# Euroopa Liidu C 289/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 289 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide1. detsember 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 289

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide1. detsember 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 289/01 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 289/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4753 — Antalis/MAP) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 289/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring) (
  1
  ) | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 289/01

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2007/C 289/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4753 — Antalis/MAP) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) (
  1
  )

1

4

2007/C 289/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring) (
  1
  )

1

4

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2007/C 289/06 | Nõukogu otsus, 26. november 2007, millega nimetatakse ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse Itaalia liige ning Läti ja Luksemburgi asendusliikmed | 5 |
| | Komisjon |
| 2007/C 289/07 | Euro vahetuskurss | 7 |
| 2007/C 289/08 | Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 2. augustil 2007. aastal toimunud 153. istungil esitatud arvamus, mis käsitleb otsuse eelnõu seoses juhtumiga nr COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan | 8 |
| 2007/C 289/09 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis nr COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)) | 9 |
| 2007/C 289/10 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 10 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 289/11 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 11 |
| 2007/C 289/12 | Prantsusmaa muudab avaliku teenindamise kohustusi Aurillac'i ja Pariisi (Orly) vahelistel regulaarlennuliinidel | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2007/C 289/06

Nõukogu otsus, 26. november 2007, millega nimetatakse ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse Itaalia liige ning Läti ja Luksemburgi asendusliikmed

5

Komisjon

2007/C 289/07

Euro vahetuskurss

7

2007/C 289/08

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 2. augustil 2007. aastal toimunud 153. istungil esitatud arvamus, mis käsitleb otsuse eelnõu seoses juhtumiga nr COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

8

2007/C 289/09

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis nr COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

9

2007/C 289/10

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

10

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 289/11

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

11

2007/C 289/12

Prantsusmaa muudab avaliku teenindamise kohustusi Aurillac'i ja Pariisi (Orly) vahelistel regulaarlennuliinidel

18

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Nõukogu |
| 2007/C 289/13 | Avalik konkursikutse — Euroopa koostöö teadus- ja tehnikauuringute valdkonnas (COST) | 19 |
| | Komisjon |
| 2007/C 289/14 | MEDIA 2007 — Taotlusvoor — EACEA/27/07 — Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks — Automaatne toetus | 21 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 289/15 | Riigiabi — Itaalia — Riigiabi C 39/07 (ex N 188/07) — Ümberkorraldusabi tekstiilikontsernile Legler — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 22 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2007/C 289/16 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 29 |
| 2007/C 289/17 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 32 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Nõukogu

2007/C 289/13

Avalik konkursikutse — Euroopa koostöö teadus- ja tehnikauuringute valdkonnas (COST)

19

Komisjon

2007/C 289/14

MEDIA 2007 — Taotlusvoor — EACEA/27/07 — Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks — Automaatne toetus

21

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 289/15

Riigiabi — Itaalia — Riigiabi C 39/07 (ex N 188/07) — Ümberkorraldusabi tekstiilikontsernile Legler — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

22

MUUD AKTID

Komisjon

2007/C 289/16

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

29

2007/C 289/17

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/1

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 289/01)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.6.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 838/06 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Piirkond | Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz) |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A. |
| Õiguslik alus | Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais
  Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus, maksusoodustus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 48,97 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 24,5 % |
| Kestus | 1.2002-12.2012 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E. |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.6.2007

Abi nr

N 838/06

Liikmesriik

Portugal

Piirkond

Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz)

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A.

Õiguslik alus

Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais

Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus, maksusoodustus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 48,97 miljonit EUR

Abi osatähtsus

24,5 %

Kestus

1.2002-12.2012

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E.

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 473/07 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige |
| Õiguslik alus | D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige». |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 6,9 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 2008-2018 |
| Majandusharud | Postiside ja telekommunikatsioon |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano |
| Viale Europa, 164 A |
| I-39100 Bolzano |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

10.10.2007

Abi nr

N 473/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige

Õiguslik alus

D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige».

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 6,9 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

2008-2018

Majandusharud

Postiside ja telekommunikatsioon

Abi andva asutuse nimi ja aadress

RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano

Viale Europa, 164 A

I-39100 Bolzano

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4753 — Antalis/MAP)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 289/02)

24. oktoobril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(2) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4753 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4753 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 289/03)

22. novembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4936 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4936 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/4

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 289/04)

23. novembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4899 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4899 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/4

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 289/05)

25. oktoobril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4865 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4865 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/5

---

NÕUKOGU OTSUS,

26. november 2007,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse Itaalia liige ning Läti ja Luksemburgi asendusliikmed

(2007/C 289/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri loomise kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse kandidaatide nimekirja, mille on nõukogule esitanud tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee esimees ja mis käsitleb nimetatud komitees tööandjate ja töötajate organisatsioone esindavate liikmerühmade ettepanekuid,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 8. novembri 2007. aasta otsusega (2) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse liikmed ja asendusliikmed (välja arvatud Itaalia, Luksemburgi ja Läti liikmed) ajavahemikuks 8. novembrist 2007 kuni 7. novembrini 2010. |
| --- | --- |

(1)

8. novembri 2007. aasta otsusega (2) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse liikmed ja asendusliikmed (välja arvatud Itaalia, Luksemburgi ja Läti liikmed) ajavahemikuks 8. novembrist 2007 kuni 7. novembrini 2010.

| (2) | Vabadele kohtadele tööandjate organisatsioonide kategooriasse on vaja määrata Itaalia liige ning Läti ja Luksemburgi asendusliikmed, |
| --- | --- |

(2)

Vabadele kohtadele tööandjate organisatsioonide kategooriasse on vaja määrata Itaalia liige ning Läti ja Luksemburgi asendusliikmed,

ON VÕTNUD VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse liikmeteks ja asendusliikmeteks ajavahemikuks kuni 7. novembrini 2010 nimetatakse järgmised isikud:

TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

| Riik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- |
| Itaalia | Luigi CASANO | — |
| Läti | — | Aleksandrs GRIGORJEVS |
| Luksemburg | — | Robert KANZ |

Riik

Liikmed

Asendusliikmed

Itaalia

Luigi CASANO

—

Läti

—

Aleksandrs GRIGORJEVS

Luksemburg

—

Robert KANZ

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. november 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SILVA

---

(1)  EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1112/2005 (ELT L 184, 24.6.2005, lk 5).

1

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

Komisjon

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/7

---

Euro vahetuskurss (1)

30. november 2007

(2007/C 289/07)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4761 |
| JPY | Jaapani jeen | 163,43 |
| DKK | Taani kroon | 7,4575 |
| GBP | Inglise nael | 0,71455 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3715 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6541 |
| ISK | Islandi kroon | 90,02 |
| NOK | Norra kroon | 8,114 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5842 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,261 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 253 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7005 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,6133 |
| RON | Rumeenia leu | 3,4861 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,161 |
| TRY | Türgi liir | 1,734 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6643 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4695 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,4954 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9105 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1336 |
| KRW | Korea won | 1 359,71 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,956 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,9231 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,324 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 831,06 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9663 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,133 |
| RUB | Vene rubla | 36,006 |
| THB | Tai baht | 45,365 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4761

JPY

Jaapani jeen

163,43

DKK

Taani kroon

7,4575

GBP

Inglise nael

0,71455

SEK

Rootsi kroon

9,3715

CHF

Šveitsi frank

1,6541

ISK

Islandi kroon

90,02

NOK

Norra kroon

8,114

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5842

CZK

Tšehhi kroon

26,261

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

253

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7005

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,6133

RON

Rumeenia leu

3,4861

SKK

Slovakkia kroon

33,161

TRY

Türgi liir

1,734

AUD

Austraalia dollar

1,6643

CAD

Kanada dollar

1,4695

HKD

Hong Kongi dollar

11,4954

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9105

SGD

Singapuri dollar

2,1336

KRW

Korea won

1 359,71

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,956

CNY

Hiina jüaan

10,9231

HRK

Horvaatia kuna

7,324

IDR

Indoneesia ruupia

13 831,06

MYR

Malaisia ringit

4,9663

PHP

Filipiini peeso

63,133

RUB

Vene rubla

36,006

THB

Tai baht

45,365

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/8

---

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 2. augustil 2007. aastal toimunud 153. istungil esitatud arvamus, mis käsitleb otsuse eelnõu seoses juhtumiga nr COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(2007/C 289/08)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatises esitatud tehing on ettevõtjate koondumine EÜ ühinemismääruse artiklis 1, artikli 4 lõikes 5 ja artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ning et see on käsitletav ühenduse seisukohast olulise koondumisena. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatises esitatud tehing on ettevõtjate koondumine EÜ ühinemismääruse artiklis 1, artikli 4 lõikes 5 ja artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ning et see on käsitletav ühenduse seisukohast olulise koondumisena.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on määratlenud otsuse eelnõus asjaomased tooteturud. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on määratlenud otsuse eelnõus asjaomased tooteturud.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on määratlenud otsuse eelnõus asjaomased geograafilised turud. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on määratlenud otsuse eelnõus asjaomased geograafilised turud.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, mille kohaselt kõnealune tehing ei põhjusta konkurentsiprobleeme kooskõlastamata või kooskõlastatud mõjude tõttu GDS-süsteemi suhtes. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, mille kohaselt kõnealune tehing ei põhjusta konkurentsiprobleeme kooskõlastamata või kooskõlastatud mõjude tõttu GDS-süsteemi suhtes.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatises kirjeldatud koondumine ei tekita tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses ühisturuga vastavalt ühinemismääruse artikli 10 lõikele 2. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatises kirjeldatud koondumine ei tekita tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses ühisturuga vastavalt ühinemismääruse artikli 10 lõikele 2.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatises kirjeldatud koondumine tuleks kuulutada ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatises kirjeldatud koondumine tuleks kuulutada ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57.

| 7. | Nõuandekomitee on nõus oma arvamuse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee on nõus oma arvamuse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/9

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis nr COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

(2007/C 289/09)

Komisjon sai 15. jaanuaril 2007 Travelport LLC-lt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (ühinemismäärus) artikli 4 lõike 5 kohase üleandmise taotluse. Ükski liikmesriik, kes on oma siseriikliku konkurentsiõiguse alusel pädev koondumise läbivaatamiseks (Austria, Saksamaa, Itaalia ja Poola), ei olnud üleandmise vastu. Seepärast loetakse koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 4 lõikele 5 ühenduse seisukohalt oluliseks ning komisjoni tuleb koondumisest teavitada.

