# Úřední věstník C 273/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 273 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5015. listopadu 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 273

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5015. listopadu 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2007/C 273/01 | Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi orgánů | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2007/C 273/01

Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi orgánů

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 15.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 273/1

---

Image

V souladu s ustanoveními čl. 248 odst. 1 a 4 Smlouvy o ES, článků 129 a 143 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, ve znění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006,

přijal Účetní dvůr Evropských společenství na svém zasedání dne 27. září 2007

výroční zprávu o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2006.

Zpráva spolu s odpověďmi orgánů na připomínky Účetního dvora byla předána orgánu udílejícímu absolutorium a ostatním orgánům.

(2007/C 273/01)

---

OBSAH

Obecný úvod

| Kapitola 1 | – | Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace |
| --- | --- | --- |

Kapitola 1

–

Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

| Kapitola 2 | – | Rámec vnitřní kontroly Komise |
| --- | --- | --- |

Kapitola 2

–

Rámec vnitřní kontroly Komise

| Kapitola 3 | – | Rozpočtové řízení |
| --- | --- | --- |

Kapitola 3

–

Rozpočtové řízení

| Kapitola 4 | – | Příjmy |
| --- | --- | --- |

Kapitola 4

–

Příjmy

| Kapitola 5 | – | Společná zemědělská politika |
| --- | --- | --- |

Kapitola 5

–

Společná zemědělská politika

| Kapitola 6 | – | Strukturální politiky |
| --- | --- | --- |

Kapitola 6

–

Strukturální politiky

| Kapitola 7 | – | Vnitřní politiky včetně výzkumu |
| --- | --- | --- |

Kapitola 7

–

Vnitřní politiky včetně výzkumu

| Kapitola 8 | – | Vnější akce |
| --- | --- | --- |

Kapitola 8

–

Vnější akce

| Kapitola 9 | – | Předvstupní strategie |
| --- | --- | --- |

Kapitola 9

–

Předvstupní strategie

| Kapitola 10 | – | Správní výdaje |
| --- | --- | --- |

Kapitola 10

–

Správní výdaje

| Kapitola 11 | – | Finanční nástroje a bankovní činnosti |
| --- | --- | --- |

Kapitola 11

–

Finanční nástroje a bankovní činnosti

| Příloha I | – | Finanční informace k souhrnnému rozpočtu |
| --- | --- | --- |

Příloha I

–

Finanční informace k souhrnnému rozpočtu

| Příloha II | – | Zprávy a stanoviska, které Účetní dvůr přijal od roku 2002 |
| --- | --- | --- |

Příloha II

–

Zprávy a stanoviska, které Účetní dvůr přijal od roku 2002

OBECNÝ ÚVOD

| 0.1 | Tento dokument obsahuje 30. výroční zprávu Účetního dvora o plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie za rozpočtový rok 2006. Výroční zpráva Účetního dvora o evropských rozvojových fondech je obsažena v samostatném svazku. |
| --- | --- |

0.1

Tento dokument obsahuje 30. výroční zprávu Účetního dvora o plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie za rozpočtový rok 2006. Výroční zpráva Účetního dvora o evropských rozvojových fondech je obsažena v samostatném svazku.

| 0.2 | Výroční zpráva o plnění souhrnného rozpočtu je rozčleněna takto: kapitola 1 – prohlášení o věrohodnosti; kapitola 2 – rámec vnitřní kontroly Komise; kapitola 3 – hlavní připomínky k rozpočtovému řízení; kapitoly 4 až 10 – příjmy a činnosti financované z různých částí rozpočtu podle jednotlivých okruhů finančního výhledu a kapitola 11 – finanční nástroje a bankovní činnosti. Společně se zprávou se předkládají odpovědi Komise, popřípadě jiných příslušných orgánů a institucí EU. |
| --- | --- |

0.2

Výroční zpráva o plnění souhrnného rozpočtu je rozčleněna takto: kapitola 1 – prohlášení o věrohodnosti; kapitola 2 – rámec vnitřní kontroly Komise; kapitola 3 – hlavní připomínky k rozpočtovému řízení; kapitoly 4 až 10 – příjmy a činnosti financované z různých částí rozpočtu podle jednotlivých okruhů finančního výhledu a kapitola 11 – finanční nástroje a bankovní činnosti. Společně se zprávou se předkládají odpovědi Komise, popřípadě jiných příslušných orgánů a institucí EU.

| 0.3 | Kapitoly týkající se příjmů a nejvýznamnějších oblastí výdajů obsahují tyto hlavní prvky:






  — | podrobné analýzy výsledků auditů prováděných v rámci prohlášení o věrohodnosti v podobě zvláštních posouzení, |
| --- | --- | --- |

0.3

Kapitoly týkající se příjmů a nejvýznamnějších oblastí výdajů obsahují tyto hlavní prvky:

—

podrobné analýzy výsledků auditů prováděných v rámci prohlášení o věrohodnosti v podobě zvláštních posouzení,

| — | výsledky kontrol, které sledují, jak se plní doporučení Účetního dvora a rozpočtových orgánů vyplývající z předchozích auditů, |
| --- | --- |

—

výsledky kontrol, které sledují, jak se plní doporučení Účetního dvora a rozpočtových orgánů vyplývající z předchozích auditů,

| — | seznam zvláštních zpráv zveřejněných Účetním dvorem od vydání poslední výroční zprávy. |
| --- | --- |

—

seznam zvláštních zpráv zveřejněných Účetním dvorem od vydání poslední výroční zprávy.

| 0.4 | Zvláštní posouzení se zakládají na zhodnocení fungování hlavních systémů dohledu a kontroly pro příjmy a každou oblast výdajů a na výsledcích testů uskutečněných operací provedených Účetním dvorem. Celkové hodnocení všech těchto složek tvoří základ pro prohlášení o věrohodnosti uvedené v kapitole 1, které nyní zahrnuje tabulku, jež shrnuje posouzení fungování systémů dohledu a kontroly provedené Účetním dvorem a rozsah chyb pro každou rozpočtovou oblast. Přílohy ke kapitolám 4 až 9 dále uvádějí nástroje používané k monitorování a hodnocení finančního řízení rozpočtu EU. |
| --- | --- |

0.4

Zvláštní posouzení se zakládají na zhodnocení fungování hlavních systémů dohledu a kontroly pro příjmy a každou oblast výdajů a na výsledcích testů uskutečněných operací provedených Účetním dvorem. Celkové hodnocení všech těchto složek tvoří základ pro prohlášení o věrohodnosti uvedené v kapitole 1, které nyní zahrnuje tabulku, jež shrnuje posouzení fungování systémů dohledu a kontroly provedené Účetním dvorem a rozsah chyb pro každou rozpočtovou oblast. Přílohy ke kapitolám 4 až 9 dále uvádějí nástroje používané k monitorování a hodnocení finančního řízení rozpočtu EU.

| 0.5 | Jak již Účetní dvůr opakovaně uvedl, k dosažení řádného řízení rozpočtu EU jsou klíčové dostatečné a vhodné systémy vnitřní kontroly používané Komisí a členskými státy. Účetní dvůr ve svých výročních zprávách v několika posledních letech uznal, že se Komise snažila o prosazení a používání lepších kontrolních a řídících postupů. Ve výroční zprávě za rok 2006 jsou opět v tomto duchu označeny oblasti, kde došlo ke zlepšení, z nichž některé jsou významné, a vymezeny rozsáhlé oblasti výdajů, u nichž je situace stále neuspokojivá. |
| --- | --- |

0.5

Jak již Účetní dvůr opakovaně uvedl, k dosažení řádného řízení rozpočtu EU jsou klíčové dostatečné a vhodné systémy vnitřní kontroly používané Komisí a členskými státy. Účetní dvůr ve svých výročních zprávách v několika posledních letech uznal, že se Komise snažila o prosazení a používání lepších kontrolních a řídících postupů. Ve výroční zprávě za rok 2006 jsou opět v tomto duchu označeny oblasti, kde došlo ke zlepšení, z nichž některé jsou významné, a vymezeny rozsáhlé oblasti výdajů, u nichž je situace stále neuspokojivá.

| 0.6 | K největšímu zlepšení došlo v zemědělství, kde Účetní dvůr zaznamenal zřetelné snížení odhadované celkové úrovně chyb u uskutečněných operací, přestože tato úroveň stále zůstává těsně nad prahem významnosti. Tato skutečnost naznačuje, že integrovaný administrativní a kontrolní systém je stále účelný (tam, kde je řádně používán), a je rovněž důsledkem zavedení režimu jednotné platby. |
| --- | --- |

0.6

K největšímu zlepšení došlo v zemědělství, kde Účetní dvůr zaznamenal zřetelné snížení odhadované celkové úrovně chyb u uskutečněných operací, přestože tato úroveň stále zůstává těsně nad prahem významnosti. Tato skutečnost naznačuje, že integrovaný administrativní a kontrolní systém je stále účelný (tam, kde je řádně používán), a je rovněž důsledkem zavedení režimu jednotné platby.

| 0.7 | Navzdory zmíněnému pokroku audit Účetního dvora týkající se ostatních oblastí výdajů na SZP, strukturálních opatření a vnitřních politik dokládá, že složitá pravidla, nejasná kritéria způsobilosti nebo složité právní požadavky mají značný vliv na legalitu a správnost uskutečněných operací. V těchto oblastech, kterých se týká významná část rozpočtu, nejsou kontroly prohlášení o výdajích, jež jsou založeny zejména na informacích poskytnutých příjemcem, dostatečné co do počtu a rozsahu a často i co do kvality. |
| --- | --- |

0.7

Navzdory zmíněnému pokroku audit Účetního dvora týkající se ostatních oblastí výdajů na SZP, strukturálních opatření a vnitřních politik dokládá, že složitá pravidla, nejasná kritéria způsobilosti nebo složité právní požadavky mají značný vliv na legalitu a správnost uskutečněných operací. V těchto oblastech, kterých se týká významná část rozpočtu, nejsou kontroly prohlášení o výdajích, jež jsou založeny zejména na informacích poskytnutých příjemcem, dostatečné co do počtu a rozsahu a často i co do kvality.

| 0.8 | V roce 2006 byly přijaty podstatné změny finančního nařízení. Dále byla schválena přísnější odvětvová nařízení, jež se částečně vztahují k období 2007–2013. Těmito kroky se mají zjednodušit systémy a postupy a posílit kontroly. Mohou tak přispět k dosažení lepšího plnění rozpočtu v následujících letech. Účetní dvůr přispěl k těmto procesům svými stanovisky a bude pozorně sledovat jejich uplatňování. Účetní dvůr rovněž posoudil provádění akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly přijatého na počátku roku 2006 a shledal, že je pravděpodobné, že bude mít dopad pouze ve střednědobém až dlouhodobém výhledu. |
| --- | --- |

0.8

V roce 2006 byly přijaty podstatné změny finančního nařízení. Dále byla schválena přísnější odvětvová nařízení, jež se částečně vztahují k období 2007–2013. Těmito kroky se mají zjednodušit systémy a postupy a posílit kontroly. Mohou tak přispět k dosažení lepšího plnění rozpočtu v následujících letech. Účetní dvůr přispěl k těmto procesům svými stanovisky a bude pozorně sledovat jejich uplatňování. Účetní dvůr rovněž posoudil provádění akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly přijatého na počátku roku 2006 a shledal, že je pravděpodobné, že bude mít dopad pouze ve střednědobém až dlouhodobém výhledu.

| 0.9 | Jak je uvedeno v kapitole 1, Účetní dvůr zjistil, že důležitý a složitý úkol Komise zahájený v roce 2005, spočívající v zavedení účetnictví na akruální bázi, je nadále plněn. Některé nedostatky však přetrvávají, zejména pokud jde o zaznamenávání a zpracování informací o předběžném financování a neuhrazených fakturách. |
| --- | --- |

0.9

Jak je uvedeno v kapitole 1, Účetní dvůr zjistil, že důležitý a složitý úkol Komise zahájený v roce 2005, spočívající v zavedení účetnictví na akruální bázi, je nadále plněn. Některé nedostatky však přetrvávají, zejména pokud jde o zaznamenávání a zpracování informací o předběžném financování a neuhrazených fakturách.

| 0.10 | Významnými změnami v poslední době jsou nový požadavek, aby členské státy předkládaly roční shrnutí dostupných auditů a prohlášení, dobrovolná iniciativa některých členských států vydat vlastní prohlášení a rozhodnutí některých vnitrostátních kontrolních orgánů vydávat auditní zprávy o řízení prostředků EU. Prohlášení členských států slouží zejména ke skládání účtů parlamentům členských států. Mohou být významná pro Komisi v rámci její celkové odpovědnosti za řízení rozpočtu zejména vzhledem k její kontrolní úloze. Účetní dvůr se ve svém stanovisku č. 6/2007 z července 2007 domnívá, že všechny tyto prvky, jsou-li řádně použity, mohou být podnětem k lepšímu řízení a kontrole prostředků EU v členských státech. Toto stanovisko rovněž uvádí podmínky, za nichž mohou tyto prvky vytvářet přidanou hodnotu a mohou být při dodržení požadavků mezinárodních auditorských standardů použity Účetním dvorem. |
| --- | --- |

0.10

Významnými změnami v poslední době jsou nový požadavek, aby členské státy předkládaly roční shrnutí dostupných auditů a prohlášení, dobrovolná iniciativa některých členských států vydat vlastní prohlášení a rozhodnutí některých vnitrostátních kontrolních orgánů vydávat auditní zprávy o řízení prostředků EU. Prohlášení členských států slouží zejména ke skládání účtů parlamentům členských států. Mohou být významná pro Komisi v rámci její celkové odpovědnosti za řízení rozpočtu zejména vzhledem k její kontrolní úloze. Účetní dvůr se ve svém stanovisku č. 6/2007 z července 2007 domnívá, že všechny tyto prvky, jsou-li řádně použity, mohou být podnětem k lepšímu řízení a kontrole prostředků EU v členských státech. Toto stanovisko rovněž uvádí podmínky, za nichž mohou tyto prvky vytvářet přidanou hodnotu a mohou být při dodržení požadavků mezinárodních auditorských standardů použity Účetním dvorem.

