ja korvaa ”yksi tarkastus päivässä” -säännön, |
| --- | --- |

—

otetaan käyttöön prosenttiluku, joka ilmaisee vaihtamista koskevien tarkastusten vähimmäismäärän ja korvaa ”yksi tarkastus päivässä” -säännön,

| — | otetaan käyttöön pakolliset esitullaustarkastukset, jotka suoritetaan ennen kuin tulli kiinnittää sinetit. Näin varmistetaan, että vaihtamista koskevat tarkastukset suoritetaan oikeille vientilähetyksille. |
| --- | --- |

—

otetaan käyttöön pakolliset esitullaustarkastukset, jotka suoritetaan ennen kuin tulli kiinnittää sinetit. Näin varmistetaan, että vaihtamista koskevat tarkastukset suoritetaan oikeille vientilähetyksille.

Muutetut säännökset vastaavat sitä, mitä komission mietinnöissä on jo aiemmin esitetty jäsenvaltioille.

Komissio aikoo jatkossakin tutkia tältä osin jäsenvaltioiden vuosikertomukset huolellisesti, kuten asetuksen (EY) N:o 2090/2002 liitteessä III olevassa 2.7 kohdassa säädetään.

| 57. | a) | Komissio on noudattanut tarkastajien kehotuksia. Havainnoista on keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa kauppajärjestelyjä käsittelevässä komiteassa, minkä lisäksi ne on otettu esille jäsenvaltioille suunnatuissa mietinnöissä. Lisäksi komissio valmistelee muutoksia asiaa koskevaan lainsäädäntöön.
  Tietyt tilintarkastustuomioistuimen havainnot on otettu esille kyseisten jäsenvaltioiden kanssa tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

57.

a)

Komissio on noudattanut tarkastajien kehotuksia. Havainnoista on keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa kauppajärjestelyjä käsittelevässä komiteassa, minkä lisäksi ne on otettu esille jäsenvaltioille suunnatuissa mietinnöissä. Lisäksi komissio valmistelee muutoksia asiaa koskevaan lainsäädäntöön.

Tietyt tilintarkastustuomioistuimen havainnot on otettu esille kyseisten jäsenvaltioiden kanssa tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä.

| c) | Asetukseen (ETY) N:o 386/90 perustuvat fyysiset tarkastukset ovat osa kattavaa tarkastusjärjestelmää, joka käsittää kaikkien vientitukihakemusten hallinnolliset ennakkotarkastukset, asetukseen (ETY) N:o 4045/89 perustuvat jälkitarkastukset sekä komission omat tarkastukset, jotka suoritetaan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. Tämän tarkastusketjun ansiosta komissio voi olla suhteellisen varma mainittujen menojen oikeellisuudesta. |
| --- | --- |

c)

Asetukseen (ETY) N:o 386/90 perustuvat fyysiset tarkastukset ovat osa kattavaa tarkastusjärjestelmää, joka käsittää kaikkien vientitukihakemusten hallinnolliset ennakkotarkastukset, asetukseen (ETY) N:o 4045/89 perustuvat jälkitarkastukset sekä komission omat tarkastukset, jotka suoritetaan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. Tämän tarkastusketjun ansiosta komissio voi olla suhteellisen varma mainittujen menojen oikeellisuudesta.

Suositus 5

Komissio valmistelee asetuksen (EY) N:o 2090/2002 muuttamista tarkastusten ennakoitavuuden osalta. Komissio suunnittelee aloitteita pakollisen riskianalyysin käyttöönottamiseksi asetuksen (EY) N:o 1875/2006 3 artiklan mukaisesti. Kyseinen säännös koskee riskianalyysin soveltamista tullin tuonti- ja vientimenettelyissä. Lähetysten valitsemista vaihtamista koskeviin tarkastuksiin käsitellään suosituksen 4 kolmannessa osassa.

---

(1)  Asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklan 4 kohta.

(2)  Asetuksen (EY) N:o 2090/2002 2 artikla.

(3)  Mietintö D(2005) 12998; kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokous 10. toukokuuta 2005.

(4)  Mietintö D(2005)12998; kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokous 10. toukokuuta 2005.

(5)  Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 912 g artiklan 4 kohdassa mainittujen T5-valvontakappaleiden osalta.

(6)  T5-valvontakappale, A kohta ja/tai 110 kohta; asetuksen (ETY) N:o 2454/93 912 g artiklan 2 kohdan b tai c alakohta.

(7)  Asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklan 2 kohta.

(8)  Mietintö D(2007) 8083.

(9)  Asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta.

(10)  Mietintö D(2006)12818; kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokous 7. kesäkuuta 2006.

(11)  Asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta.

(12)  Tavaroiden mukana poistumistullitoimipaikkaan toimitettavan vienti-ilmoituksen kappaleessa 3 (asetuksen (ETY) N:o 2454/93 793 artikla) tai T5-valvontakappaleessa.

---