Järgnevalt sai komisjon 23. märtsil 2007 teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Travelport LLC omandas ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate ostu teel ainukontrolli ettevõtja Worldspan Technologies Inc üle.

Teatise esialgse uurimise järel leidis komisjon, et teatatud koondumine äratab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga. Seetõttu otsustas komisjon 3. mail 2007 algatada menetluse kooskõlas ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktiga c.

Vastavalt EÜ ühinemiste kontrollimismenetluste läbiviimise heale tavale anti Travelport LLC-le taotluse alusel 15. mail 2007 võimalus vaadata läbi oluline dokument.

Põhjaliku turu-uuringu tulemusena jõudis komisjon järeldusele, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas ning on seetõttu ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobiv. Seepärast ei edastatud teatise esitajale vastuväiteid.

Minule ei ole esitatud ühinevate poolte või kolmandate isikute päringut ega taotlust. Juhtum ei nõua erilisi märkusi seoses õigusega olla ära kuulatud.

Brüssel, 8. august 2007

Karen WILLIAMS

---

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/10

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2007/C 289/10)

Image

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsusele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on ühendusega sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, tingimusel et ühe riigi kohta lastakse aastas käibele maksimaalselt üks uus münt ja mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised omadused vastavad tavaliste euro käibemüntide omadustele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv.

Käibele laskev riik: Soome.

Põhjus: Iseseisvusdeklaratsiooni 90. aastapäev.

Kujunduse kirjeldus: Mündi siseosas on kujutatud üheksa inimest pikkade aerudega paadiga sõudmas. Mündi vermimise aasta 2007 ja aastaarv 1917 asuvad vastavalt kujundi üla- ja alaosas. Rahapaja tunnus asub kujutisest vasakul pool ja riigitunnus „FI” paremal pool. Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastav kogus: 2 miljonit münti.

Käibele laskmise ligikaudne aeg: detsember 2007.

Serval olev kiri: „SUOMI FINLAND ★★★”, kus ★ sümboliseerib lõvi pead.

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt üldasjade nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsus euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse muutmise kohta. Vt ka komisjoni 29. septembri 2003. aasta soovitus, mis käsitleb euro käibemüntide liikmesriiki tähistava esikülje kujunduse muutmise üldist tava (ELT L 264, 15.10.2003, lk 38).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/11

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2007/C 289/11)

Abi number: XA 171/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Kranji linna halduspiirkond

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Podpore programom razvoja podeželja v Mestni občini Kranj v programskem obdobju 2007-2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v mestni občini Kranj (Poglavje II)

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse kogusumma:

| | 2007: 67 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 67 000 EUR

| | 2008: 68 800 EUR |
| --- | --- |

2008: 68 800 EUR

| | 2009: 70 600 EUR |
| --- | --- |

2009: 70 600 EUR

| | 2010: 72 300 EUR |
| --- | --- |

2010: 72 300 EUR

| | 2011: 74 100 EUR |
| --- | --- |

2011: 74 100 EUR

| | 2012: 76 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 76 000 EUR

| | 2013: 77 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 77 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

| 1. | Põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks tehtavad investeeringud:






  — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- | --- |

1.

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades;

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeerimiseks põllumajanduslikku tootmisse muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeerimiseks põllumajanduslikku tootmisse muudes piirkondades.

Abi eesmärk on investeeringud, et toetada põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamist, põllumajandustootmises kasutatavate loomakasvatushoonete paremaks toimimiseks vajalike seadmete ostmist, investeerimist püsikultuuridesse, karjamaade ja põllumajandusettevõtte ligipääsuteede kvaliteedi parandamisse.

| 2. | Traditsiooniliste ehitiste säilitamine:






  — | tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 100 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- | --- |

2.

—

tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 100 % abikõlblikest kuludest;

| — | kuni 75 % abikõlblikest investeerimiskuludest tootmisega seotud objektidele vähem soodsates piirkondades ja kuni 60 % muudes piirkondades tingimusel, et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemine. |
| --- | --- |

—

kuni 75 % abikõlblikest investeerimiskuludest tootmisega seotud objektidele vähem soodsates piirkondades ja kuni 60 % muudes piirkondades tingimusel, et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemine.

| 3. | Kindlustustoetus:
  omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuste riigieelarvest kaasrahastamist ja kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud surmajuhtumite vastu. |
| --- | --- |

3.

omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuste riigieelarvest kaasrahastamist ja kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud surmajuhtumite vastu.

| 4. | Ümberkruntimiseks antav abi:






  — | kuni 50 % õigusabi- ja halduskuludest. |
| --- | --- | --- |

4.

—

kuni 50 % õigusabi- ja halduskuludest.

| 5. | Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:






  — | kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, pakutavate nõustamisteenustega, teadmiste vahetamise foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamine ja nendest osavõtmisega ning teaduslikult põhjendatud teadmiste populariseerimisega, teabe avaldamisega (kataloogides ja veebilehtedel) ja põllumajandustootjate (haigusest või puhkusest tingitud puudumiste) asendusteenustega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsetoetusi põllumajandustootjatele. |
| --- | --- | --- |

5.

—

kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, pakutavate nõustamisteenustega, teadmiste vahetamise foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamine ja nendest osavõtmisega ning teaduslikult põhjendatud teadmiste populariseerimisega, teabe avaldamisega (kataloogides ja veebilehtedel) ja põllumajandustootjate (haigusest või puhkusest tingitud puudumiste) asendusteenustega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsetoetusi põllumajandustootjatele.

Rakendamise kuupäev: Juuli 2007 (eeskirjade jõustumise kuupäev)

Abikava või üksiktoetuse kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Toetus VKEdele

Viide komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 asjaomastele artiklitele ning abikõlblikud kulud: Kranji linnas kaitsetegevuse, põllumajanduse, metsanduse ja maaelu arendamiseks abi andmise eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001) (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3) järgmiste artiklite kohaselt:

artikkel 4: investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 12: kindlustustoetus;

artikkel 13: ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 15: tehnilise abi andmine põllumajandussektoris.

Asjaomased majandusharud: Põllumajandus: taimsed ja loomsed saadused

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Mestna občina Kranj |
| --- |
| Slovenski trg 1 |
| SLO-4000 Kranj |

Mestna občina Kranj

Slovenski trg 1

SLO-4000 Kranj

Veebileht: (märkige Interneti-aadress, kus on toetuskava täistekst või kriteeriumid ja tingimused, mille alusel kavavälist üksiktoetust antakse)

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200763&dhid=90619

Muu teave: Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi ebasoodsaid ilmastikuolusid, mida võib käsitada loodusõnnetusena: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, torm ja üleujutused.

Kõnealused linna eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele linna võetavate meetmete ja kohaldatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve).

Vastutava isiku allkiri:

DAMIJAN PERNE

Linnapea

Abi number: XA 172/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Laško vald

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Podpore programom razvoja kmetijstva podeželja v občini Laško 2007-2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Laško za programsko obdobje 2007-2013 (Poglavje II)

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse kogusumma:

| | 2007: kuni 47 800 EUR |
| --- | --- |

2007: kuni 47 800 EUR

| | 2008: kuni 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: kuni 50 000 EUR

| | 2009: kuni 53 500 EUR |
| --- | --- |

2009: kuni 53 500 EUR

| | 2010: kuni 55 000 EUR |
| --- | --- |

2010: kuni 55 000 EUR

| | 2011: kuni 57 000 EUR |
| --- | --- |

2011: kuni 57 000 EUR

| | 2012: kuni 58 500 EUR |
| --- | --- |

2012: kuni 58 500 EUR

| | 2013: kuni 60 000 EUR |
| --- | --- |

2013: kuni 60 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

| 1. | Investeeringud põllumajandusettevõtetesse:






  — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- | --- |

1.

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades;

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades;

| — | kuni 60 % abikõlblikest investeerimiskuludest vähem soodsates piirkondades ning kuni 50 % abikõlblikest investeerimiskuludest muudes piirkondades nende investeeringute puhul, mida noored põllumajandustootjad teevad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest. |
| --- | --- |

—

kuni 60 % abikõlblikest investeerimiskuludest vähem soodsates piirkondades ning kuni 50 % abikõlblikest investeerimiskuludest muudes piirkondades nende investeeringute puhul, mida noored põllumajandustootjad teevad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest.

Abi eesmärk on investeeringud, et toetada põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamist, põllumajandustootmises kasutatavate seadmete ostmist, investeerimist püsikultuuridesse, põllu- ja karjamaa kvaliteedi parandamisse.

| 2. | Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:






  — | tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 100 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- | --- |

2.