KAPITOLA 1

Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

OBSAH

| I–XIV | Prohlášení o věrohodnosti předkládané Účetním dvorem Evropskému parlamentu a Radě |
| --- | --- |

I–XIV

| VII–IX | Výrok ke spolehlivosti účetní závěrky |
| --- | --- |

VII–IX

| X–XIV | Výrok k legalitě a správnosti uskutečněných operací |
| --- | --- |

X–XIV

| 1.1–1.42 | Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti |
| --- | --- |

1.1–1.42

| 1.1–1.5 | Úvod |
| --- | --- |

1.1–1.5

| 1.6–1.37 | Spolehlivost účetní závěrky |
| --- | --- |

1.6–1.37

| 1.6–1.8 | Obecný kontext |
| --- | --- |

1.6–1.8

| 1.9 | Rozsah a koncepce auditu |
| --- | --- |

1.9

| 1.10–1.21 | Posílení přechodu na akruální účetnictví |
| --- | --- |

1.10–1.21

| 1.22–1.36 | Konsolidovaná účetní závěrka za rok 2006 |
| --- | --- |

1.22–1.36

| 1.37 | Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu |
| --- | --- |

1.37

| 1.38–1.42 | Legalita a správnost uskutečněných operací |
| --- | --- |

1.38–1.42

| 1.38–1.39 | Koncepce Účetního dvora |
| --- | --- |

1.38–1.39

| 1.40–1.42 | Výsledky auditu za rok 2006 |
| --- | --- |

1.40–1.42

PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI PŘEDKLÁDANÉ ÚČETNÍM DVOREM EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

I.

| I. | V souladu s článkem 248 Smlouvy provedl Účetní dvůr audit






  a) | konečné účetní závěrky Evropských společenství (1), která se skládá z konsolidované účetní závěrky (2) a konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu (3) za rozpočtový rok 2006; |
| --- | --- | --- |

V souladu s článkem 248 Smlouvy provedl Účetní dvůr audit

a)

konečné účetní závěrky Evropských společenství (1), která se skládá z konsolidované účetní závěrky (2) a konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu (3) za rozpočtový rok 2006;

| b) | legality a správnosti uskutečněných operací ve vztahu k právnímu rámci Evropských společenství. |
| --- | --- |

b)

legality a správnosti uskutečněných operací ve vztahu k právnímu rámci Evropských společenství.

| II. | V souladu s články 268 až 280 Smlouvy a finančním nařízením odpovídá vedení (4) za vypracování a věrnou prezentaci konečné účetní závěrky Evropských společenství a za legalitu a správnost uskutečněných operací:






  a) | Odpovědnost vedení za konečnou účetní závěrku Evropských společenství zahrnuje navržení, implementaci a dodržování takové vnitřní kontroly, která je relevantní pro sestavení a věrnou prezentaci účetní závěrky, která nebude obsahovat významné nesprávnosti, ať z důvodu podvodu, nebo chyby, výběr a použití vhodných účetních zásad na základě účetních pravidel přijatých účetním Komise (5) a účetní odhady, které jsou za daných okolností přiměřené. Podle článku 129 finančního nařízení schvaluje konečnou účetní závěrku Evropských společenství Komise poté, co účetní Komise provedl její konsolidaci na základě informací předložených ostatními orgány (6) a subjekty (7) a vypracoval prohlášení doprovázející konsolidovanou účetní závěrku, v němž se mimo jiné uvádí, že má přiměřenou jistotu, že účetní závěrka ve všech podstatných ohledech věrně a poctivě odráží finanční situaci Evropských společenství. |
| --- | --- | --- |

II.

V souladu s články 268 až 280 Smlouvy a finančním nařízením odpovídá vedení (4) za vypracování a věrnou prezentaci konečné účetní závěrky Evropských společenství a za legalitu a správnost uskutečněných operací:

a)

Odpovědnost vedení za konečnou účetní závěrku Evropských společenství zahrnuje navržení, implementaci a dodržování takové vnitřní kontroly, která je relevantní pro sestavení a věrnou prezentaci účetní závěrky, která nebude obsahovat významné nesprávnosti, ať z důvodu podvodu, nebo chyby, výběr a použití vhodných účetních zásad na základě účetních pravidel přijatých účetním Komise (5) a účetní odhady, které jsou za daných okolností přiměřené. Podle článku 129 finančního nařízení schvaluje konečnou účetní závěrku Evropských společenství Komise poté, co účetní Komise provedl její konsolidaci na základě informací předložených ostatními orgány (6) a subjekty (7) a vypracoval prohlášení doprovázející konsolidovanou účetní závěrku, v němž se mimo jiné uvádí, že má přiměřenou jistotu, že účetní závěrka ve všech podstatných ohledech věrně a poctivě odráží finanční situaci Evropských společenství.

| b) | Jakým způsobem vedení vykonává svou odpovědnost za legalitu a správnost uskutečněných operací závisí na způsobu plnění rozpočtu. V případě přímého centralizovaného řízení jsou úkoly plnění svěřeny útvarům Komise. Při sdíleném řízení jsou úkoly plnění pověřeny členské státy, při decentralizovaném řízení jsou těmito úkoly pověřeny třetí země a při nepřímém centralizovaném řízení ostatní subjekty. V případě společného řízení sdílí úkoly plnění Komise s mezinárodními organizacemi (články 53 až 57 finančního nařízení). Úkoly plnění musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, což vyžaduje navržení, implementaci a dodržování účelné a efektivní vnitřní kontroly, včetně odpovídajícího dohledu a vhodných opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a v případě nutnosti též soudního řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo použitých prostředků. Bez ohledu na použitý způsob řízení nese konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka Evropských společenství sestavena, Komise (článek 274 Smlouvy). |
| --- | --- |

b)

Jakým způsobem vedení vykonává svou odpovědnost za legalitu a správnost uskutečněných operací závisí na způsobu plnění rozpočtu. V případě přímého centralizovaného řízení jsou úkoly plnění svěřeny útvarům Komise. Při sdíleném řízení jsou úkoly plnění pověřeny členské státy, při decentralizovaném řízení jsou těmito úkoly pověřeny třetí země a při nepřímém centralizovaném řízení ostatní subjekty. V případě společného řízení sdílí úkoly plnění Komise s mezinárodními organizacemi (články 53 až 57 finančního nařízení). Úkoly plnění musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, což vyžaduje navržení, implementaci a dodržování účelné a efektivní vnitřní kontroly, včetně odpovídajícího dohledu a vhodných opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a v případě nutnosti též soudního řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo použitých prostředků. Bez ohledu na použitý způsob řízení nese konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka Evropských společenství sestavena, Komise (článek 274 Smlouvy).

| III. | Účetní dvůr je povinen na základě svého auditu předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací. S výhradou popsanou v bodě IV provedl Účetní dvůr svůj audit v souladu s mezinárodními auditorskými standardy a etickými kodexy IFAC a INTOSAI, a to v míře, v níž se tyto standardy a kodexy vztahují na podmínky Evropských společenství. Tyto standardy vyžadují, aby Účetní dvůr audit naplánoval a provedl tak, aby získal přiměřenou jistotu, že konečná účetní závěrka Evropských společenství neobsahuje významné nesprávnosti a uskutečněné operace jsou ve svém úhrnu legální a správné. |
| --- | --- |

III.

Účetní dvůr je povinen na základě svého auditu předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací. S výhradou popsanou v bodě IV provedl Účetní dvůr svůj audit v souladu s mezinárodními auditorskými standardy a etickými kodexy IFAC a INTOSAI, a to v míře, v níž se tyto standardy a kodexy vztahují na podmínky Evropských společenství. Tyto standardy vyžadují, aby Účetní dvůr audit naplánoval a provedl tak, aby získal přiměřenou jistotu, že konečná účetní závěrka Evropských společenství neobsahuje významné nesprávnosti a uskutečněné operace jsou ve svém úhrnu legální a správné.

| IV. | V případě příjmů byl rozsah auditu Účetního dvora omezen. Za prvé, vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou založeny na makroekonomických statistikách, u nichž Účetní dvůr nemůže přímo prověřit údaje, ze kterých vycházejí, a za druhé, audity vlastních zdrojů nemohou obsáhnout dovozy, které nebyly pod celním dohledem. |
| --- | --- |

IV.

V případě příjmů byl rozsah auditu Účetního dvora omezen. Za prvé, vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou založeny na makroekonomických statistikách, u nichž Účetní dvůr nemůže přímo prověřit údaje, ze kterých vycházejí, a za druhé, audity vlastních zdrojů nemohou obsáhnout dovozy, které nebyly pod celním dohledem.

| V. | V kontextu popsaném v bodě III spočívá audit v provedení postupů, kterými se získávají důkazní informace o částkách a údajích předložených v konečné konsolidované účetní závěrce a o legalitě a správnosti uskutečněných operací. Zvolené postupy závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizika významných nesprávností v konečné konsolidované účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou, ať z důvodu podvodu, nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce Evropských společenství. Při posuzování těchto rizik zkoumá auditor vnitřní kontrolu, která se vztahuje k přípravě a věrné prezentaci konečné konsolidované účetní závěrky, a zavedené systémy dohledu a kontroly, jež slouží k zajištění legality a správnosti uskutečněných operací, aby pak mohl navrhnout auditní postupy, jež jsou za daných okolností přiměřené. Při takto prováděném auditu se rovněž hodnotí vhodnost používaných účetních zásad a přiměřenost provedených účetních odhadů a také celková prezentace konečné konsolidované účetní závěrky a výročních zpráv o činnosti. |
| --- | --- |

V.

V kontextu popsaném v bodě III spočívá audit v provedení postupů, kterými se získávají důkazní informace o částkách a údajích předložených v konečné konsolidované účetní závěrce a o legalitě a správnosti uskutečněných operací. Zvolené postupy závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizika významných nesprávností v konečné konsolidované účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou, ať z důvodu podvodu, nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce Evropských společenství. Při posuzování těchto rizik zkoumá auditor vnitřní kontrolu, která se vztahuje k přípravě a věrné prezentaci konečné konsolidované účetní závěrky, a zavedené systémy dohledu a kontroly, jež slouží k zajištění legality a správnosti uskutečněných operací, aby pak mohl navrhnout auditní postupy, jež jsou za daných okolností přiměřené. Při takto prováděném auditu se rovněž hodnotí vhodnost používaných účetních zásad a přiměřenost provedených účetních odhadů a také celková prezentace konečné konsolidované účetní závěrky a výročních zpráv o činnosti.

| VI. | Účetní dvůr konstatuje, že získané důkazní informace jsou dostatečné a přiměřené, aby na jejich základě mohl vydat prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

VI.

Účetní dvůr konstatuje, že získané důkazní informace jsou dostatečné a přiměřené, aby na jejich základě mohl vydat prohlášení o věrohodnosti.