—

tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 100 % abikõlblikest kuludest;

| — | kuni 60 % tegelikest kuludest või 75 % vähem soodsates piirkondades põllumajandusettevõtte territooriumil asuvate tootmisvahenditega seotud investeerimiskuludest tingimusel, et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemine; |
| --- | --- |

—

kuni 60 % tegelikest kuludest või 75 % vähem soodsates piirkondades põllumajandusettevõtte territooriumil asuvate tootmisvahenditega seotud investeerimiskuludest tingimusel, et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemine;

| — | täiendavat abi võib anda kuni 100 % ulatuses, et katta lisakulud, mis tekivad ehitiste kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

täiendavat abi võib anda kuni 100 % ulatuses, et katta lisakulud, mis tekivad ehitiste kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

| 3. | Põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamine üldistes huvides:






  — | kuni 100 % tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab lihtsalt olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja taaspüstitamist; |
| --- | --- | --- |

3.

—

kuni 100 % tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab lihtsalt olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja taaspüstitamist;

| — | kui põllumajandustootja saab ümberpaigutamisest kasu nüüdisaegse rajatise kujul, peab tema osa asjaomaste rajatiste ümberpaigutamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähemalt 60 % või vähemalt 50 % vähem soodsates piirkondades. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %; |
| --- | --- |

—

kui põllumajandustootja saab ümberpaigutamisest kasu nüüdisaegse rajatise kujul, peab tema osa asjaomaste rajatiste ümberpaigutamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähemalt 60 % või vähemalt 50 % vähem soodsates piirkondades. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %;

| — | kui ümberpaigutamisega kaasneb tootmismahu suurenemine, peab abisaaja osa olema vähemalt 60 % või vähem soodsates piirkondades 50 % suurenenud tootmispotentsiaaliga seotud kuludest. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema kõnealune osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %. |
| --- | --- |

—

kui ümberpaigutamisega kaasneb tootmismahu suurenemine, peab abisaaja osa olema vähemalt 60 % või vähem soodsates piirkondades 50 % suurenenud tootmispotentsiaaliga seotud kuludest. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema kõnealune osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %.

| 4. | Abi kindlustusmaksete maksmiseks:






  — | omavalitsuse antav toetus kuni 10 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

—

omavalitsuse antav toetus kuni 10 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks;

| — | omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuste riigieelarvest kaasrahastamist ning kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud surmajuhtumite vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuste riigieelarvest kaasrahastamist ning kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud surmajuhtumite vastu.

| 5. | Ümberkruntimiseks antav abi:






  — | kuni 100 % õigus- ja haldusmenetluse abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- | --- |

5.

—

kuni 100 % õigus- ja haldusmenetluse abikõlblikest kuludest.

| 6. | Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:






  — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis tulenevad turu-uuringutest, tootekontseptsioonist ja -kujundusest, sealhulgas abi, mis antakse avalduste koostamiseks päritolunimetuste tunnustamiseks või eripärasertifikaadi saamiseks vastavalt asjaomastele ühenduse määrustele. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- | --- |

6.

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis tulenevad turu-uuringutest, tootekontseptsioonist ja -kujundusest, sealhulgas abi, mis antakse avalduste koostamiseks päritolunimetuste tunnustamiseks või eripärasertifikaadi saamiseks vastavalt asjaomastele ühenduse määrustele. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

| 7. | Tehnilise abi andmine:






  — | kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, pakutavate nõustamisteenuste ja asendusteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega ning teabe avaldamisega trükistes, kataloogides ja veebilehtedel. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- | --- |

7.

—

kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, pakutavate nõustamisteenuste ja asendusteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega ning teabe avaldamisega trükistes, kataloogides ja veebilehtedel. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

Rakendamise kuupäev: Juuni 2007 (või eeskirjade jõustumise kuupäev)

Abikava või üksiktoetuse kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Toetus VKEdele

Viide komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 asjaomastele artiklitele ning abikõlblikud kulud: Laško vallas kaitsetegevuse, põllumajanduse ja maaelu arendamiseks abi andmise eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001) (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3) järgmiste artiklite kohaselt:

artikkel 4: investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 6: põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamine üldistes huvides;

artikkel 12: kindlustustoetus;

artikkel 13: ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: tehnilise abi andmine põllumajandussektoris.

Asjaomased majandusharud: Põllumajandus: taimsed ja loomsed saadused

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Občina Laško |
| --- |
| Mestna ulica 2 |
| SLO-3270 Laško |

Občina Laško

Mestna ulica 2

SLO-3270 Laško

Veebileht: (märkige Interneti-aadress, kus on toetuskava täistekst või kriteeriumid ja tingimused, mille alusel kavavälist üksiktoetust antakse)

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200762&dhid=90569

Muu teave: Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi ebasoodsaid ilmastikuolusid, mida võib käsitada loodusõnnetusena: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, torm ja üleujutused.

Kõnealused valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele valla võetavate meetmete ja kohaldatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve).

Vastutava isiku allkiri:

Sandra BARACHINI

Vallavolikogu esinaine

Abi number: XA 173/07

Liikmesriik: Sloveenia

Piirkond: Spetsiaalse kontrolli all olevad alad Idrija ja Logatec, kus käesoleva programmi raames kehtestatakse meetmed, et takistada hariliku lehemardika levikut ning seda hävitada.

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Taimekaitse meetmed — lehemardikas.

Õiguslik alus: Predlog Uredbe o izvedbi ukrepov za preprečevanje širjenja in zatiranje množičnega izbruha majskega hrošča navezava: Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin (Uradni list RS, št. 23/05 – uradno prečiščeno besedilo, 61/06-ZDru-1 in 40/07)

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma:

| Aasta | PP 4275 kokku |
| --- | --- |
| 2007 | 130 000 EUR |
| 2008 | 270 000 EUR |
| 2009 | 140 000 EUR |
| Kokku | 540 000 EUR |

Aasta

PP 4275 kokku

2007

130 000 EUR

2008

270 000 EUR

2009

140 000 EUR

Kokku

540 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: Riigiabi brutoosatähtsus on kuni 100 % subsideeritud teenuste kuludest, st lehemardika populatsiooni kontrollimise ja järelvalve kuludest.

Kontrollimise meetmete kulud sisaldavad kooskõlas programmiga lehemardika leviku takistamise ning hävitamise meetmete kehtestamist:

bioloogilise ettevalmistuse ostmine;

tervisekontrollid;

katsetamine ning muud lehemardika kontrollimise meetmed.

Rakendamise kuupäev:

Kava või üksiktoetuse kestus: Kuupäev (aasta ja kuu), milleni võib kava alusel abi anda: 1. august 2007 kuni 30. juuni 2009

Abi eesmärk:

| — | VKEde toetamine; |
| --- | --- |

—

VKEde toetamine;

| — | lehemardika leviku takistamine ning kahjuri, tavalise lehemardika, hävitamine. |
| --- | --- |

—

lehemardika leviku takistamine ning kahjuri, tavalise lehemardika, hävitamine.

Käesolev abikava on kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) artikli 10 lõikega 1.

Asjaomased majandussektorid: Põllumajandus — põllumajandustootmine.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano |
| --- |
| Fitosanitarna uprava RS |
| Einspielerjeva 6 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano

Fitosanitarna uprava RS

Einspielerjeva 6

SLO-1000 Ljubljana

Veebileht: (märkige Interneti-aadress, kus on toetuskava täistekst või kriteeriumid ja tingimused, mille alusel kavavälist üksiktoetust antakse):

http://www.furs.si/law/slo/zvr/Index_predpisi.asp

Kuupäev: 11. juuli 2007

Vastutava isiku allkiri:

Katarina GROZNIK

direktor

Abi number: XA 188/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Žaleci vald

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Kavas ettenähtud aastased kulutused või äriühingule antava üksiktoetuse kogusumma:

| | 2007: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2007: 160 974 EUR

| | 2008: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2008: 160 974 EUR

| | 2009: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2009: 160 974 EUR

| | 2010: 170 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 170 000 EUR

| | 2011: 170 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 170 000 EUR

| | 2012: 175 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 175 000 EUR

| | 2013: 175 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 175 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

| 1. | Põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks tehtavad investeeringud:






  — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- | --- |

1.

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades;

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades;

| — | kuni 60 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ning kuni 50 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades nende investeeringute puhul, mida noored põllumajandustootjad teevad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest. |
| --- | --- |

—

kuni 60 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ning kuni 50 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades nende investeeringute puhul, mida noored põllumajandustootjad teevad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest.

Abi eesmärk on investeerimine põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse, põllumajandustootmises kasutatavate seadmete ostmisesse, püsikultuuridesse ning põllu- ja karjamaa kvaliteedi parandamisse.

| 2. | Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:






  — | tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 100 % tegelikest kuludest; |
| --- | --- | --- |

2.

—

tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 100 % tegelikest kuludest;

| — | kuni 60 % tegelikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % tegelikest kuludest nende investeeringute puhul, mille eesmärk on põllumajandusettevõtte territooriumil asuva tootmisega seotud kultuuripärandi säilitamine, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemine; |
| --- | --- |

—

kuni 60 % tegelikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % tegelikest kuludest nende investeeringute puhul, mille eesmärk on põllumajandusettevõtte territooriumil asuva tootmisega seotud kultuuripärandi säilitamine, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemine;

| — | täiendavat abi võib anda kuni 100 % ulatuses, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

täiendavat abi võib anda kuni 100 % ulatuses, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

| 3. | Põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamine üldistes huvides:






  — | kuni 100 % tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab lihtsalt olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja taaspüstitamist; |
| --- | --- | --- |

3.

—

kuni 100 % tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab lihtsalt olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja taaspüstitamist;

| — | kui põllumajandustootja saab ümberpaigutamisest kasu nüüdisaegse rajatise kujul, peab tema osa asjaomaste rajatiste ümberpaigutamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähemalt 60 % või vähemalt 50 % vähem soodsates piirkondades. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %; |
| --- | --- |

—

kui põllumajandustootja saab ümberpaigutamisest kasu nüüdisaegse rajatise kujul, peab tema osa asjaomaste rajatiste ümberpaigutamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähemalt 60 % või vähemalt 50 % vähem soodsates piirkondades. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %;

| — | kui ümberpaigutamine toob kaasa tootmismahu suurenemise, peab abisaaja osa olema vähemalt 60 % või vähem soodsates piirkondades 50 % selle suurenemisega seotud kuludest. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema kõnealune osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %. |
| --- | --- |

—

kui ümberpaigutamine toob kaasa tootmismahu suurenemise, peab abisaaja osa olema vähemalt 60 % või vähem soodsates piirkondades 50 % selle suurenemisega seotud kuludest. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema kõnealune osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %.

| 4. | Kindlustustoetus:






  — | omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuste riigieelarvest kaasrahastamist ja kuni 50 % ulatuses kindlustusmakse abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- | --- |

4.

—

omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuste riigieelarvest kaasrahastamist ja kuni 50 % ulatuses kindlustusmakse abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

| 5. | Ümberkruntimiseks antav abi:






  — | kuni 100 % tegelikest kuludest. |
| --- | --- | --- |

5.

—

kuni 100 % tegelikest kuludest.

| 6. | Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:
  kuni 100 % tegelikest kuludest subsideeritud teenuste vormis; abi ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

6.

kuni 100 % tegelikest kuludest subsideeritud teenuste vormis; abi ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele.

| 7. | Tehnilise abi andmine:






  — | kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute pakutavate nõustamisteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega ning teabe avaldamisega trükistes ja veebilehtedel. Abi antakse subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- | --- |

7.

—

kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute pakutavate nõustamisteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega ning teabe avaldamisega trükistes ja veebilehtedel. Abi antakse subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

Rakendamise kuupäev: Juuli 2007 (eeskirjade jõustumise kuupäev)

Abikava või üksiktoetuse kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Toetus VKEdele

Viide komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 asjaomastele artiklitele ning abikõlblikud kulud: Eeskirjad riigiabi andmise kohta kaitsetegevusele ja põllumajanduse ning maaelu arengu sektoritele Žaleci vallas (II peatükk) ajavahemikul 2007–2013, sealhulgas meetmed, mida käsitatakse riigiabina komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmiste artiklite tähenduses:

artikkel 4: investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 6: põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamine üldistes huvides;

artikkel 12: kindlustustoetus;

artikkel 13: ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: tehnilise abi andmine põllumajandussektoris.

Asjaomased majandusharud: Põllumajandus: maaharimine ja loomakasvatus.

Abi antakse investeeringuteks maaharimisse ja loomakasvatusse, v.a soojavereliste hobuste, kodulindude või küülikute aretamine. Abi antakse väikeste mäletsejaliste aretamiseks vähem soodsates piirkondades.

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Občina Žalec |
| --- |
| Ulica Savinjske čete 5 |
| SLO-3310 Žalec |

Občina Žalec

Ulica Savinjske čete 5

SLO-3310 Žalec

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200766&dhid=90878

Muu teave: Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi ebasoodsaid ilmastikuolusid, mida võib käsitada loodusõnnetusena: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, torm ja üleujutused.

Kõnealused valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele valla võetavate meetmete ja kohaldatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve).

Vastutava isiku allkiri:

Lojze POSEDEL

Žaleci vallavanem

Abi number: XA 189/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Lenarti vald

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Podpora programa pomoči razvoja podeželja v občini Lenart 2007-2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za programe kmetijstva v občini Lenart (Poglavje II)

Kavas ettenähtud aastased kulutused või äriühingule antava üksiktoetuse kogusumma:

| | 2007: 83 500 EUR |
| --- | --- |

2007: 83 500 EUR

| | 2008: 83 600 EUR |
| --- | --- |

2008: 83 600 EUR

| | 2009: 83 700 EUR |
| --- | --- |

2009: 83 700 EUR

| | 2010: 83 800 EUR |
| --- | --- |

2010: 83 800 EUR

| | 2011: 83 900 EUR |
| --- | --- |

2011: 83 900 EUR

| | 2012: 84 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 84 000 EUR

| | 2013: 84 100 EUR |
| --- | --- |

2013: 84 100 EUR

Abi suurim osatähtsus:

| 1. | Põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks tehtavad investeeringud:






  — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- | --- |

1.

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades;

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeeringuteks muudesse piirkondadesse. |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeeringuteks muudesse piirkondadesse.

Abi eesmärk on investeerimine põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse, põllumajandustootmiseks vajaliku varustuse ostmisse, püsikultuuridesse ning karjamaasse.

| 2. | Traditsiooniliste ehitiste säilitamine:






  — | kuni 100 % kuludest seoses investeeringutega, mille eesmärk on põllumajandusettevõtte territooriumil asuva tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamine; |
| --- | --- | --- |

2.

—

kuni 100 % kuludest seoses investeeringutega, mille eesmärk on põllumajandusettevõtte territooriumil asuva tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamine;

| — | kuni 75 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades või määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i, ii ja iii kohastes piirkondades, mida liikmesriigid on nii määratlenud kooskõlas kõnealuse määruse artiklitega 50 ja 94, ning kuni 60 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades, tingimusel et investeeringuga ei kaasne talumajapidamise tootmismahu suurenemist. |
| --- | --- |

—

kuni 75 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades või määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i, ii ja iii kohastes piirkondades, mida liikmesriigid on nii määratlenud kooskõlas kõnealuse määruse artiklitega 50 ja 94, ning kuni 60 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades, tingimusel et investeeringuga ei kaasne talumajapidamise tootmismahu suurenemist.

| 3. | Kindlustustoetus:






  — | omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuste riigieelarvest kaasrahastamist ja kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks loodusõnnetustega võrreldavate ebasoodsate ilmastikutingimuste vastu ja loomade kindlustamiseks haigustest tingitud surmajuhtumite vastu. |
| --- | --- | --- |

3.

—

omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuste riigieelarvest kaasrahastamist ja kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks loodusõnnetustega võrreldavate ebasoodsate ilmastikutingimuste vastu ja loomade kindlustamiseks haigustest tingitud surmajuhtumite vastu.

| 4. | Ümberkruntimine:






  — | kuni 100 % õigus- ja haldusmenetluse tegelikest kuludest. |
| --- | --- | --- |

4.

—

kuni 100 % õigus- ja haldusmenetluse tegelikest kuludest.

| 5. | Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamine:






  — | kuni 100 % kuludest, mis tulenevad turu-uuringutest, tootekontseptsioonist ja -kujundusest, sealhulgas abi, mis antakse avalduste koostamiseks geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste tunnustamiseks või eripärasertifikaadi saamiseks vastavalt asjaomastele ühenduse määrustele. Abi antakse subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- | --- |

5.

—

kuni 100 % kuludest, mis tulenevad turu-uuringutest, tootekontseptsioonist ja -kujundusest, sealhulgas abi, mis antakse avalduste koostamiseks geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste tunnustamiseks või eripärasertifikaadi saamiseks vastavalt asjaomastele ühenduse määrustele. Abi antakse subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

| 6. | Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:






  — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ning koolitusega, pakutavate nõustamisteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja messide korraldamisega ning teabe avaldamisega trükistes, kataloogides ja veebilehtedel. Abi antakse subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- | --- |

6.

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ning koolitusega, pakutavate nõustamisteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja messide korraldamisega ning teabe avaldamisega trükistes, kataloogides ja veebilehtedel. Abi antakse subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

Rakendamise kuupäev: Juuli 2007 (eeskirjade jõustumise kuupäev)

Abikava või üksiktoetuse kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Toetus VKEdele

Viide komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 asjaomastele artiklitele ning abikõlblikud kulud: Eeskirjad riigiabi andmise kohta maaelu arengu kavadele Lenarti vallas (II peatükk), sealhulgas meetmed, mida käsitatakse riigiabina komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmiste artiklite tähenduses:

artikkel 4: investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 12: kindlustustoetus;

artikkel 13: ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: tehnilise abi andmine põllumajandussektoris.

Asjaomased majandusharud: Põllumajandus: maaharimine ja loomakasvatus.

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

Veebileht: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2007&izdajaID=416

Muu teave: Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi ebasoodsaid ilmastikuolusid, mida võib käsitada loodusõnnetusena: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, torm ja üleujutused.

Kõnealused valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele valla võetavate meetmete ja kohaldatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve).

---

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/18

---

Prantsusmaa muudab avaliku teenindamise kohustusi Aurillac'i ja Pariisi (Orly) vahelistel regulaarlennuliinidel

(2007/C 289/12)

| 1. | Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (mis käsitleb ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisestele lennuliinidele) (1) artikli 4 lõike 1 punktile a otsustas Prantsusmaa alates 1. juunist 2008 muuta avaliku teenindamise kohustusi regulaarlennuliinil Aurillac'i ja Pariisi (Orly) lennujaama vahel. Käesolevate avaliku teenindamise kohustustega asendatakse
  Euroopa Liidu Teatajas C 27, 3. veebruaril 2005 avaldatud avaliku teenindamise kohustused. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (mis käsitleb ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisestele lennuliinidele) (1) artikli 4 lõike 1 punktile a otsustas Prantsusmaa alates 1. juunist 2008 muuta avaliku teenindamise kohustusi regulaarlennuliinil Aurillac'i ja Pariisi (Orly) lennujaama vahel. Käesolevate avaliku teenindamise kohustustega asendatakse
  Euroopa Liidu Teatajas C 27, 3. veebruaril 2005 avaldatud avaliku teenindamise kohustused.

| 2. | Avaliku teenindamise kohustused on järgmised:
  Lendude sagedus
  Lennureise tuleb teenindada vähemalt järgmiselt:






  — | kaks edasi-tagasi reisi päevas esmaspäevast reedeni, välja arvatud riigipühad; |
| --- | --- | --- |

2.