Výrok ke spolehlivosti účetní závěrky

VII.

| VII. | Vyjma důsledků vyplývajících ze skutečností popsaných v bodě VIII je Účetní dvůr názoru, že konečná účetní závěrka Evropských společenství ve všech podstatných ohledech věrně odráží finanční situaci Společenství k 31. prosinci 2006 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal účetní Komise. |
| --- | --- |

Vyjma důsledků vyplývajících ze skutečností popsaných v bodě VIII je Účetní dvůr názoru, že konečná účetní závěrka Evropských společenství ve všech podstatných ohledech věrně odráží finanční situaci Společenství k 31. prosinci 2006 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal účetní Komise.

| VIII. | Audit Účetního dvora odhalil chyby v částkách vedených v účetním systému jako faktury/prohlášení o výdajích a předběžné financování, které vedou k tomu, že závazky jsou nadhodnoceny o přibližně 201 milionů EUR a celková částka dlouhodobého a krátkodobého předběžného financování o přibližně 656 milionů EUR. |
| --- | --- |

VIII.

Audit Účetního dvora odhalil chyby v částkách vedených v účetním systému jako faktury/prohlášení o výdajích a předběžné financování, které vedou k tomu, že závazky jsou nadhodnoceny o přibližně 201 milionů EUR a celková částka dlouhodobého a krátkodobého předběžného financování o přibližně 656 milionů EUR.

| IX. | Aniž by byl zpochybněn výrok vyjádřený v bodě VII, Účetní dvůr konstatuje, že částečně kvůli složitému systému finančního řízení nedostatky v účetních systémech některých orgánů a generálních ředitelství Komise nadále ohrožují kvalitu finančních informací (zejména pokud jde o oddělení účetních období a zaměstnanecké požitky), a to a navzdory provedeným zlepšením. Tato skutečnost vedla k množství oprav po předložení předběžné účetní závěrky. |
| --- | --- |

IX.

Aniž by byl zpochybněn výrok vyjádřený v bodě VII, Účetní dvůr konstatuje, že částečně kvůli složitému systému finančního řízení nedostatky v účetních systémech některých orgánů a generálních ředitelství Komise nadále ohrožují kvalitu finančních informací (zejména pokud jde o oddělení účetních období a zaměstnanecké požitky), a to a navzdory provedeným zlepšením. Tato skutečnost vedla k množství oprav po předložení předběžné účetní závěrky.

Výrok k legalitě a správnosti uskutečněných operací

X.

| X. | Podle názoru Účetního dvora jsou příjmy, jakož i závazky a platby související se správními výdaji, předvstupní strategií s výjimkou programu SAPARD a vnějšími akcemi, pokud jde o platby řízené a kontrolované přímo delegacemi Komise, bez významných chyb. V těchto oblastech jsou systémy dohledu a kontroly zavedeny způsobem, který zajišťuje odpovídající řízení rizika. Navíc pokud jde o výdaje na společnou zemědělskou politiku (SZP), z auditu Účetního dvora vyplývá, že pokud je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) řádně používán, zejména v souvislosti s režimem jednotné platby, je účelným nástrojem, který snižuje riziko nesprávných výdajů. |
| --- | --- |

Podle názoru Účetního dvora jsou příjmy, jakož i závazky a platby související se správními výdaji, předvstupní strategií s výjimkou programu SAPARD a vnějšími akcemi, pokud jde o platby řízené a kontrolované přímo delegacemi Komise, bez významných chyb. V těchto oblastech jsou systémy dohledu a kontroly zavedeny způsobem, který zajišťuje odpovídající řízení rizika. Navíc pokud jde o výdaje na společnou zemědělskou politiku (SZP), z auditu Účetního dvora vyplývá, že pokud je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) řádně používán, zejména v souvislosti s režimem jednotné platby, je účelným nástrojem, který snižuje riziko nesprávných výdajů.

| XI. | Aniž by byl zpochybněn výrok vyjádřený v bodě X, Účetní dvůr zdůrazňuje, že v oblasti předvstupní strategie stále existují významná rizika pro všechny programy a nástroje na úrovni prováděcích organizací v nově přistoupivších a kandidátských zemích. |
| --- | --- |

XI.

Aniž by byl zpochybněn výrok vyjádřený v bodě X, Účetní dvůr zdůrazňuje, že v oblasti předvstupní strategie stále existují významná rizika pro všechny programy a nástroje na úrovni prováděcích organizací v nově přistoupivších a kandidátských zemích.

| XII. | Účetní dvůr se domnívá, že v ostatních výdajových oblastech jsou platby stále významně, i když v různé míře, postiženy chybami a Komise a členské i další přijímající státy musí při zavádění odpovídajících systémů dohledu a kontroly dále usilovat o to, aby se zlepšilo řešení souvisejících rizik. Jedná se to tyto oblasti: společnou zemědělskou politiku, strukturální opatření, vnitřní politiky a vnější akce.






  a) | U výdajů na SZP Účetní dvůr zjistil, že odhadovaná celková míra chyb u uskutečněných operací se zřetelně snížila. Jistota, kterou, pokud jde o dodržování právních předpisů Společenství, poskytují systémy schvalování a kontroly po uskutečnění plateb dotací SZP, na které se nevztahuje IACS, je pouze omezená. Kromě toho nezávislé subjekty odpovědné za certifikaci účtů platebních agentur obvykle nekontrolují na místě žádosti o podporu EU. |
| --- | --- | --- |

XII.

Účetní dvůr se domnívá, že v ostatních výdajových oblastech jsou platby stále významně, i když v různé míře, postiženy chybami a Komise a členské i další přijímající státy musí při zavádění odpovídajících systémů dohledu a kontroly dále usilovat o to, aby se zlepšilo řešení souvisejících rizik. Jedná se to tyto oblasti: společnou zemědělskou politiku, strukturální opatření, vnitřní politiky a vnější akce.

a)

U výdajů na SZP Účetní dvůr zjistil, že odhadovaná celková míra chyb u uskutečněných operací se zřetelně snížila. Jistota, kterou, pokud jde o dodržování právních předpisů Společenství, poskytují systémy schvalování a kontroly po uskutečnění plateb dotací SZP, na které se nevztahuje IACS, je pouze omezená. Kromě toho nezávislé subjekty odpovědné za certifikaci účtů platebních agentur obvykle nekontrolují na místě žádosti o podporu EU.

| b) | Pokud jde o strukturální opatření, Účetní dvůr zjistil, že kontrolní systémy v členských státech jsou celkově neefektivní nebo jen průměrně efektivní a že dohled prováděný Komisí s cílem snížit riziko, že kontrolní systémy v členských státech nebudou schopny zabránit nadhodnoceným nebo nezpůsobilým výdajům, je jen průměrně efektivní. Proplácení výdajů na projekty strukturálních politik je tedy postiženo významnou mírou chyb. |
| --- | --- |

b)

Pokud jde o strukturální opatření, Účetní dvůr zjistil, že kontrolní systémy v členských státech jsou celkově neefektivní nebo jen průměrně efektivní a že dohled prováděný Komisí s cílem snížit riziko, že kontrolní systémy v členských státech nebudou schopny zabránit nadhodnoceným nebo nezpůsobilým výdajům, je jen průměrně efektivní. Proplácení výdajů na projekty strukturálních politik je tedy postiženo významnou mírou chyb.

| c) | U vnitřních politik Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že systémy dohledu a kontroly dostatečně nesnižují přirozené riziko, že budou proplaceny nadhodnocené výdaje, což vede k významné míře chyb v platbách příjemcům. |
| --- | --- |

c)

U vnitřních politik Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že systémy dohledu a kontroly dostatečně nesnižují přirozené riziko, že budou proplaceny nadhodnocené výdaje, což vede k významné míře chyb v platbách příjemcům.

| d) | V případě vnějších akcí byla přes zlepšení systémů dohledu a kontroly Komise zjištěna významná míra chyb na úrovni prováděcích organizací, protože systémy, které mají na této úrovni zajišťovat legalitu a správnost operací, stále vykazují nedostatky. |
| --- | --- |

d)

V případě vnějších akcí byla přes zlepšení systémů dohledu a kontroly Komise zjištěna významná míra chyb na úrovni prováděcích organizací, protože systémy, které mají na této úrovni zajišťovat legalitu a správnost operací, stále vykazují nedostatky.

| XIII. | Účetní dvůr zdůrazňuje, že jeho audity v oblasti výdajů na SZP, strukturální opatření a vnitřní politiky ukazují, že komplikovaná či nejasná kritéria způsobilosti nebo složité právní požadavky mají značný dopad na legalitu a správnost uskutečněných operací. Například agroenvironmentální opatření v rámci rozvoje venkova jsou kvůli často složitým podmínkám způsobilosti náchylná k výrazně vyššímu výskytu chyb než část výdajů na SZP, která se rozvoje venkova netýká. |
| --- | --- |

XIII.

Účetní dvůr zdůrazňuje, že jeho audity v oblasti výdajů na SZP, strukturální opatření a vnitřní politiky ukazují, že komplikovaná či nejasná kritéria způsobilosti nebo složité právní požadavky mají značný dopad na legalitu a správnost uskutečněných operací. Například agroenvironmentální opatření v rámci rozvoje venkova jsou kvůli často složitým podmínkám způsobilosti náchylná k výrazně vyššímu výskytu chyb než část výdajů na SZP, která se rozvoje venkova netýká.

| XIV. | Účetní dvůr bere na vědomí zlepšení, která provedla Komise, pokud jde o její rámec vnitřní kontroly, a jejich kladný dopad na to, jak je na jedné straně posuzováno fungování systémů dohledu a kontroly a na straně druhé dopad příslušných výhrad na jistotu, kterou poskytují prohlášení generálních ředitelů Komise. Účetní dvůr však v těchto posouzeních stále zjišťuje nedostatky, a to pokud jde o jejich dopad na jistotu ohledně legality a správnosti uskutečněných operací. |
| --- | --- |

XIV.

Účetní dvůr bere na vědomí zlepšení, která provedla Komise, pokud jde o její rámec vnitřní kontroly, a jejich kladný dopad na to, jak je na jedné straně posuzováno fungování systémů dohledu a kontroly a na straně druhé dopad příslušných výhrad na jistotu, kterou poskytují prohlášení generálních ředitelů Komise. Účetní dvůr však v těchto posouzeních stále zjišťuje nedostatky, a to pokud jde o jejich dopad na jistotu ohledně legality a správnosti uskutečněných operací.

27. září 2007

Hubert WEBER

předseda

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Lucemburk |

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Lucemburk

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| INFORMACE NA PODPORU PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI |
| Úvod |
| 1.1 | Na základě ustanovení článku 248 Smlouvy o ES předkládá Účetní dvůr Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti účtů a legalitě a správnosti uskutečněných operací (dále jen „DAS“, z francouzského déclaration d'assurance). Smlouva dále zmocňuje Účetní dvůr, aby toto prohlášení doplnil o zvláštní posouzení každé podstatné oblasti činnosti Společenství. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

INFORMACE NA PODPORU PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Úvod

1.1

Na základě ustanovení článku 248 Smlouvy o ES předkládá Účetní dvůr Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti účtů a legalitě a správnosti uskutečněných operací (dále jen „DAS“, z francouzského déclaration d'assurance). Smlouva dále zmocňuje Účetní dvůr, aby toto prohlášení doplnil o zvláštní posouzení každé podstatné oblasti činnosti Společenství.

déclaration d'assurance

| 1.2 | Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropských společenství je získat dostatečné důkazní informace pro závěry o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaevidovány, a zda účetní závěrka věrně odráží finanční situaci k 31. prosinci 2006 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok (viz body 1.6–1.37). |
| --- | --- |

1.2

Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropských společenství je získat dostatečné důkazní informace pro závěry o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaevidovány, a zda účetní závěrka věrně odráží finanční situaci k 31. prosinci 2006 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok (viz body 1.6–1.37).

| 1.3 | Cílem práce týkající se legality a správnosti uskutečněných operací je získat dostatečné důkazy, ať přímé či nepřímé, pro vydání výroku, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy nebo smluvními ustanoveními a zda byly správně vypočítány (horizontální otázky: viz body 1.38–1.42 této kapitoly, podrobnosti: viz kapitoly 2 a 4–10). |
| --- | --- |

1.3

Cílem práce týkající se legality a správnosti uskutečněných operací je získat dostatečné důkazy, ať přímé či nepřímé, pro vydání výroku, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy nebo smluvními ustanoveními a zda byly správně vypočítány (horizontální otázky: viz body 1.38–1.42 této kapitoly, podrobnosti: viz kapitoly 2 a 4–10).

| 1.4 | Účetní dvůr opětovně věnoval zvláštní pozornost úsilí, které Komise vyvinula k posílení svého systému vnitřní kontroly, a kontrole opatření přijatých v návaznosti na akční plány schválené v rámci plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly nebo přiložené k výročním zprávám o činnosti a souhrnu těchto zpráv za rozpočtový rok 2006 a předcházející roky (viz kapitola 2). |
| --- | --- |

1.4

Účetní dvůr opětovně věnoval zvláštní pozornost úsilí, které Komise vyvinula k posílení svého systému vnitřní kontroly, a kontrole opatření přijatých v návaznosti na akční plány schválené v rámci plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly nebo přiložené k výročním zprávám o činnosti a souhrnu těchto zpráv za rozpočtový rok 2006 a předcházející roky (viz kapitola 2).

| 1.5 | Jelikož Komise po řadu let nepředložila ukazatele (8), předkládá Účetní dvůr určité ukazatele pro sledování pokroku při zlepšování vnitřní kontroly jak celkově, tak pro každou oblast příjmů a výdajů zvlášť (viz přílohy k této kapitole a ke kapitolám 2 a 4–10). |
| --- | --- |

1.5

Jelikož Komise po řadu let nepředložila ukazatele (8), předkládá Účetní dvůr určité ukazatele pro sledování pokroku při zlepšování vnitřní kontroly jak celkově, tak pro každou oblast příjmů a výdajů zvlášť (viz přílohy k této kapitole a ke kapitolám 2 a 4–10).

8

| 1.5 | Kromě posouzení dodržování norem vnitřní kontroly Komise v roce 2006 poprvé doporučila, aby výroční zprávy o činnosti za rok 2006 zahrnovaly oddíl o „hlavních ukazatelích podporujících přiměřenou míru jistoty“ (oddíl 2.4) a pro strukturální fondy, jakož i posouzení systémů členských států, informace o vstupech, výstupech, výsledcích a dopadech opatření Komise k získání jistoty ohledně legality a správnosti operací. |
| --- | --- |

1.5

Kromě posouzení dodržování norem vnitřní kontroly Komise v roce 2006 poprvé doporučila, aby výroční zprávy o činnosti za rok 2006 zahrnovaly oddíl o „hlavních ukazatelích podporujících přiměřenou míru jistoty“ (oddíl 2.4) a pro strukturální fondy, jakož i posouzení systémů členských států, informace o vstupech, výstupech, výsledcích a dopadech opatření Komise k získání jistoty ohledně legality a správnosti operací.

V roce 2006 předložily ukazatele legality a správnosti tři čtvrtiny generálních ředitelství, včetně všech hlavních výdajových oddělení.

Počínaje výročními zprávami o činnosti za rok 2007 bude používání ukazatelů povinné.

Spolehlivost účetní závěrky

Obecný kontext

| 1.6 | Připomínky Účetního dvora se týkají konečné účetní závěrky za rozpočtový rok 2006, kterou sestavil účetní Komise a schválila Komise v souladu s článkem 129 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 a která byla zaslána Účetnímu dvoru do 31. července 2007. Účetní závěrka obsahuje konsolidované finanční výkazy, které zahrnují zejména rozvahu s uvedením aktiv a pasiv na konci roku, a konsolidované zprávy o plnění rozpočtu, které zahrnují příjmy a výdaje v daném roce. |
| --- | --- |

1.6

Připomínky Účetního dvora se týkají konečné účetní závěrky za rozpočtový rok 2006, kterou sestavil účetní Komise a schválila Komise v souladu s článkem 129 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 a která byla zaslána Účetnímu dvoru do 31. července 2007. Účetní závěrka obsahuje konsolidované finanční výkazy, které zahrnují zejména rozvahu s uvedením aktiv a pasiv na konci roku, a konsolidované zprávy o plnění rozpočtu, které zahrnují příjmy a výdaje v daném roce.

| 1.7 | Účetní závěrka za rok 2006 je druhou účetní závěrkou sestavenou podle zásad akruálního účetnictví, které Evropská společenství zavedla v roce 2005 na základě ustanovení finančního nařízení (zejména článků 123 až 138) (9). Ve srovnání s účetní závěrkou za rok 2005 došlo k těmto změnám: |
| --- | --- |

1.7

Účetní závěrka za rok 2006 je druhou účetní závěrkou sestavenou podle zásad akruálního účetnictví, které Evropská společenství zavedla v roce 2005 na základě ustanovení finančního nařízení (zejména článků 123 až 138) (9). Ve srovnání s účetní závěrkou za rok 2005 došlo k těmto změnám:

9

| — | byly konsolidovány účetní závěrky 24 agentur oproti 16 v roce 2005, |
| --- | --- |

—

byly konsolidovány účetní závěrky 24 agentur oproti 16 v roce 2005,

| — | jsou uvedeny podrobnější údaje o různých formách zpětného získávání výdajů Komise, |
| --- | --- |

—

jsou uvedeny podrobnější údaje o různých formách zpětného získávání výdajů Komise,

| — | účetní každého orgánu a instituce a subjektu konsolidovaných v konečné účetní závěrce schválil svou účetní závěrku a účetní Komise prohlásil, že získal přiměřenou jistotu, že konsolidovaná účetní závěrka podává ve všech ohledech věrný a poctivý obraz o finanční situaci Evropských společenství. |
| --- | --- |

—

účetní každého orgánu a instituce a subjektu konsolidovaných v konečné účetní závěrce schválil svou účetní závěrku a účetní Komise prohlásil, že získal přiměřenou jistotu, že konsolidovaná účetní závěrka podává ve všech ohledech věrný a poctivý obraz o finanční situaci Evropských společenství.

| 1.8 | Účetní Komise poskytl Účetnímu dvoru na jeho žádost prohlášení vedení k auditu, v němž se potvrzuje, že s výhradou určitých omezení je konečná účetní závěrka úplná a spolehlivá (viz body 1.30 a 2.23–2.25). |
| --- | --- |

1.8

Účetní Komise poskytl Účetnímu dvoru na jeho žádost prohlášení vedení k auditu, v němž se potvrzuje, že s výhradou určitých omezení je konečná účetní závěrka úplná a spolehlivá (viz body 1.30 a 2.23–2.25).

Rozsah a koncepce auditu

| 1.9 | Účetní dvůr pokračoval ve svém auditu modernizace účetního systému Společenství (10). Ve třetí fázi auditu (11) se Účetní dvůr soustředil na tyto oblasti: |
| --- | --- |

1.9

Účetní dvůr pokračoval ve svém auditu modernizace účetního systému Společenství (10). Ve třetí fázi auditu (11) se Účetní dvůr soustředil na tyto oblasti:

10

11

| — | posuzoval, zda opatření přijatá v rámci Komise s cílem odstranit nedostatky v novém rámci finančního výkaznictví a účetních systémech některých generálních ředitelství (12) přispívají k přiměřené míře jistoty, že účty jsou věrné a poctivé (viz body 1.13–1.21), |
| --- | --- |

—

posuzoval, zda opatření přijatá v rámci Komise s cílem odstranit nedostatky v novém rámci finančního výkaznictví a účetních systémech některých generálních ředitelství (12) přispívají k přiměřené míře jistoty, že účty jsou věrné a poctivé (viz body 1.13–1.21),

12

| — | ověřoval spolehlivost účetní závěrky za rok 2006 se zaměřením na prvky, které byly poprvé zjištěny v účetní závěrce za rok 2005 a k nimž byly předloženy výhrady (13) (předběžné financování a související záruky, faktury/prohlášení o výdajích a oddělení účetních období) (viz body 1.22–1.37). |
| --- | --- |

—

ověřoval spolehlivost účetní závěrky za rok 2006 se zaměřením na prvky, které byly poprvé zjištěny v účetní závěrce za rok 2005 a k nimž byly předloženy výhrady (13) (předběžné financování a související záruky, faktury/prohlášení o výdajích a oddělení účetních období) (viz body 1.22–1.37).

13

| 1.9 | Dne 21. června 2007 Komise zveřejnila zprávu o pokroku dosaženém při modernizaci účetního systému k 31. březnu 2007 (KOM(2007) 343 v konečném znění), v níž se mimo jiné uvádí, že projekt byl realizován ve velké míře v souladu s plánem projektu na období 2006–2007 a že plán rozvoje a vylepšování informačních systémů byl aktualizován a prodloužen do roku 2008. Ve všech generálních ředitelstvích došlo ke zlepšení kontrolního prostředí a zlepšení kvality účetních údajů. Významného pokroku bylo dosaženo v rozvoji informačního systému ABAC a v průběhu roku byly do systému ABAC integrovány další dva orgány a šest agentur. Byl připraven přechod účtů evropských rozvojových fondů (ERF) na ABAC a útvary Komise se připravují na vstup do tohoto systému v roce 2008. |
| --- | --- |

1.9

Dne 21. června 2007 Komise zveřejnila zprávu o pokroku dosaženém při modernizaci účetního systému k 31. březnu 2007 (KOM(2007) 343 v konečném znění), v níž se mimo jiné uvádí, že projekt byl realizován ve velké míře v souladu s plánem projektu na období 2006–2007 a že plán rozvoje a vylepšování informačních systémů byl aktualizován a prodloužen do roku 2008. Ve všech generálních ředitelstvích došlo ke zlepšení kontrolního prostředí a zlepšení kvality účetních údajů. Významného pokroku bylo dosaženo v rozvoji informačního systému ABAC a v průběhu roku byly do systému ABAC integrovány další dva orgány a šest agentur. Byl připraven přechod účtů evropských rozvojových fondů (ERF) na ABAC a útvary Komise se připravují na vstup do tohoto systému v roce 2008.

Posílení přechodu na akruální účetnictví

Celkové výsledky

| 1.10 | Účetní Komise zavedl řadu opatření, jejichž účelem je podpořit přechod na akruální účetnictví, včetně měsíčních kontrol s cílem odhalit neshody v záznamech o předběžném financování. |
| --- | --- |

1.10

Účetní Komise zavedl řadu opatření, jejichž účelem je podpořit přechod na akruální účetnictví, včetně měsíčních kontrol s cílem odhalit neshody v záznamech o předběžném financování.

| 1.10 | Tato opatření budou dále zdokonalována jako součást probíhajících projektů zaměřených na zvýšení kvality účetních údajů. |
| --- | --- |

1.10

Tato opatření budou dále zdokonalována jako součást probíhajících projektů zaměřených na zvýšení kvality účetních údajů.

| 1.11 | Tato opatření přispěla k posílení rámce finančního výkaznictví a účetních systémů. Stále však existují určité nedostatky, které ohrožují kvalitu účetních údajů (viz body 1.13–1.21).
  Tabulka 1.1
  popisuje kontrolu opatření přijatých v návaznosti na výhrady Účetního dvora ke spolehlivosti účetní závěrky, které byly vyjádřeny v prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2005, jakož i další skutečnosti, na které Účetní dvůr upozornil a které byly vyřešeny nebo které je třeba ještě vyřešit v rámci opatření, které přijala Komise na podporu přechodu na akruální účetnictví. |
| --- | --- |

1.11

Tato opatření přispěla k posílení rámce finančního výkaznictví a účetních systémů. Stále však existují určité nedostatky, které ohrožují kvalitu účetních údajů (viz body 1.13–1.21).
  Tabulka 1.1
  popisuje kontrolu opatření přijatých v návaznosti na výhrady Účetního dvora ke spolehlivosti účetní závěrky, které byly vyjádřeny v prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2005, jakož i další skutečnosti, na které Účetní dvůr upozornil a které byly vyřešeny nebo které je třeba ještě vyřešit v rámci opatření, které přijala Komise na podporu přechodu na akruální účetnictví.

Tabulka 1.1

| 1.11 | Komise dále zlepšuje svůj účetní rámec a systémy. Domnívá se, že zbývající rizika jsou přiměřeně řešena a nemají žádný významný dopad na spolehlivost účetní závěrky za rok 2006. |
| --- | --- |

1.11

Komise dále zlepšuje svůj účetní rámec a systémy. Domnívá se, že zbývající rizika jsou přiměřeně řešena a nemají žádný významný dopad na spolehlivost účetní závěrky za rok 2006.

Viz odpovědi na body 1.15 až 1.21 a rovněž body 1.28, 1.31, 1.33 a 1.37.