Avaliku teenindamise kohustused on järgmised:

Lendude sagedus

Lennureise tuleb teenindada vähemalt järgmiselt:

—

kaks edasi-tagasi reisi päevas esmaspäevast reedeni, välja arvatud riigipühad;

| — | üks edasi-tagasi reis pühapäeval, 50 korda aastas. |
| --- | --- |

—

üks edasi-tagasi reis pühapäeval, 50 korda aastas.

Lennud Pariisi (Orly) ja Aurillac'i vahel peavad toimuma ilma vahemaandumiseta.

Kasutatavad õhusõidukid ja pakutav veomaht

Teenust tuleb osutada turbopropeller- või turboreaktiivmootoriga õhusõidukitega, mille maht on vähemalt 30 istekohta.

Lennuplaan

Kahe edasi-tagasi reisiga päevadel peab sõiduplaan võimaldama reisijatel sooritada edasi-tagasi reisi päeva jooksul, kusjuures peab olema võimalik viibida vähemalt seitse tundi Aurillac'is ja kaheksa tundi Pariisis.

Turustuspoliitika

Lennupiletite müügil peab kasutama vähemalt üht arvutipõhist ettetellimissüsteemi.

Avaliku teenindamise järjepidevus

Lennuettevõtja ei tohi aastas tühistada üle 3 % ettenähtud lendudest, välja arvatud vääramatu jõu korral.

Lennuettevõtja ei tohi teenuste osutamist katkestada ilma kuue kuu pikkuse etteteatamiseta.

Ühenduse lennuettevõtjaid on teavitatud, et liini teenindamine avaliku teenindamise kohustusi arvestamata jättes võib tuua kaasa haldus- ja/või kohtuliku karistuse.

| 3. | Seoses Aurillac'i regulaarliini teenindamisega reserveeritakse nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) (2) artikli 9 kohaselt Pariisi (Orly) lennujaamas teenindusajad. Sellest lennuliinist huvitatud lennuettevõtjad võivad kõnealuste teenindusaegade kohta saada teavet Pariisi lennujaamade koordinaatorilt. |
| --- | --- |

3.

Seoses Aurillac'i regulaarliini teenindamisega reserveeritakse nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) (2) artikli 9 kohaselt Pariisi (Orly) lennujaamas teenindusajad. Sellest lennuliinist huvitatud lennuettevõtjad võivad kõnealuste teenindusaegade kohta saada teavet Pariisi lennujaamade koordinaatorilt.

---

(1)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8.

(2)  EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1. Määrust on viimast korda muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50).

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Nõukogu

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/19

---

AVALIK KONKURSIKUTSE

Euroopa koostöö teadus- ja tehnikauuringute valdkonnas (COST)

(2007/C 289/13)

COST koondab erinevate riikide teadlasi ja eksperte, kes töötavad kindlate teemadega. Selle kaudu toetatakse võrgustiku loomist riiklikult rahastatavate tegevuste vahel, toetades kohtumisi, konverentse, lühiajalisi teadusvahetusi ning tutvustavaid tegevusi. Seega COST EI rahasta teadusuuringuid kui selliseid. Hetkel toetatakse rohkem kui 200 teadusvõrgustikku (tegevust).

COST kutsub esitama ettepanekuid tegevusteks, mis aitava kaasa teaduslikule, tehnoloogilisele, majanduslikule, kultuurilisele või ühiskondlikule arengule Euroopas. Eriti teretulnud on ettepanekud, mis täidavad teiste Euroopa programmide eelkäija rolli ja/või mis algatatakse karjääri alustavate teadlaste poolt.

Euroopa teadlaste vaheliste tugevamate sidemete arendamine on ülitähtis Euroopa teadusruumi loomisel. COST stimuleerib uusi, uuenduslikke, interdistsiplinaarseid ja ulatuslikke teadusvõrke Euroopas. COSTi tegevusi viivad ellu uurimisrühmad, et tugevdada teadusliku väärtuse alusmüüre Euroopas.

COST on jagatud üheksasse ulatuslikku valdkonda (biomeditsiin ja molekulaarsed bioteadused; keemia ning molekulaarteadused ja -tehnoloogia; geoteadus ja keskkonnajuhtimine; toit ja põllumajandus; metsad, nende tooted ja teenused; isikud, ühiskond, kultuur ja tervis; info- ja sidetehnoloogia; materjalid, füüsikalised ja nanoteadused; transport ja linna areng). Iga valdkonna kavandatud ulatus on selgitatud ära aadressil www.cost.esf.org.

Ettepaneku esitajatel palutakse määratleda oma teema valdkondlik kuuluvus. Siiski on teretulnud ka interdistsiplinaarsed ettepanekud, mis ei kuulu ühe valdkonna alla. Neid hinnatakse eraldi.

Ettepanekus peaks olema kaasatud teadlasi vähemalt viiest COSTi riigist. Loota võib ligikaudu 100 000 EUR suuruse aastase rahalise toetuse eraldamist tavaliselt kuni neljaks aastaks.

Ettepanekuid hinnatakse kahes etapis. Esialgses ettepanekus (kuni 1 500 sõna / 3 lehekülge), mis esitatakse veebipõhist vormi kasutades aadressil www.cost.esf.org/opencall, tuleks lühidalt kirjeldada ettepanekut ja selle kavandatud mõju. Need ettepanekud, mis ei vasta COSTi abikõlblikkuse kriteeriumitele (nt teadusuuringute rahastamise taotlemine), jäetakse välja. Abikõlblikke ettepanekuid hindavad asjaomased valdkonnakomiteed vastavalt veebisaidil www.cost.esf.org avaldatud kriteeriumidele. Paremusjärjestuse eesotsas oleva iga esialgse ettepaneku kohta palutakse esitada täielik ettepanek. Täielikele ettepanekutele antakse eksperthinnang vastavalt aadressil www.cost.esf.org/opencall leiduvatele hindamiskriteeriumidele. Otsus tehakse tavaliselt kuue kuu jooksul pärast esitamistähtaega ja tegevused peaksid seejärel algama kolme kuu jooksul.

Esialgsete ettepanekute esitamistähtaeg on 28. märts 2008. Täielikke ettepanekuid palutakse esitada ligikaudu 75, mille hulgast tehakse lõplik valik ligikaudu 25 uue tegevuse kasuks.

Täielike ettepanekute esitamise kutse saadetakse 20. maiks 2008, need tuleb esitada 8. augustiks 2008 ning otsus võetakse eeldatavasti vastu 2008. aasta novembris.

Esitajad võivad võtta ühendust oma riikliku COSTi koordinaatoriga teabe ja juhiste saamiseks — vt www.cost.esf.org/cnc.

Ettepanekud tuleb esitada COSTi büroo veebisaidi kaudu.

COST saab rahalist toetust kooskõlastustegevuseks ELi teaduse ja tehnoloogilise arendustegevuse raamprogrammist. COSTi rakendava esindajana tegutsev COSTi büroo, mida haldab Euroopa Teadusfond, täidab COSTi valdkondade ja COSTi tegevustega seoses teadussekretariaadi ülesandeid.

---

Komisjon

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/21

---

MEDIA 2007

TAOTLUSVOOR — EACEA/27/07

Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks — „Automaatne” toetus

(2007/C 289/14)

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Selle konkursikutse alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse ühtse mitmeaastase programmi kohta audiovisuaalvaldkonnas aastateks 2007–2013.

2.   Tingimustele vastavad kandidaadid

Käesolev teade on suunatud Euroopa organisatsioonidele — neile, kes on registreeritud ning kontrollitud Euroopa Liidu või programmiga MEDIA 2007 liitunud Euroopa Majandusühenduse liikmesmaade (Island, Liechtenstein, Norra) ja Šveits.

See teatis on suunatud Euroopa firmadele, kes on spetsialiseerunud Euroopa kinofilmide rahvusvahelises müügis.

3.   Projektide eelarve ja kestus

Käesoleva pakkumise maksimaalne eelarve on 13 022 000 EUR, kui 2008. eelarveaastal on rahalisi vahendeid.

Komisjoni rahaline toetus ei tohi ületada 60 % arvesseminevate kulude kogusummast.

Projektide maksimumpikkus on 16 kuud.

4.   Tähtaeg

Taotlused tuleb saata (EACEA) hiljemalt 30. aprillil 2008.

5.   Lisateave

Projektikonkursi täielik tekst ja kandideerimisvormid on kättesaadavad järgmisel internetileheküljel:

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/media/distr_en.html

Taotlused peavad vastama projektikonkursi täistekstis sätestatud tingimustele ning nende esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vorme.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/22

---

RIIGIABI — ITAALIA

Riigiabi C 39/07 (ex N 188/07) — Ümberkorraldusabi tekstiilikontsernile Legler

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 289/15)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 25. septembri 2007. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abimeetmetega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused abimeetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General Competition

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Itaaliale. Märkused esitanud huvitatud isik võib kirjalikult taotleda teda käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

MENETLUS

5. aprillil 2007 teatas Itaalia oma kavatsusest anda ümberkorraldusabi kontsernile Legler. Komisjon nõudis oma 24. mai 2007. aasta kirjas täiendavat teavet, mille Itaalia esitas oma 27. juuli 2007. aasta kirjas.