Tabulka 1.1 – Kontrola opatření přijatých v návaznosti na výhrady vyjádřené v prohlášení o věrohodnosti Účetního dvora ke spolehlivosti účetní závěrky za rozpočtový rok 2005 a na některé další připomínky uvedené ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2005

| Výhrady v prohlášení o věrohodnosti za rok 2005 | Odpovědi ve výroční zprávě za rok 2005 | Vývoj | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Účetní dvůr konstatuje, že v rámci složitého přechodu nebyl stávající rámec finančního výkaznictví uplatňován jednotně a soustavně, zejména pokud jde o oddělení účetních období, a | Pro uzávěrku za rok 2006 budou, pokud jde o oddělení účetních období, na základě zkušeností z tohoto prvního roku používání akruálního účetnictví provedeny hlubší testy a kontroly. Komise dále zintenzívní své kontroly zaměřené na uplatňování metodiky oddělení účetních období. | Útvary účetního Komise poskytly generálním ředitelstvím zprávy a postup pro následné testování oddělení účetních období, aby posílily postupy pro oddělení účetních období. Toto testování však neprovedla všechna generální ředitelství. Navíc bylo znovu zjištěno několik nedostatků týkajících se postupů pro oddělení účetních období, což mělo negativní dopad na předběžnou účetní závěrku. Byly však provedeny opravy, takže konečná účetní závěrka touto skutečností nebyla ovlivněna. | Viz odpověď k bodu 1.18. |
| účetní systémy v některých generálních ředitelstvích Komise nebyly schopny zajistit kvalitu finančních informací. | Potvrzování platnosti místních systémů je poměrně novou činností. Jelikož situace se neustále vyvíjí a tým účetních potvrzujících platnost musí s tímto vývojem držet krok, byl od června 2006 zaveden postup pro změny v místních systémech. Útvary odpovědné za vedení účetnictví musí dále objasnit otázky a záležitosti, u kterých je ve zprávách o potvrzení platnosti za rok 2005 uvedeno „pro další posouzení“. | U několika místních systémů bylo potvrzení platnosti podmínečné nebo bylo pozastaveno. Audit Účetního dvora potvrdil, že rozhodnutí účetního Komise byla opodstatněná: nevyřešené otázky a záležitosti byly významné. Účetní dvůr soudí, že ve světle těchto přetrvávajících problémů měl generální ředitel pro rozpočet vyslovit konkrétní výhradu týkající se těchto otázek. | Viz odpověď k bodu 1.17.


  Vzhledem k dosaženému pokroku nebyla výhrada ve výroční zprávě o činnosti za rok 2006 nutná. |
| Byly zjištěny chyby v částkách vedených v účetním systému jako předběžné financování a faktury/prohlášení o výdajích v počáteční i konečné rozvaze, které vedly k nadhodnocení čistých aktiv v počáteční rozvaze o přibližně 132 milionů EUR a v konečné rozvaze o přibližně 314 milionů EUR. | Komise operace obsahující chyby přezkoumá. | Míra chyb zjištěných v částkách předběžného financování a fakturách/prohlášeních o výdajích je u příslušných položek rozvahy, pokud jde o četnost a finanční dopad, stále významná. Celkově však významná není. | Viz odpovědi k bodům 1.28 a 1.31. |
| Audit potvrdil obecnou výhradu generálního ředitele pro vzdělávání a kulturu, která se týkala nedostatečné jistoty, pokud jde o správnost podílu jeho generálního ředitelství na celkových částkách jak v konsolidované počáteční rozvaze, tak konsolidované konečné rozvaze. | Nedůsledné provádění požadavků akruálního účetnictví v místním účetním systému mělo za následek rozdíly v počátečních a konečných zůstatcích účtů. Na úpravě tohoto systému, která má v budoucnosti zajistit řádné provádění operací, se již pracuje. Opravy dřívějších chyb se provádějí a měly by být dokončeny do konce roku 2006. | Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že přijatými opatřeními se zlepšila kvalita účetních údajů, i když stále existují určité nedostatky (především nedostatečná dokumentace). | Viz odpovědi k bodům 1.19 až 1.21. |
| Některé další připomínky uvedené ve výroční zprávě za rok 2005 | Odpovědi ve výroční zprávě za rok 2005 | Vývoj situace | |
| Účetní Komise ne zcela respektoval účetní pravidla č. 1, 2 a 12, pokud jde o rozsah konsolidace, novou strukturu a prezentaci rozvahy a nový režim důchodových závazků Společenství. Jelikož se chápání těchto otázek od přijetí účetních pravidel vyvíjelo, je třeba přistoupit k provedení příslušných změn. | Účetní pravidla č. 1, 2 a 12 budou upravena. | Účetní Komise úpravy těchto účetních pravidel přijal v říjnu 2006. | |
| Je nutno uvést další údaje o rozdílném charakteru pasiv, která mají být pokryta částkami k vyžádání od členských států, zejména skutečnost, že se jedná o částky buď krátkodobé, nebo dlouhodobé povahy. | Různý charakter je uveden v poznámce k rozvaze. | Účetní dvůr se stále domnívá, že je nutno uvést další údaje o rozdílném charakteru pasiv, která mají být pokryta částkami k vyžádání od členských států, zejména roky jejich splatnosti. | Viz odpověď k bodu 1.33. |
| Ačkoli příloha ke konsolidované účetní závěrce obsahuje více informací o možných opravách, nespecifikuje částku výdajů, které mohou být předmětem postupů pro ověřování a schvalování účetní závěrky. | Opravy, o kterých je třeba rozhodnout v budoucích rozhodnutích o shodě (záruční sekce EZOZF), jsou v účtech Komise vykázány jako podmíněné aktivum. | Ve srovnání s rokem 2005 obsahuje příloha k účetní závěrce dodatečné informace o tom, že některé operace budou pravděpodobně později opraveny. Stejně jako v minulosti však nejsou uvedeny částky (a oblasti) výdajů, které mohou být předmětem postupů ověřování a schvalování účetní závěrky. | Viz odpověď k bodu 1.34. |

Výhrady v prohlášení o věrohodnosti za rok 2005

Odpovědi ve výroční zprávě za rok 2005

Vývoj

Odpověď Komise

Účetní dvůr konstatuje, že v rámci složitého přechodu nebyl stávající rámec finančního výkaznictví uplatňován jednotně a soustavně, zejména pokud jde o oddělení účetních období, a

Pro uzávěrku za rok 2006 budou, pokud jde o oddělení účetních období, na základě zkušeností z tohoto prvního roku používání akruálního účetnictví provedeny hlubší testy a kontroly. Komise dále zintenzívní své kontroly zaměřené na uplatňování metodiky oddělení účetních období.

Útvary účetního Komise poskytly generálním ředitelstvím zprávy a postup pro následné testování oddělení účetních období, aby posílily postupy pro oddělení účetních období. Toto testování však neprovedla všechna generální ředitelství. Navíc bylo znovu zjištěno několik nedostatků týkajících se postupů pro oddělení účetních období, což mělo negativní dopad na předběžnou účetní závěrku. Byly však provedeny opravy, takže konečná účetní závěrka touto skutečností nebyla ovlivněna.

Viz odpověď k bodu 1.18.

Viz odpověď k bodu 1.18.

účetní systémy v některých generálních ředitelstvích Komise nebyly schopny zajistit kvalitu finančních informací.

Potvrzování platnosti místních systémů je poměrně novou činností. Jelikož situace se neustále vyvíjí a tým účetních potvrzujících platnost musí s tímto vývojem držet krok, byl od června 2006 zaveden postup pro změny v místních systémech. Útvary odpovědné za vedení účetnictví musí dále objasnit otázky a záležitosti, u kterých je ve zprávách o potvrzení platnosti za rok 2005 uvedeno „pro další posouzení“.

U několika místních systémů bylo potvrzení platnosti podmínečné nebo bylo pozastaveno. Audit Účetního dvora potvrdil, že rozhodnutí účetního Komise byla opodstatněná: nevyřešené otázky a záležitosti byly významné. Účetní dvůr soudí, že ve světle těchto přetrvávajících problémů měl generální ředitel pro rozpočet vyslovit konkrétní výhradu týkající se těchto otázek.

Viz odpověď k bodu 1.17.

Viz odpověď k bodu 1.17.

Vzhledem k dosaženému pokroku nebyla výhrada ve výroční zprávě o činnosti za rok 2006 nutná.

Vzhledem k dosaženému pokroku nebyla výhrada ve výroční zprávě o činnosti za rok 2006 nutná.

Byly zjištěny chyby v částkách vedených v účetním systému jako předběžné financování a faktury/prohlášení o výdajích v počáteční i konečné rozvaze, které vedly k nadhodnocení čistých aktiv v počáteční rozvaze o přibližně 132 milionů EUR a v konečné rozvaze o přibližně 314 milionů EUR.

Komise operace obsahující chyby přezkoumá.

Míra chyb zjištěných v částkách předběžného financování a fakturách/prohlášeních o výdajích je u příslušných položek rozvahy, pokud jde o četnost a finanční dopad, stále významná. Celkově však významná není.

Viz odpovědi k bodům 1.28 a 1.31.

Viz odpovědi k bodům 1.28 a 1.31.

Audit potvrdil obecnou výhradu generálního ředitele pro vzdělávání a kulturu, která se týkala nedostatečné jistoty, pokud jde o správnost podílu jeho generálního ředitelství na celkových částkách jak v konsolidované počáteční rozvaze, tak konsolidované konečné rozvaze.

Nedůsledné provádění požadavků akruálního účetnictví v místním účetním systému mělo za následek rozdíly v počátečních a konečných zůstatcích účtů. Na úpravě tohoto systému, která má v budoucnosti zajistit řádné provádění operací, se již pracuje. Opravy dřívějších chyb se provádějí a měly by být dokončeny do konce roku 2006.

Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že přijatými opatřeními se zlepšila kvalita účetních údajů, i když stále existují určité nedostatky (především nedostatečná dokumentace).

Viz odpovědi k bodům 1.19 až 1.21.

Viz odpovědi k bodům 1.19 až 1.21.

Některé další připomínky uvedené ve výroční zprávě za rok 2005

Odpovědi ve výroční zprávě za rok 2005

Vývoj situace

Účetní Komise ne zcela respektoval účetní pravidla č. 1, 2 a 12, pokud jde o rozsah konsolidace, novou strukturu a prezentaci rozvahy a nový režim důchodových závazků Společenství. Jelikož se chápání těchto otázek od přijetí účetních pravidel vyvíjelo, je třeba přistoupit k provedení příslušných změn.

Účetní pravidla č. 1, 2 a 12 budou upravena.

Účetní Komise úpravy těchto účetních pravidel přijal v říjnu 2006.

Je nutno uvést další údaje o rozdílném charakteru pasiv, která mají být pokryta částkami k vyžádání od členských států, zejména skutečnost, že se jedná o částky buď krátkodobé, nebo dlouhodobé povahy.

Různý charakter je uveden v poznámce k rozvaze.

Účetní dvůr se stále domnívá, že je nutno uvést další údaje o rozdílném charakteru pasiv, která mají být pokryta částkami k vyžádání od členských států, zejména roky jejich splatnosti.

Viz odpověď k bodu 1.33.

Viz odpověď k bodu 1.33.

Ačkoli příloha ke konsolidované účetní závěrce obsahuje více informací o možných opravách, nespecifikuje částku výdajů, které mohou být předmětem postupů pro ověřování a schvalování účetní závěrky.

Opravy, o kterých je třeba rozhodnout v budoucích rozhodnutích o shodě (záruční sekce EZOZF), jsou v účtech Komise vykázány jako podmíněné aktivum.

Ve srovnání s rokem 2005 obsahuje příloha k účetní závěrce dodatečné informace o tom, že některé operace budou pravděpodobně později opraveny. Stejně jako v minulosti však nejsou uvedeny částky (a oblasti) výdajů, které mohou být předmětem postupů ověřování a schvalování účetní závěrky.

Viz odpověď k bodu 1.34.

Viz odpověď k bodu 1.34.

Úprava účetních pravidel

| 1.12 | Účetní Komise vzal v úvahu výsledky auditu účetní závěrky za rozpočtový rok 2005, který provedl Účetní dvůr, a po poradě s poradním výborem pro účetní pravidla pozměnil účetní pravidla 1, 2 a 12, pokud jde o rozsah konsolidace, strukturu a prezentaci rozvahy a režim důchodových závazků Společenství (14). Účetní závěrka za rok 2006 byla sestavena podle těchto účetních pravidel. |
| --- | --- |

1.12

Účetní Komise vzal v úvahu výsledky auditu účetní závěrky za rozpočtový rok 2005, který provedl Účetní dvůr, a po poradě s poradním výborem pro účetní pravidla pozměnil účetní pravidla 1, 2 a 12, pokud jde o rozsah konsolidace, strukturu a prezentaci rozvahy a režim důchodových závazků Společenství (14). Účetní závěrka za rok 2006 byla sestavena podle těchto účetních pravidel.