KIRJELDUS

Legler on mitmest õigussubjektist koosnev Itaalia tekstiilikontsern, mille varad asuvad Ponte San Pietros (Bergamo, Lombardia), Macomeris, Ottanas ja Siniscolas (Nuoro, Sardiinia) ning millel on tootmisega tegelev tütarfirma Marokos. Kontserni Legler käive oli 2004. aastal 167 miljonit EUR, 2005. aastal 124 miljonit EUR ja 2006. aastal 105 miljonit EUR.

Legler on spetsialiseerunud kõrgekvaliteedilise denimi (turuliider Itaalias ja Saksamaal, oluline turuosaline Prantsusmaal ja Beneluxi riikides), pesusameti ja puuvillase paela (nišipositsioon Euroopa ja Põhja-Ameerika eliitturul) tootmisele.

Turutingimuste muutumise tõttu (Kaug-Ida tootjate poole pöörduvad kliendid ja tekstiili tollimaksude kaotamine 2005. aastal) finantsraskustesse sattunud kontsern sai 2006. aastal 13 miljonit EUR komisjoni poolt heaks kiidetud päästmisabi.

Päästmisabi perioodi lõpus 5. aprillil 2007 teatas Itaalia oma kavatsusest anda Legler SpA-le 40,7 miljonit EUR ümberkorraldusabi, mis koosneb 13 miljoni EUR suurusest pikaajalisest garantiist, mis asendaks päästmisabina anda lubatud kuuekuulist garantiid, 13,2 miljoni EUR suurusest otsetoetusest ja 14,5 miljoni EUR suurusest võla kapitaliseerimisest, mida teeks Sardiinia piirkonna investeerimisühing SFIRS.

HINNANG

Komisjon on praegusel etapil seisukohal, et kõiki kolme meedet tuleb käsitleda riigiabina ja hindas selle abi ühisturuga kokkusobivust raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „ühenduse suunised”) alusel. Komisjon kahtleb, et ühenduse suuniste tingimused ei ole täidetud.

Komisjon kahtleb, et elujõulisuse taastamise tingimus ei ole täidetud. Ei ole selge, milline oleks äriühingu tegelik suurus ja varade tase pärast ümberkorraldamist, arvestades, et senini ei ole otsustatud Macomeri tehase müümine ning ei ole teada piisavalt üksikasju Ponte San Pietro tootmiskoha ja Legler Maroc'i osaluse müümise kohta. Lisaks on teave tegevuse jätkamise kohta pärast tootmise peatamist vastuoluline.

Peale selle kahtleb komisjon tegelike kompensatsioonimeetmete olemasolus abiga tekitatava konkurentsimoonutuse piiramiseks. Kolme tehase sulgemist ja tootmise keskendamist denimiturule võib pidada vajalikuks majandusliku tasuvuse taastamiseks ja seega ei saa neid käsitleda oluliste kompensatsioonimeetmetena.

Lisaks on kahtlused, kas on täidetud kriteerium, mille kohaselt abi suurus peab piirduma minimaalse hädavajalikuga, sest rahastamisallikad ületavad ümberkorralduskulusid 19,5 miljoni EUR võrra. Samuti on komisjonil kahtlusi Legleri enamusaktsionäri Piltar Ltd tegeliku rolli suhtes ümberkorralduskavas.

Oma panuse kriteeriumi järgset 50 % omafinantseeringu künnist on võimalik saavutada, kui rakendada ümberkorralduskava meetmeid lühiajalises perspektiivis. Kuid varade müügi ja partnerluse rakendamise hüpoteetilisuse tõttu kahtleb komisjon praegusel etapil, et seda kriteeriumi saaks täita.

KIRJA TEKST

„La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornitele dalle autorità italiane riguardo all'aiuto in oggetto, ha deciso d'iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007. |
| --- | --- |

(1)

Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007.

2.   DESCRIZIONE

2.1.   Il beneficiario

| (2) | Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler. |
| --- | --- |

(2)

Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler.

| (3) | Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006. |
| --- | --- |

(3)

Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006.

| (4) | L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale. |
| --- | --- |

(4)

L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale.

| (5) | Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani. |
| --- | --- |

(5)

Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani.

2.2.   Le difficoltà finanziarie dell'impresa

| (6) | Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:






  — | lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo, |
| --- | --- | --- |

(6)

Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:

—

lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo,

| — | inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia, |
| --- | --- |

—

inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia,

| — | l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili, |
| --- | --- |

—

l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione,

| — | l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan. |
| --- | --- |

—

l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan.

| (7) | Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat. |
| --- | --- |

(7)

Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat.

| (8) | Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa. |
| --- | --- |

(8)

Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa.

| (9) | Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella. | Capitale azionario | Risultati netti | Fatturato | Interessi debitori | Attivi finanziari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2004 | 45 345 211 EUR | (9 413 293) EUR | 168 647 967 EUR | 1 836 042 EUR | 43 821 589 EUR |
| 31.12.2005 | 17 224 212 EUR | (28 120 997) EUR | 158 994 182 EUR | 3 291 992 EUR | 28 830 200 EUR |
| 31.12.2006
  (dati provvisori) | (7 759 192) EUR | (24 983 406) EUR | 122 826 476 EUR | 3 884 883 EUR | 19 258 802 EUR |

(9)

Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella.

Capitale azionario

Risultati netti

Fatturato

Interessi debitori

Attivi finanziari

31.12.2004

45 345 211 EUR

(9 413 293) EUR

168 647 967 EUR

1 836 042 EUR

43 821 589 EUR

31.12.2005

17 224 212 EUR

(28 120 997) EUR

158 994 182 EUR

3 291 992 EUR

28 830 200 EUR

31.12.2006

(dati provvisori)

(7 759 192) EUR

(24 983 406) EUR

122 826 476 EUR

3 884 883 EUR

19 258 802 EUR

2.3.   Il piano di salvataggio e di ristrutturazione

| (10) | Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(10)

Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito.

| (11) | Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito. |
| --- | --- |

(11)

Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito.

| (12) | Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR. |
| --- | --- |

(12)

Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR.

| (13) | Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni. |
| --- | --- |

(13)

Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni.

| (14) | Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(14)

Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività.

| (15) | Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:






  — | aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(15)

Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:

—

aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR),

| — | perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR),

| — | ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR),

| — | debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR).

| (16) | Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR. |
| --- | --- |

(16)

Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR.

| (17) | Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008. |
| --- | --- |

(17)

Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008.

2.4.   L'aiuto al salvataggio autorizzato dalla Commissione

| (18) | Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE). |
| --- | --- |

(18)

Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE).

| (19) | Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006. |
| --- | --- |

(19)

Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006.

| (20) | Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”). |
| --- | --- |

(20)

Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”).

| (21) | La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato. |
| --- | --- |

(21)

La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato.

2.5.   L'aiuto alla ristrutturazione previsto dalle autorità italiane

| (22) | L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:






  — | 13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio, |
| --- | --- | --- |

(22)

L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:

—

13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio,

| — | 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto, |
| --- | --- |

—

13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto,

| — | 13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS. |
| --- | --- |

—

13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS.

| (23) | Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR. |
| --- | --- |

(23)

Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR.

| (24) | Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(24)

Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività.

3.   VALUTAZIONE

3.1.   Aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| (25) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(25)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri.

| (26) | I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(26)

I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri.

| (27) | Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(27)

Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

| (28) | Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa. |
| --- | --- |

(28)

Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa.

| (29) | L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(29)

L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione.

| (30) | In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(30)

In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito.

| (31) | Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali. |
| --- | --- |

(31)

Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali.

| (32) | In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato. |
| --- | --- |

(32)

In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato.

| (33) | Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(33)

Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato.

| (34) | In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(34)

In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri.

3.2.   Compatibilità

| (35) | Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità. |
| --- | --- |

(35)

Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità.

| (36) | L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà. |
| --- | --- |

(36)

L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà.

3.2.1.   Ammissibilità dell'impresa

| (37) | Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza. |
| --- | --- |

(37)

Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza.

| (38) | L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi. |
| --- | --- |

(38)

L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi.

| (39) | Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti. |
| --- | --- |

(39)

Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti.

| (40) | Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti. |
| --- | --- |

(40)

Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti.

3.2.2.   Ripristino della redditività

| (41) | La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività. |
| --- | --- |

(41)

La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività.

| (42) | Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario. |
| --- | --- |

(42)

Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario.

| (43) | Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer. |
| --- | --- |

(43)

Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer.

| (44) | Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe. |
| --- | --- |

(44)

Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe.

| (45) | Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no. |
| --- | --- |

(45)

Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no.

| (46) | Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato. |
| --- | --- |

(46)

Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato.

| (47) | La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile. |
| --- | --- |

(47)

La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile.

| (48) | Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione. |
| --- | --- |

(48)

Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione.

| (49) | Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività. |
| --- | --- |

(49)

Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività.

| (50) | Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività. |
| --- | --- |

(50)

Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività.

3.2.3.   Necessità di evitare indebite distorsioni della concorrenza; misure compensative

| (51) | Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera. |
| --- | --- |

(51)

Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera.

| (52) | Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux. |
| --- | --- |

(52)

Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux.

| (53) | Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società. |
| --- | --- |

(53)

Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società.

| (54) | Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative. |
| --- | --- |

(54)

Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative.

| (55) | Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo. |
| --- | --- |

(55)

Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo.

| (56) | Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza. |
| --- | --- |

(56)

Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza.