14

Potvrzení platnosti místních druhotných účetních systémů

| 1.13 | Pro účely finančního řízení a pro zadávání operací, které jsou odesílány do centrálního účetního systému (ABAC) přes rozhraní, používá v současnosti vlastní systémy IT 19 generálních ředitelství. |
| --- | --- |

1.13

Pro účely finančního řízení a pro zadávání operací, které jsou odesílány do centrálního účetního systému (ABAC) přes rozhraní, používá v současnosti vlastní systémy IT 19 generálních ředitelství.

| 1.14 | Za rozpočtový rok 2006 provedly útvary účetního Komise kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění z předchozího roku (15). Kromě toho bylo dalších devět útvarů (16) podrobeno hloubkovému přezkumu v rámci periodického režimu, jehož cílem je střednědobě v plném rozsahu pokrýt útvary Komise. |
| --- | --- |

1.14

Za rozpočtový rok 2006 provedly útvary účetního Komise kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění z předchozího roku (15). Kromě toho bylo dalších devět útvarů (16) podrobeno hloubkovému přezkumu v rámci periodického režimu, jehož cílem je střednědobě v plném rozsahu pokrýt útvary Komise.

15

16

| 1.15 | Účetní Komise nebyl schopen potvrdit platnost místních systémů za rozpočtový rok 2006 u Úřadu pro spolupráci EuropeAid (17), generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu (18) a generálního ředitelství pro vnější vztahy (19). Navíc počet a význam otázek a záležitostí pro další posouzení zůstávají v podstatě stejné jako v závěrečné zprávě o potvrzení platnosti za rozpočtový rok 2005 (20). |
| --- | --- |

1.15

Účetní Komise nebyl schopen potvrdit platnost místních systémů za rozpočtový rok 2006 u Úřadu pro spolupráci EuropeAid (17), generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu (18) a generálního ředitelství pro vnější vztahy (19). Navíc počet a význam otázek a záležitostí pro další posouzení zůstávají v podstatě stejné jako v závěrečné zprávě o potvrzení platnosti za rozpočtový rok 2005 (20).

17

18

19

20

| 1.15 | Doba potřebná pro realizaci nových aplikací a odstranění problémů v místních systémech může být značná, zejména pokud se to týká změn v počítačových systémech. Dále je nutno vyškolit zaměstnance, aby byly zajištěny plánované přínosy. |
| --- | --- |

1.15

Doba potřebná pro realizaci nových aplikací a odstranění problémů v místních systémech může být značná, zejména pokud se to týká změn v počítačových systémech. Dále je nutno vyškolit zaměstnance, aby byly zajištěny plánované přínosy.

V roce 2006 bylo dosaženo významného pokroku, co se týká tří útvarů zmíněných Účetním dvorem. V případě Úřadu pro spolupráci EuropeAid byla odvedena značná práce na místním počítačovém systému CRIS a do konce roku byla zavedena a uspokojivě fungovala většina změn.

Co se týká generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, v roce 2006 se úsilí soustředilo na zavedení odpovídajících přechodných řešení, než dojde k nahrazení místního počítačového systému generálního ředitelství.

Počátkem roku 2007 byl spuštěn nový modul ABAC pro delegace.

V roce 2007 účetní Komise přezkoumá systémy všech tří útvarů a koncem roku rozhodne, zda jsou zlepšení dostatečná, aby opravňovala k potvrzení jejich platnosti.

Ačkoliv se počet záležitostí, jež je nutno dále sledovat a uvážit, v absolutních hodnotách nesnížil, počet generálních ředitelství, jichž se tyto poznámky týkají, se téměř zdvojnásobil (z 13 generálních ředitelství a útvarů v roce 2005 na 22 v roce 2006). To znamená významný pokles průměrného počtu nevyřešených záležitostí na generální ředitelství. Tento údaj by se v roce 2007 měl dále snižovat v důsledku dalšího pokroku dosaženého všemi dotčenými generálními ředitelstvími/útvary.

| 1.16 | Tři (21) z devíti útvarů, které útvary účetního Komise podrobily hloubkovému přezkumu, představovaly významné riziko, pokud jde o postupy pro oddělení účetních období. To vedlo k podmínečnému potvrzení platnosti místních systémů v závěrečné zprávě o potvrzení platnosti za rozpočtový rok 2006. Účetní však poté, co zkontroloval postupy pro oddělení účetních období a dokončil zprávy o potvrzení platnosti pro tato tři generální ředitelství (generální ředitelství pro informační společnost a média, generální ředitelství pro energetiku a dopravu a Společné výzkumné středisko), potvrdil platnost příslušných systémů s jednou neúčetní výhradou týkající se Společného výzkumného střediska. |
| --- | --- |

1.16

Tři (21) z devíti útvarů, které útvary účetního Komise podrobily hloubkovému přezkumu, představovaly významné riziko, pokud jde o postupy pro oddělení účetních období. To vedlo k podmínečnému potvrzení platnosti místních systémů v závěrečné zprávě o potvrzení platnosti za rozpočtový rok 2006. Účetní však poté, co zkontroloval postupy pro oddělení účetních období a dokončil zprávy o potvrzení platnosti pro tato tři generální ředitelství (generální ředitelství pro informační společnost a média, generální ředitelství pro energetiku a dopravu a Společné výzkumné středisko), potvrdil platnost příslušných systémů s jednou neúčetní výhradou týkající se Společného výzkumného střediska.

21

| 1.17 | Audit Účetního dvora potvrdil, že rozhodnutí účetního Komise byla opodstatněná: nevyřešené otázky a záležitosti byly významné. Účetní dvůr soudí, že ve světle těchto přetrvávajících problémů měl generální ředitel pro rozpočet vyslovit zvláštní výhradu týkající se těchto otázek. |
| --- | --- |

1.17

Audit Účetního dvora potvrdil, že rozhodnutí účetního Komise byla opodstatněná: nevyřešené otázky a záležitosti byly významné. Účetní dvůr soudí, že ve světle těchto přetrvávajících problémů měl generální ředitel pro rozpočet vyslovit zvláštní výhradu týkající se těchto otázek.

| 1.17 | Obecná výhrada byla zahrnuta ve výroční zprávě o činnosti za rok 2005 v době, kdy Komise dosud nedokončila první sadu prozatímních účtů podle zásad akruálního účetnictví. Brala v úvahu rovněž značné problémy, s nimiž se útvary Komise potýkaly při uplatňování nových účetních pravidel, a potíže, jež nastaly při potvrzování platnosti místních systémů. |
| --- | --- |

1.17

Obecná výhrada byla zahrnuta ve výroční zprávě o činnosti za rok 2005 v době, kdy Komise dosud nedokončila první sadu prozatímních účtů podle zásad akruálního účetnictví. Brala v úvahu rovněž značné problémy, s nimiž se útvary Komise potýkaly při uplatňování nových účetních pravidel, a potíže, jež nastaly při potvrzování platnosti místních systémů.

První konečné výsledky z nového systému byly otestovány a zdokumentovány, když účetní Komise sestavoval roční účetní závěrku za rok 2005. Od té doby došlo při objasňování používání nových účetních pravidel při sestavování ročních účetních závěrek a rovněž zlepšování místních systémů k dalšímu významnému pokroku.

Vzhledem k dosaženému pokroku nebyla výhrada ve výroční zprávě o činnosti za rok 2006 nutná.

Posílení postupů pro oddělení účetního období

| 1.18 | Vzhledem k tomu, že rok 2005 byl prvním rokem oddělení účetních období, nejsou k dispozici žádné referenční metody, jejichž pomocí by bylo možno ověřit přiměřenost metod. S ohledem na tuto obtíž poskytly útvary účetního Komise generálním ředitelstvím postup pro následné testování údajů týkajících se oddělení účetních období a první zprávu, která spojuje údaje z rozpočtových zdrojů a z obecného účetnictví. Cílem bylo především zajistit jednotnost metod a postupů pro oddělení účetních období. Některá generální ředitelství však následné testování metod pro oddělení účetních období neprovedla (22), což mělo negativní dopad na spolehlivost účetních údajů v předběžné účetní závěrce. Byly však provedeny opravy, takže konečná účetní závěrka touto skutečností nebyla ovlivněna (viz bod 1.32). |
| --- | --- |

1.18

Vzhledem k tomu, že rok 2005 byl prvním rokem oddělení účetních období, nejsou k dispozici žádné referenční metody, jejichž pomocí by bylo možno ověřit přiměřenost metod. S ohledem na tuto obtíž poskytly útvary účetního Komise generálním ředitelstvím postup pro následné testování údajů týkajících se oddělení účetních období a první zprávu, která spojuje údaje z rozpočtových zdrojů a z obecného účetnictví. Cílem bylo především zajistit jednotnost metod a postupů pro oddělení účetních období. Některá generální ředitelství však následné testování metod pro oddělení účetních období neprovedla (22), což mělo negativní dopad na spolehlivost účetních údajů v předběžné účetní závěrce. Byly však provedeny opravy, takže konečná účetní závěrka touto skutečností nebyla ovlivněna (viz bod 1.32).

22

| 1.18 | V průběhu roku 2006 Komise vynakládala značné úsilí na zlepšení odhadu částek souvisejících s oddělením účetních období, jak je podrobně uvedeno v bodu 1.32. Avšak u operací, které dosud probíhají a u nichž může životní cyklus trvat až 7 let, a při neexistenci informací od příjemců finančních prostředků EU týkajících se probíhající práce a dostatečných donucovacích právních prostředků, jak tyto informace získat, považovaly některé útvary za velmi obtížné pokročit při testování metod pro oddělení účetních období. |
| --- | --- |

1.18

V průběhu roku 2006 Komise vynakládala značné úsilí na zlepšení odhadu částek souvisejících s oddělením účetních období, jak je podrobně uvedeno v bodu 1.32. Avšak u operací, které dosud probíhají a u nichž může životní cyklus trvat až 7 let, a při neexistenci informací od příjemců finančních prostředků EU týkajících se probíhající práce a dostatečných donucovacích právních prostředků, jak tyto informace získat, považovaly některé útvary za velmi obtížné pokročit při testování metod pro oddělení účetních období.

Opatření týkající se generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu

| 1.19 | Audit Účetního dvora za rok 2005 potvrdil obecnou výhradu generálního ředitele pro vzdělávání a kulturu, která se týkala úplnosti a správnosti účtů tohoto generální ředitelství. Vzhledem k výskytu opomenutí a duplicitních či nesprávných záznamům nebylo možno nadhodnocení a podhodnocení jeho podílu na aktivech a pasivech kvantifikovat (23). |
| --- | --- |

1.19

Audit Účetního dvora za rok 2005 potvrdil obecnou výhradu generálního ředitele pro vzdělávání a kulturu, která se týkala úplnosti a správnosti účtů tohoto generální ředitelství. Vzhledem k výskytu opomenutí a duplicitních či nesprávných záznamům nebylo možno nadhodnocení a podhodnocení jeho podílu na aktivech a pasivech kvantifikovat (23).

23

| 1.19 | V roce 2006 generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu významně zlepšilo kvalitu svých finančních informací. Výdaje tohoto generálního ředitelství a Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast činí celkem přibližně 1,5 % rozpočtu ES. |
| --- | --- |

1.19

V roce 2006 generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu významně zlepšilo kvalitu svých finančních informací. Výdaje tohoto generálního ředitelství a Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast činí celkem přibližně 1,5 % rozpočtu ES.

| 1.20 | Aby se odstranily zjištěné nedostatky týkající se účetní závěrky za rok 2005, útvary účetního Komise posílily dohled nad generálním ředitelstvím pro vzdělávání a kulturu a nově zřízenou Výkonnou agenturou pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast. Dále byla vytvořena pracovní jednotka, jejíž součástí je skupina pro účetnictví, s cílem důkladně přezkoumat všechny faktury a žádosti o náhradu nákladů otevřené v roce 2006 a zajistit správnost operací započatých v provozních odděleních. Kromě toho byl najat externí konzultant, který měl pomoci při identifikaci chyb, které se objevily v konečné účetní závěrce za rok 2005, a při sestavování účetní závěrky za rok 2006. |
| --- | --- |

1.20

Aby se odstranily zjištěné nedostatky týkající se účetní závěrky za rok 2005, útvary účetního Komise posílily dohled nad generálním ředitelstvím pro vzdělávání a kulturu a nově zřízenou Výkonnou agenturou pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast. Dále byla vytvořena pracovní jednotka, jejíž součástí je skupina pro účetnictví, s cílem důkladně přezkoumat všechny faktury a žádosti o náhradu nákladů otevřené v roce 2006 a zajistit správnost operací započatých v provozních odděleních. Kromě toho byl najat externí konzultant, který měl pomoci při identifikaci chyb, které se objevily v konečné účetní závěrce za rok 2005, a při sestavování účetní závěrky za rok 2006.

| 1.20 | Generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu a Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast přijaly opatření v několika oblastech: |
| --- | --- |

1.20

Generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu a Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast přijaly opatření v několika oblastech:

| — | zlepšil se místní systém, aby se zamezilo zaúčtování stejné faktury v ABAC vícekrát, |
| --- | --- |

—

zlepšil se místní systém, aby se zamezilo zaúčtování stejné faktury v ABAC vícekrát,

| — | v roce 2006 provedla pracovní skupina podrobný přezkum všech historických faktur s cílem zjistit a opravit případné dvojí záznamy, |
| --- | --- |

—

v roce 2006 provedla pracovní skupina podrobný přezkum všech historických faktur s cílem zjistit a opravit případné dvojí záznamy,

| — | byla zdokonalena metodika pro oddělení účetních období, |
| --- | --- |

—

byla zdokonalena metodika pro oddělení účetních období,

| — | riziko spojené s částečným nesladěním místních a centrálních systémů bylo sníženo použitím údajů z centrálního účetního systému jakožto základu pro výpočty pro oddělení účetních období a pro vykazování předběžného financování a nesplacených závazků (RAL). |
| --- | --- |

—

riziko spojené s částečným nesladěním místních a centrálních systémů bylo sníženo použitím údajů z centrálního účetního systému jakožto základu pro výpočty pro oddělení účetních období a pro vykazování předběžného financování a nesplacených závazků (RAL).

| 1.21 | Díky těmto opatřením se kvalita účetních údajů zlepšila. Při auditu (24) se však zjistilo, že různé finanční údaje nebyly odpovídajícím způsobem rozděleny mezi generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu a Výkonnou agenturu pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast. Kromě toho je třeba v rámci sestavování účetní závěrky za rok 2006 lépe doložit uskutečněné kontroly a provedené opravy. |
| --- | --- |

1.21

Díky těmto opatřením se kvalita účetních údajů zlepšila. Při auditu (24) se však zjistilo, že různé finanční údaje nebyly odpovídajícím způsobem rozděleny mezi generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu a Výkonnou agenturu pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast. Kromě toho je třeba v rámci sestavování účetní závěrky za rok 2006 lépe doložit uskutečněné kontroly a provedené opravy.