3.2.4.   Aiuto limitato al minimo e contributo proprio

| (57) | Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti. |
| --- | --- |

(57)

Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti.

| (58) | Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione. |
| --- | --- |

(58)

Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione.

| (59) | La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa. |
| --- | --- |

(59)

La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa.

| (60) | Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti. |
| --- | --- |

(60)

Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti.

| (61) | Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:






  — | gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(61)

Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:

—

gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR),

| — | apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR),

| — | redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR),

| — | nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR).

| (62) | Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto. |
| --- | --- |

(62)

Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto.

| (63) | Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:






  — | una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi, |
| --- | --- | --- |

(63)

Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:

—

una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi,

| — | la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni, |
| --- | --- |

—

la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni,

| — | un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate, |
| --- | --- |

—

un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate,

| — | le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa. |
| --- | --- |

—

le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa.

| (64) | Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio. |
| --- | --- |

(64)

Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio.

3.2.5.   Principio dell'aiuto una tantum

| (65) | Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum. |
| --- | --- |

(65)

Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum.

4.   DECISIONE

| (66) | In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

(66)

In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune.

In base alle considerazioni sin qui esposte, e secondo la procedura stabilita all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione chiede all'Italia di presentare osservazioni e di fornire tutte le informazioni tali da coadiuvare nella valutazione dell'aiuto in questione, facendo pervenire tali elementi entro un mese dalla data alla quale avrà ricevuto la presente lettera. In particolare, la Commissione chiede alle autorità italiane le seguenti informazioni:

| — | la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, |
| --- | --- |

—

la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler,

| — | informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti, |
| --- | --- |

—

informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti,

| — | ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività,

| — | ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista,

| — | la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR. |
| --- | --- |

—

la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR.

La Commissione chiede alle autorità italiane d'inviare immediatamente una copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

La Commissione rammenta all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegali possono essere recuperati presso il beneficiario.

La Commissione informa l'Italia che renderà edotte tutte le parti interessate pubblicando la presente lettera e una sua sintesi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre, la Commissione informerà le parti interessate negli Stati dell'EFTA firmatari dell'accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, e informerà l'autorità di vigilanza EFTA inviandole una copia della presente lettera. Si chiederà a tutte le parti interessate di presentare osservazioni entro un mese dalla data delle suddette pubblicazioni.”

---

(1)  Nuoro era ammissibile agli aiuti a finalità regionale per il periodo 2000-2006 in base alla deroga di cui all'articolo 878, paragrafo 3, lettera a). Per il periodo 2007-2013, la carta italiana per gli aiuti a finalità regionale non è ancora stata approvata.

1

(2)  GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

2

(3)  L'Unione Sarda, 22.7.2007: “Legler, chiusura a Siniscola: crolla anche l'ultima speranza”.

3

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/29

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 289/16)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„CHOURIÇO AZEDO DE VINHAIS” või „AZEDO DE VINHAIS” või „CHOURIÇO DE PÃO DE VINHAIS”

EÜ NR: PT/PGI/005/0458/20.04.2005

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Aadress: | Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Nimi:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Aadress:

Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o

P-1099-073 Lisboa

Telefon:

(351) 213 819 300

Faks:

(351) 213 876 635

E-post:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Aadress: | Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Nimi:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Aadress:

Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Telefon:

(351) 273 771 340

Faks:

(351) 273 770 048

E-post:

ancsub@bisaro.info

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) Muud ( )

3.   Toote liik:

Rühm 1.2: lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Chouriço Azedo de Vinhais” või „Azedo de Vinhais” või „Chouriço de Pão de Vinhais”

4.2.   Kirjeldus: Suitsuvorst, mis on valmistatud „bisara” sigade või 50 % bisaro tõu veresusega loomade (F1 loomad, saadud tõuraamatusse kantud puhtavereliste „bisaro” sigade ristamisel muude tõugudega) lihast ja rasvast, piirkonnas valmistatavast nisuleivast ning Trįs-os-Montesi oliiviõlist (mis annavad tootele spetsiifilise maitse ja tekstuuri), mis on topitud seasoolde (jämesoolde). Üks soole ots seotakse või õmmeldakse kinni ja keeratakse ära, seejärel tehakse kaks või kolm sõlme ning pärast täitmist seotakse teine ots puuvillaniidiga kinni. Vorst on sirge, silindrikujuline, keskmiselt 20–25 cm pikkune, läbimõõduga 7–10 cm ja kollakaspruuni värvusega. Vorstisisu on samuti kollakaspruuni värvusega ja sileda lõikepinnaga. Toote mass on ligikaudu 300 g.

4.3.   Geograafiline piirkond: Traditsioonilise tootmismeetodi, loomasööda tüübi, kohaliku elanikkonna traditsioonilise loomapidamise oskusteabe ning mullatingimuste tõttu (soodustavad erilise kvaliteediga tooraine saamiseks vajaliku toidubaasi teket) on „Chouriço Azedo de Vinhais” suitsuvorsti tootmispiirkond (s.t piirkond, kus „bisara” sead ja ristandid on sündinud, kasvanud, nuumatud, tapetud ja kus nende liha on tükeldatud) piiratud Bragança piirkonna haldusüksustega Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso ja Vinhais ning Vila Reali piirkonna haldusüksustega Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar ja Vila Real. Üksnes kõnealuses piirkonnas on vajalik toidubaas ja loomapidamise oskusteave. Arvestades „Chouriço Azedo de Vinhais” tootmiseks vajalikke erilisi ilmastikutingimusi, elanike oskusteavet ja kasutatavaid traditsioonilisi kohalikke meetodeid, on toote geograafiline töötluspiirkond piiratud Bragança piirkonna haldusüksustega Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso ja Vinhais.

4.4.   Päritolutõend: Suitsuvorsti „chouriço azedo de Vinhais” võib valmistada üksnes eespool osutatud töötlemispiirkonnas asuvates nõuetekohaselt litsentsitud töötlemisettevõtetes. Kogu tootmisprotsess on allutatud rangele kontrollile, mis teeb suitsuvorsti „Chouriço Azedo de Vinhais” täielikult jälgitavaks. Suitsuvorsti toormaterjaliks kasutatavaid tõuraamatusse kantud bisaro sigu või bisaro tõu veresusega ristandeid (F1), kelle üks vanem on tõuraamatusse kantud bisaro siga, kasvatakse põllumajandusettevõtete maadel, mis sobivad semiekstensiivseks karjakasvatuseks ning kust on pärit tavapärane loomasööt. Tuleb märkida, et sead söövad suurtes kogustes kastaneid, mille tõttu on lihal ainulaadsed ja äratuntavad organoleptilised omadused. Sead tapetakse ja tükeldatakse litsentsitud ettevõtetes, mis asuvad toote geograafilises tootmispiirkonnas. Toodet võib töödelda üksnes ettevõtetes, mis on tootjarühmalt loa saanud kontrolliasutuse eelneval heakskiidul. Igale vorstile paigaldatud sertifitseerimismärgil on number, mis tagab toote täieliku jälgitavuse kuni põllumajandusettevõtteni, millest toode pärineb. Sertifitseerimismärgil oleva seerianumbri järgi on võimalik tõendada toote päritolu igas tootmisahela etapis.

4.5.   Tootmismeetod: Sealiha (tailiha, pea, külje- ja kõhutükk) lõigatakse keskmise suurusega tükkideks, keedetakse soolvees ja lõigatakse kuumalt ribadeks. Koorikuga nisuleib lõigatakse õhukesteks viiludeks ja pehmendatakse lihapuljongis. Sellele massile lisatakse maitseained, sealiharibad, oliiviõli, paprika ja küüslauk. Pärast maitsestamist topitakse segu kohe seasoolde ja suitsutatakse vorste aeglaselt (traditsiooniliselt rohkem kui neli nädalat) tamme- ja/või kastanipuusuitsus. Suitsuvorsti „chouriço azedo de Vinhais” turustatakse tervelt ning see on alati eelpakendatud päritolukohas. Pakendamiseks kasutatakse spetsiaalset materjali, mis on tootega kokku puutudes ohutu ja inertne. Toodet võib pakkida tavalisse või kontrollitud keskkonda või vaakumisse. Toodet võib pakkida ainult geograafilises töötlemispiirkonnas, et oleks tagatud jälgitavus ja kontroll ning et vältida muutusi toote maitseomadustes.

4.6.   Seos piirkonnaga: Mitmesugused loomakujulised skulptuurid ja haldusüksuste registrite dokumentides leitud viited sigadelt ja sealihatoodetelt tasutavate maksude kohta tõestavad, et seakasvatus on selles piirkonnas olnud tähtsal kohal juba väga pikka aega. Toode ja geograafiline piirkond on läbi põimunud tänu (pärismaise) looma aretamisele, nendele loomadele söödetavatele kohalikele toodetele, oskusele valida sealihast just õigeid tükke, suitsutamismeetodile, mille puhul liha suitsutatakse kohalikke küttepuid kasutades järk-järgult mahedas suitsus, ning laagerdumisprotsessile, mis toimub toote säilitamiseks sobivas väga külmas ja kuivas keskkonnas.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para
  Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Aadress: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Nimi:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para

Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Aadress:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Telefon:

(351) 278 261 410

Faks:

(351) 278 261 410

E-post:

tradição-qualidade@clix.pt

„Tradição e Qualidade” on tunnistatud vastavaks standardi 45011:2001 nõuetele.

4.8.   Märgistus: Märgistuse puhul on kohustuslik kasutada sõnastust „Chouriço azedo de Vinhais — Indicação Geográfica Protegida” (kaitstud geograafiline tähis), ühenduse logo ja allpool esitatud Vinhaisi toodete logo. Märgistus peab sisaldama ka sertifitseerimismärki, millel on kirjas toote nimetus, kontrolliasutus ja järjekorranumber (toote jälgitavust tagav numbriline või tähtnumbriline kood).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 1.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/32

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 289/17)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„SALAME S. ANGELO”

EÜ NR: IT/PGI/005/0332/17.12.2003

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Nimi:

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Aadress:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Tel:

(39) 06 481 99 68

Faks:

(39) 06 42 01 31 26

E-post:

qpa3@politicheagricole.it

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Consorzio tutela salame S. Angelo |
| --- | --- |
| Aadress: | via S. Francesco di Paola, 10 |
| I-98060 S. Angelo di Brolo (ME) |

Nimi:

Consorzio tutela salame S. Angelo

Aadress:

via S. Francesco di Paola, 10

I-98060 S. Angelo di Brolo (ME)

Tel:

(39) 0941 53 41 94

Faks:

(39) 0941 53 41 94

E-post:

—

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 1.2 — Värsked lihatooted (ja rups)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Salame S. Angelo”

4.2.   Kirjeldus: „Salame S. Angelo” on üksnes sealihast toodetud ja naturaalsesse seasoolde topitud ühtlase sisuga vorst. Tarbimiseks turule viies võib „Salame S. Angelo” olla eri suurustes, kuid seda eristab ebakorrapärane, silindriline väliskest ning sellel on laagerdatud vorstidele iseloomulik hallitus (fioritura) ja valkjas kiht. Vorsti koostis on pehme ja tihke. Vorstiviilud on tihked ja ühtlased, rasvased ja taised osad on tihedalt seotud. Taised osad on rubiinpunast värvi ja rasvased osad valged. Tootel on õrn ja iseloomulik lõhn ning kergelt vürtsikas hõrk maitse. Laagerdumisprotsessi lõppedes on toote pH vahemikus 5,1 ja 6,2 ning aw-väärtus vahemikus 0,81 ja 0,96.

4.3.   Geograafiline piirkond: „Salame S. Angelo” tootmispiirkond hõlmab Sant'Angelo di Brolo haldusüksuse territooriumi.

4.4.   Päritolutõend: Tootmisprotsessi iga etappi jälgitakse ning kõiki sissetulevaid ja väljaminevaid tooteid dokumenteeritakse. Toote jälgitavus tagatakse eespool osutatud viisil ning lisaks sellele kontrolliasutuse, seakasvatajate, tapamajade, lihunike ja pakendajate hallatavate spetsiaalsete registrite koostamise abil ning kontrolliasutust õigeaegselt toodetud kogustest teavitades. Seepärast peab märgistusel lisaks punktis 4.8 sätestatud teabele olema igale tootele omane numbriline kood. Kõikide asjaomastes nimekirjades loetletud isikute, nii füüsiliste kui ka juriidiliste, tegevust reguleerib kontrolliasutus, nagu on sätestatud tehnospetsifikaadis ja asjaomases kontrollikavas.

4.5.   Tootmismeetod: Spetsifikaadis on sätestatud, et „Salame S. Angelo” valmistamiseks kasutatavad ja heakskiidetud toorained peavad koosnema värskest lihast valitud tõugu sigadelt, st tõupuhastelt Large White'i, Landrace'i või Duroci tõugu sigadelt või nende ristanditelt või kõnealust tõugu sigade ja kohalikku tõugu sigade ristanditelt. Lisaks peavad sead saama optimaalset sööta, pärinema üksnes ELi liikmesriikidest ning olema tapmise ajaks saavutanud vähemalt 125 kg-se kehakaalu. Kasutatav tooraine tuleb tuua tootmisrajatistesse tervete poolrümpadena (pea kaasa arvatud) ning külmutatud ja sügavkülmutatud liha kasutamine on rangelt keelatud. Külmutamine kontrollitud temperatuuril 0 °C kuni + 4 °C on lubatud maksimaalselt kuue päeva jooksul pärast tapmiskuupäeva (tapmiskuupäev kaasa arvatud).

Emise- ja kuldiliha kasutamine on kategooriliselt keelatud, nagu ka seapeki kasutamine liha töötlemisfaasis.

Võib kasutada proportsionaalsetes osades tervest poolrümbast saadud järgmisi osi: reietükk, seljaosa, filee, abaosa, kaelaosa, millest on närvid korralikult eemaldatud, ja puhastatud peekonikülg. Vorstisegu moodustavad liha- ja pekitükid peavad olema lõigatud „a punta di coltello”, st noaotsa kasutades. Teise võimalusena võib kõnesolevas faasis kasutada spetsiaalset tükeldamismasinat, mis valmistab 12 mm suuruseid kuubikuid. Tükeldatud lihamassile lisatakse meresool, must pooleldi jahvatatud pipar ja kaaliumnitraat; liha ja rasva suhe ei tohi ületada 100/20, st tähendab, et rasvasisaldus ei tohi olla üle 20 %. Seapeki kasutamine on kategooriliselt keelatud. Sooled, mis pärinevad üksnes sigadelt, seotakse alumisest otsast seestpoolt nööridega kinni ja pööratakse teistpidi ning pärast täitmist seotakse ja pitseeritakse sooled ka ülemisest otsast. Toote kuivatamine ja laagerdumine peab toimuma piisavalt õhutatud ja eraldatud rajatistes, kus kohalikku ilmastikku on rajatiste paigutamisel ja suunamisel täielikult ära kasutatud. Sobivates kuivatamis- ja laagerdamisrajatistes peab olema tagatud, et tehnoloogilised süsteemid suudavad välisõhku toote jaoks ühtlaselt sisse tõmmata, seda reguleerida, muuta ja jaotada.

Kui laagerdumine on lõppenud, kontrollib kontrolliasutus, kas tootel on artiklis 2 loetletud omadused ning, kui kõnealused tingimused on täidetud, kinnitatakse tootele kooskõlas kontrollikavaga käesoleva kokkuvõtte artiklis 8 kirjeldatud märgistus.

Tootmis- ja laagerdumisprotsessid peavad toimuma tootmispiirkonnas.

4.6.   Seos piirkonnaga: „Salame S. Angelo” tunnustamine kaitstud geograafilise tähisena põhineb toote mainel, mille on loonud toode ja tootjad kõnealuse toote eriliste omaduste põhjal, mis kuuluvad iidsete traditsioonidega sügavalt juurdunud kultuuri juurde.

Paljude aastate jooksul kogutud kuulsus ja maine tõestavad, kui kõrgelt kõnealust toodet hinnatakse ning kui sügavalt on juurdunud mõiste, mis seob toodet geograafilise tähisega „Salame S. Angelo”, isegi sedavõrd, et toodet on üritatud võltsida ja selle nime lubamatul viisil kasutada.

Tõendeid „Salame S. Angelo” maine ja müügi kohta võib leida „Salame S. Angelo” kohta tehtud müügiarvetes, mille kuupäev on 10. jaanuar 1982. Magistri väitekirjas pealkirjaga „Salame S. Angelo: Prodotto di Nicchia” (Salame S. Angelo: nišitoode) osutatakse, et juba palju aastaid on spetsifikaadis sätestatud tootmispiirkonnas eksisteerinud ala, mis ei ole tuntud ja hinnatud üksnes toote kvaliteedi ning organoleptiliste omaduste poolest, vaid ka „Salame S. Angelo” tootmise tehnikaid hoolega põlvest põlve edasi andnud kohalike elanike oskuste poolest. Juba tõsiasi, et selline väitekiri kirjutati, tõestab toote mainet, kuna oleks väga ebatõenäoline kirjutada väitekirja spetsiifilise toiduaine kohta ning veelgi ebatõenäolisem sellisele väitekirjale heakskiitu saada, kui toote mainel ja kohalikel traditsioonidel puuduks kindel alus.

Toote kvalitatiivsed ja organoleptilised omadused, mis on sätestatud punktis 4.2, tulenevad peamisest laagerdumisprotsessist, mida soodustab mikrokliima ja Sant'Angelo di Brolo oru iseloomulik morfoloogia, mis erineb märkimisväärselt naaberalade omast.

Mäenõlvad kaitsevad orgu otseste meretuulte ja külmade mäetuulte eest, luues sobivaid õhuvoole, temperatuuri ja niiskustaset hõlmavad ilmastikutingimused, mis on tekitanud iseloomuliku mikrokeskkonna. See sarnaneb hiiglaslikule laagerdamisruumile, mille sarnaseid tingimusi on raske kusagil mujal leida.

4.7.   Kontrolliasutus: Kontrolliasutus täidab standardis EN 45011 sätestatud tingimusi.

4.8.   Märgistus: Kaitstud geograafilise tähise asjakohase kaitse tingimuseks on iseloomulike ja kergesti äratuntavate määratlemise tingimuste vastuvõtmine. Pärast pakendamist ja sidumist tuleb viivitamata tootele kinnitada päritolu tõendav pitser.

Tarbimiseks väljastatud toodetel peab olema sõnastus „Salame S. Angelo” selgete kustumatute tähtedega ning see peab selgesti eristuma mis tahes muust märgistusel olevast sõnastusest ja sellele peavad järgnema sõnad „Indicazione Geografica Protetta” (kaitstud geograafiline tähis) ja/või lühend IGP (KGT). Kui toode on suunatud välisturule, võib see kanda kaitstud geograafilise tähise märgistust selle riigi keeles, kus toodet turustatakse.

Kõnealusele märgistusele lisatakse kindlasti kaitstud geograafilise tähise logo.

On keelatud lisada muid kui käesolevas kokkuvõttes konkreetselt loetletud kvaliteediomadusi.

Lisaks eespool osutatud sõnastusele ja logole peab märgistus sisaldama ka konkreetse toote numbrilist identifitseerimiskoodi.

Pärast märgistuse kinnitamist võib toodet „Salame S. Angelo” turustada kas lahtiselt, vaakum- või gaaspakendatult ning nii tervelt kui ka tükkide või viiludena.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---