24

| 1.21 | Jelikož tato záležitost neovlivňuje pravdivý a úplný obraz účtů Komise, útvary odpovědné za vedení účetnictví generálnímu ředitelství pro vzdělávání a kulturu a Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast poradily, aby se tento rok nezaměřily na rozdělení operací, nýbrž aby své úsilí soustředily na zlepšení kvality celkových účetních údajů. |
| --- | --- |

1.21

Jelikož tato záležitost neovlivňuje pravdivý a úplný obraz účtů Komise, útvary odpovědné za vedení účetnictví generálnímu ředitelství pro vzdělávání a kulturu a Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast poradily, aby se tento rok nezaměřily na rozdělení operací, nýbrž aby své úsilí soustředily na zlepšení kvality celkových účetních údajů.

V důsledku přijatých opatření poskytuje celkový rámec (postupy, počítačové systémy a účetní kontroly) navržený a provedený generálním ředitelstvím pro vzdělávání a kulturu a jeho výkonnou agenturou přiměřenou jistotu ohledně úplnosti, přesnosti a spolehlivosti účetních údajů za rok 2006.

Konsolidovaná účetní závěrka za rok 2006

Obecné poznámky

| 1.22 | V roce 2006 vyvinuly útvary Komise značné úsilí, aby zajistily úplnost a přesnost při zaznamenávání nových plateb předběžného financování a také nově neuhrazených faktur/prohlášení o výdajích a oddělení účetních období. |
| --- | --- |

1.22

V roce 2006 vyvinuly útvary Komise značné úsilí, aby zajistily úplnost a přesnost při zaznamenávání nových plateb předběžného financování a také nově neuhrazených faktur/prohlášení o výdajích a oddělení účetních období.

| 1.23 | Při auditu nehmotného a hmotného dlouhodobého majetku, zásob, finančních a jiných závazků, opravných položek na rizika a náklady a rezerv neobjevil Účetní dvůr žádné významné nesprávnosti. Jinde však zjistil řadu chyb, které jsou popsány níže. |
| --- | --- |

1.23

Při auditu nehmotného a hmotného dlouhodobého majetku, zásob, finančních a jiných závazků, opravných položek na rizika a náklady a rezerv neobjevil Účetní dvůr žádné významné nesprávnosti. Jinde však zjistil řadu chyb, které jsou popsány níže.

| 1.24 | Na základě svého auditu Účetní dvůr dospěl k závěru, že postupy ke konci rozpočtového roku je třeba u některých konsolidovaných subjektů (např. Evropský parlament, Výbor regionů) a Komise posílit, aby se předešlo opravám nutným pro předložení předběžné účetní závěrky. |
| --- | --- |

1.24

Na základě svého auditu Účetní dvůr dospěl k závěru, že postupy ke konci rozpočtového roku je třeba u některých konsolidovaných subjektů (např. Evropský parlament, Výbor regionů) a Komise posílit, aby se předešlo opravám nutným pro předložení předběžné účetní závěrky.

| 1.24 | Ačkoliv záležitosti, jichž se týká tato poznámka, neovlivňují pravdivý a úplný obraz konsolidované účetní závěrky, Komise se bude nicméně snažit dále zlepšovat své účetní postupy na konci roku. |
| --- | --- |

1.24

Ačkoliv záležitosti, jichž se týká tato poznámka, neovlivňují pravdivý a úplný obraz konsolidované účetní závěrky, Komise se bude nicméně snažit dále zlepšovat své účetní postupy na konci roku.

| 1.25 | Kromě toho Účetní dvůr zjistil rozdíly v řešení některých otázek mezi konsolidovanými subjekty a mezi generálními ředitelstvími Komise (např. výdaje příštích období na nevyčerpanou dovolenou, o kterých účtují některé agentury a orgány, avšak nikoli Komise a Evropský parlament; víceleté zakázky kromě operačního leasingu, které poprvé pod podmíněnými závazky vykazuje Rada, avšak nikoli ostatní konsolidované subjekty; neexistence systematického oddělování hodnoty pozemků a budov a neexistence podmíněného závazku pro možnou potřebu přeřadit do vyšší platové třídy významný počet zaměstnanců zařazených do nižší platové třídy, než byla třída výběrového řízení, v němž uspěli, do doby, než bude znám výsledek případu projednávaného Soudem prvního stupně). |
| --- | --- |

1.25

Kromě toho Účetní dvůr zjistil rozdíly v řešení některých otázek mezi konsolidovanými subjekty a mezi generálními ředitelstvími Komise (např. výdaje příštích období na nevyčerpanou dovolenou, o kterých účtují některé agentury a orgány, avšak nikoli Komise a Evropský parlament; víceleté zakázky kromě operačního leasingu, které poprvé pod podmíněnými závazky vykazuje Rada, avšak nikoli ostatní konsolidované subjekty; neexistence systematického oddělování hodnoty pozemků a budov a neexistence podmíněného závazku pro možnou potřebu přeřadit do vyšší platové třídy významný počet zaměstnanců zařazených do nižší platové třídy, než byla třída výběrového řízení, v němž uspěli, do doby, než bude znám výsledek případu projednávaného Soudem prvního stupně).

| 1.25 | Záležitosti zmíněné Účetním dvorem neovlivňují úplný a pravdivý obraz konsolidované účetní závěrky. Komise však přezkoumá záležitosti týkající se nevyčerpané dovolené a víceletých zakázek. Zbývající rozdíly zaznamenané Účetním dvorem odrážejí skutečnost, že jednotlivé konsolidované subjekty musí při přijímání účetních rozhodnutí vzít v úvahu rozdílné úrovně významnosti. Omezené případy, kdy není možné oddělit hodnoty pozemků a budov (u některých delegací Komise a několika jiných konsolidovaných subjektů), jsou jednoznačně důsledkem nedostatečných informací na úrovni jednotlivého subjektu, nikoliv nejednotného účetního postupu mezi konsolidovanými subjekty. |
| --- | --- |

1.25

Záležitosti zmíněné Účetním dvorem neovlivňují úplný a pravdivý obraz konsolidované účetní závěrky. Komise však přezkoumá záležitosti týkající se nevyčerpané dovolené a víceletých zakázek. Zbývající rozdíly zaznamenané Účetním dvorem odrážejí skutečnost, že jednotlivé konsolidované subjekty musí při přijímání účetních rozhodnutí vzít v úvahu rozdílné úrovně významnosti. Omezené případy, kdy není možné oddělit hodnoty pozemků a budov (u některých delegací Komise a několika jiných konsolidovaných subjektů), jsou jednoznačně důsledkem nedostatečných informací na úrovni jednotlivého subjektu, nikoliv nejednotného účetního postupu mezi konsolidovanými subjekty.

Dne 11. července 2007 Soud prvního stupně zamítl žádost předloženou ve věci T-58/05 týkající se přijímání úředníků po 1. květnu 2004. To znamená, že v současnosti neexistují žádné rozpočtové důsledky – s výhradou výsledku možného odvolání u Soudního dvora. Vzhledem k nízkému riziku se podmíněný závazek nepovažoval za nutný.

Konsolidovaná rozvaha k 31. prosinci 2006

Operace rizikového kapitálu

| 1.26 | V konsolidované účetní závěrce Evropských společenství jsou operace rizikového kapitálu (211 milionů EUR k 31. prosinci 2006) klasifikovány v rozvaze pod položkou investice (realizovatelné investice). Účtují se však v historických cenách snížených o případné opravné položky na snížení hodnoty, jelikož jejich reálnou hodnotu nelze v současné době spolehlivě stanovit. Za daných okolností je taková metoda přijatelná, nepoužívá se však soustavně. Účetní dvůr zjistil některé případy, kdy předběžné odhady snížení hodnoty v celkové výši 21 milionů EUR, které měl k dispozici správce operací (Evropská investiční banka), nebyly Komisi sděleny (viz body 11.10 a 11.11). |
| --- | --- |

1.26

V konsolidované účetní závěrce Evropských společenství jsou operace rizikového kapitálu (211 milionů EUR k 31. prosinci 2006) klasifikovány v rozvaze pod položkou investice (realizovatelné investice). Účtují se však v historických cenách snížených o případné opravné položky na snížení hodnoty, jelikož jejich reálnou hodnotu nelze v současné době spolehlivě stanovit. Za daných okolností je taková metoda přijatelná, nepoužívá se však soustavně. Účetní dvůr zjistil některé případy, kdy předběžné odhady snížení hodnoty v celkové výši 21 milionů EUR, které měl k dispozici správce operací (Evropská investiční banka), nebyly Komisi sděleny (viz body 11.10 a 11.11).

| 1.26 | Normy výkaznictví a účetnictví se v průběhu období mandátů MEDA (které zahrnují tyto operace rizikového kapitálu) významně změnily. Evropská investiční banka (EIB) a Komise vývoj sledovaly a v současnosti situaci společně přezkoumávají a hledají nákladově nejefektivnější řešení a rovněž berou v úvahu dostupné účetní údaje podle smluv podepsaných s konečnými příjemci před mnoha lety (které tudíž nezahrnují stávající normy výkaznictví). |
| --- | --- |

1.26

Normy výkaznictví a účetnictví se v průběhu období mandátů MEDA (které zahrnují tyto operace rizikového kapitálu) významně změnily. Evropská investiční banka (EIB) a Komise vývoj sledovaly a v současnosti situaci společně přezkoumávají a hledají nákladově nejefektivnější řešení a rovněž berou v úvahu dostupné účetní údaje podle smluv podepsaných s konečnými příjemci před mnoha lety (které tudíž nezahrnují stávající normy výkaznictví).

Dohodnuty budou rovněž nové požadavky na vykazování, co se týká obsahu výročních výkonných zpráv, které Komisi umožní důkladněji sledovat uplatňování příslušného právního základu a mandátu.

Předběžné financování

| 1.27 | Audit reprezentativního vzorku 150 operací předběžného financování ze souboru operací předběžného financování zaznamenaných v účetním systému odhalil u této položky rozvahy, pokud jde o četnost a finanční dopad, významnou míru chyb. Ta však není významná celkově. Nejobvyklejší druhy chyb jsou tyto: |
| --- | --- |

1.27

Audit reprezentativního vzorku 150 operací předběžného financování ze souboru operací předběžného financování zaznamenaných v účetním systému odhalil u této položky rozvahy, pokud jde o četnost a finanční dopad, významnou míru chyb. Ta však není významná celkově. Nejobvyklejší druhy chyb jsou tyto:

| — | u některých položek předběžného financování byly zaúčtovány nesprávné částky, |
| --- | --- |

—

u některých položek předběžného financování byly zaúčtovány nesprávné částky,

| — | některé částky předběžného financování byly zaúčtovány, ačkoli již byly zúčtovány před koncem roku. |
| --- | --- |

—

některé částky předběžného financování byly zaúčtovány, ačkoli již byly zúčtovány před koncem roku.

| 1.28 | Při další auditní práci na identifikaci a potvrzení platnosti položek předběžného financování byly dále zjištěny tyto problémy s úplností a přesností konečné rozvahy: |
| --- | --- |

1.28

Při další auditní práci na identifikaci a potvrzení platnosti položek předběžného financování byly dále zjištěny tyto problémy s úplností a přesností konečné rozvahy:

| 1.28 | |
| --- | --- |

1.28

| — | pokyny pro účtování o neuhrazených konečných fakturách a pro související zúčtování částek předběžného financování je třeba přezkoumat, aby byl zaručen jednotný přístup různých útvarů Komise, |
| --- | --- |

—

pokyny pro účtování o neuhrazených konečných fakturách a pro související zúčtování částek předběžného financování je třeba přezkoumat, aby byl zaručen jednotný přístup různých útvarů Komise,

| — | Tyto pokyny byly pečlivě přezkoumány v červenci 2007. U omezeného počtu dotčených faktur se došlo k závěru, že účetní postup použitý všemi útvary Komise pro uzávěrku za rok 2006 je nejvhodnějším dostupným řešením. Tentýž postup se použije při příští uzávěrce na konci roku 2007. |
| --- | --- |

—

Tyto pokyny byly pečlivě přezkoumány v červenci 2007. U omezeného počtu dotčených faktur se došlo k závěru, že účetní postup použitý všemi útvary Komise pro uzávěrku za rok 2006 je nejvhodnějším dostupným řešením. Tentýž postup se použije při příští uzávěrce na konci roku 2007.

| — | když se při zúčtování předběžného financování zjistí, že příjemce by měl vrátit prostředky, příkazy k úhradě nejsou vydávány systematicky. To vede k nadhodnocení předběžného financování a podhodnocení pohledávek o částku, již nelze přesně vyčíslit, |
| --- | --- |

—

když se při zúčtování předběžného financování zjistí, že příjemce by měl vrátit prostředky, příkazy k úhradě nejsou vydávány systematicky. To vede k nadhodnocení předběžného financování a podhodnocení pohledávek o částku, již nelze přesně vyčíslit,

| — | Částky předběžného financování nemají být navráceny, nýbrž použity příjemci při provádění smluv. K navrácení dochází v ojedinělých případech, kdy příjemci neplní své povinnosti, nebo pokud existují rozdíly mezi vyplacenými částkami a konečnými způsobilými náklady. |
| --- | --- |

—

Částky předběžného financování nemají být navráceny, nýbrž použity příjemci při provádění smluv. K navrácení dochází v ojedinělých případech, kdy příjemci neplní své povinnosti, nebo pokud existují rozdíly mezi vyplacenými částkami a konečnými způsobilými náklady.

| — | nebyly provedeny dostatečné testy snížení hodnoty, aby se hodnota předběžného financování upravila na částku, kterou lze získat zpět, čímž došlo k možnému nadhodnocení předběžného financování a odpovídajícímu podhodnocení výdajů na snížení hodnoty předběžného financování (25). |
| --- | --- |

—

nebyly provedeny dostatečné testy snížení hodnoty, aby se hodnota předběžného financování upravila na částku, kterou lze získat zpět, čímž došlo k možnému nadhodnocení předběžného financování a odpovídajícímu podhodnocení výdajů na snížení hodnoty předběžného financování (25).

25

| — | Testy snížení hodnoty se nepovažovaly za prioritu vzhledem k tomu, že většina dotčených generálních ředitelství jedná s veřejnými subjekty, kvůli existenci záruk, a vzhledem k poměrně nízkému počtu příkazů k úhradě, které byly vydány v minulosti. Této otázce bude v budoucnu věnována další pozornost s cílem potvrdit tento předpoklad. |
| --- | --- |

—

Testy snížení hodnoty se nepovažovaly za prioritu vzhledem k tomu, že většina dotčených generálních ředitelství jedná s veřejnými subjekty, kvůli existenci záruk, a vzhledem k poměrně nízkému počtu příkazů k úhradě, které byly vydány v minulosti. Této otázce bude v budoucnu věnována další pozornost s cílem potvrdit tento předpoklad.

Pohledávky

| 1.29 | Pokud jde o výdaje Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu, Komise zavedla nový postup zpětného získávání částek (26), který zahrnuje tabulky pro prezentaci účtů dlužníků. Práce Účetního dvora týkající se těchto tabulek dlužníků zpochybňuje úplnost těchto tabulek (27) (viz body 5.61 a 5.62). |
| --- | --- |

1.29

Pokud jde o výdaje Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu, Komise zavedla nový postup zpětného získávání částek (26), který zahrnuje tabulky pro prezentaci účtů dlužníků. Práce Účetního dvora týkající se těchto tabulek dlužníků zpochybňuje úplnost těchto tabulek (27) (viz body 5.61 a 5.62).

26

27

| 1.29 | Existuje jednoznačný vztah mezi těmito tabulkami a účty dlužníků platebních agentur a podle nových pokynů Komise platných od roku 2007 se vyžaduje, aby certifikační orgány sesouhlasily účty dlužníků s tabulkami a vysvětlily případné zjištěné rozdíly. |
| --- | --- |

1.29

Existuje jednoznačný vztah mezi těmito tabulkami a účty dlužníků platebních agentur a podle nových pokynů Komise platných od roku 2007 se vyžaduje, aby certifikační orgány sesouhlasily účty dlužníků s tabulkami a vysvětlily případné zjištěné rozdíly.

Tabulky tvoří součást ročních účetních závěrek platebních agentur a jako takové jsou osvědčovány certifikačními subjekty. Komise mimoto vyhradila značné množství práce na získání přiměřené jistoty.

Komise provede podrobnou kontrolu v průběhu roku 2007 s cílem zajistit, aby v tabulkách podle přílohy III byly pohledávky správně vykázány.

Viz odpovědi k bodům 5.61 a 5.62.

Zaměstnanecké požitky

| 1.30 | Pro členy Evropského parlamentu ze zemí, jejichž vnitrostátní orgány neposkytují důchodový systém, přijalo předsednictvo Evropského parlamentu prozatímní důchodový systém, který má platit do doby, než bude ustaven konečný důchodový systém Společenství pro všechny členy (28). Závazek za tyto důchodové nároky však není v konsolidované rozvaze zaúčtován. Pokud neexistuje pojistně matematické posouzení těchto důchodových nároků, nemůže být finanční dopad na (rezervu na) zaměstnanecké požitky a na výsledovku vyčíslen. |
| --- | --- |

1.30

Pro členy Evropského parlamentu ze zemí, jejichž vnitrostátní orgány neposkytují důchodový systém, přijalo předsednictvo Evropského parlamentu prozatímní důchodový systém, který má platit do doby, než bude ustaven konečný důchodový systém Společenství pro všechny členy (28). Závazek za tyto důchodové nároky však není v konsolidované rozvaze zaúčtován. Pokud neexistuje pojistně matematické posouzení těchto důchodových nároků, nemůže být finanční dopad na (rezervu na) zaměstnanecké požitky a na výsledovku vyčíslen.

28

| 1.30 | V současnosti se zvažuje budoucnost tohoto prozatímního důchodového systému. Vzhledem k jeho nejisté budoucnosti a neexistenci pojistně matematického posouzení nelze v účetní závěrce počítat se smysluplnou rezervou. |
| --- | --- |

1.30

V současnosti se zvažuje budoucnost tohoto prozatímního důchodového systému. Vzhledem k jeho nejisté budoucnosti a neexistenci pojistně matematického posouzení nelze v účetní závěrce počítat se smysluplnou rezervou.

Závazky

| 1.31 | Audit reprezentativního vzorku 150 faktur/prohlášení o výdajích ze souboru závazků evidovaných v účetním systému odhalil u této položky rozvahy, pokud jde o četnost a finanční dopad, významnou míru chyb. Ta však není významná celkově. Většina chyb se týká faktur nebo prohlášení o výdajích, u nichž byly zaúčtovány nesprávné částky. |
| --- | --- |

1.31

Audit reprezentativního vzorku 150 faktur/prohlášení o výdajích ze souboru závazků evidovaných v účetním systému odhalil u této položky rozvahy, pokud jde o četnost a finanční dopad, významnou míru chyb. Ta však není významná celkově. Většina chyb se týká faktur nebo prohlášení o výdajích, u nichž byly zaúčtovány nesprávné částky.

| 1.31 | Chybovost zjištěná Účetním dvorem byla nízká. |
| --- | --- |

1.31

Chybovost zjištěná Účetním dvorem byla nízká.

Postup pro oddělení účetních období

| 1.32 | Slabé stránky v postupech pro oddělení účetních období (viz bod 1.18) vedly k nedostatkům v předběžné účetní závěrce, které byly v konečné účetní závěrce odstraněny. |
| --- | --- |

1.32

Slabé stránky v postupech pro oddělení účetních období (viz bod 1.18) vedly k nedostatkům v předběžné účetní závěrce, které byly v konečné účetní závěrce odstraněny.

| 1.32 | V roce 2006 Komise zlepšila odhad částek souvisejících s oddělením účetních období přijetím těchto opatření: |
| --- | --- |

1.32

V roce 2006 Komise zlepšila odhad částek souvisejících s oddělením účetních období přijetím těchto opatření:

| — | byla vypracována nová zpráva o oddělení účetních období, |
| --- | --- |

—

byla vypracována nová zpráva o oddělení účetních období,

| — | byly dále zdokonaleny metody pro oddělení účetních období, |
| --- | --- |

—

byly dále zdokonaleny metody pro oddělení účetních období,

| — | útvarům byl poskytnut nový postup a kontrolní seznam, |
| --- | --- |

—

útvarům byl poskytnut nový postup a kontrolní seznam,

| — | byl vypracován přehled metodiky oddělení účetních období podle generálních ředitelství a uskutečnily se semináře podle skupin generálních ředitelství, |
| --- | --- |

—

byl vypracován přehled metodiky oddělení účetních období podle generálních ředitelství a uskutečnily se semináře podle skupin generálních ředitelství,

| — | generální ředitelství pro rozpočet provedlo ve vybraných generálních ředitelstvích kontroly na místě, |
| --- | --- |

—

generální ředitelství pro rozpočet provedlo ve vybraných generálních ředitelstvích kontroly na místě,

| — | při posouzení oddělení účetních období sehrálo úlohu několik oddělení útvaru interního auditu. |
| --- | --- |

—

při posouzení oddělení účetních období sehrálo úlohu několik oddělení útvaru interního auditu.

Částky k vyžádání od členských států

| 1.33 | Celková aktiva se zvýšila z 58,7 miliardy EUR v roce 2005 na 67 miliard EUR a celková pasiva se zvýšila ze 120,9 miliardy EUR na 131,8 miliardy EUR. Rozdíl se bude financovat z již odhlasovaných rozpočtových částek nebo bude třeba jej zahrnout do budoucích rozpočtů. Jak již bylo uvedeno dříve (29), je nutno uvést další údaje o rozdílném charakteru pasiv, která mají být pokryta částkami k vyžádání od členských států, a to zejména roky jejich splatnosti. |
| --- | --- |

1.33

Celková aktiva se zvýšila z 58,7 miliardy EUR v roce 2005 na 67 miliard EUR a celková pasiva se zvýšila ze 120,9 miliardy EUR na 131,8 miliardy EUR. Rozdíl se bude financovat z již odhlasovaných rozpočtových částek nebo bude třeba jej zahrnout do budoucích rozpočtů. Jak již bylo uvedeno dříve (29), je nutno uvést další údaje o rozdílném charakteru pasiv, která mají být pokryta částkami k vyžádání od členských států, a to zejména roky jejich splatnosti.

29

| 1.33 | Stávající rozdělení částek k vyžádání od členských států na dlouhodobé a krátkodobé částky je dostačující, zejména ve spojení s dlouhodobým/krátkodobým rozdělením aktiv a pasiv uvedeným v rozvaze. |
| --- | --- |

1.33

Stávající rozdělení částek k vyžádání od členských států na dlouhodobé a krátkodobé částky je dostačující, zejména ve spojení s dlouhodobým/krátkodobým rozdělením aktiv a pasiv uvedeným v rozvaze.

Podrozvahové položky a příloha k účetní závěrce

| 1.34 | Ve srovnáni s rokem 2005 obsahuje příloha k účetní závěrce dodatečné informace o tom, že oddělení Komise nebo členské státy některé operace pravděpodobně později opraví. Stejně jako v minulosti však příloha nespecifikuje pro každý kalendářní rok částky (a oblasti) výdajů, které Komise uznala, a částky (a oblasti) výdajů, které mohou být předmětem dalších postupů ověřování a schvalování účetní závěrky (30). |
| --- | --- |

1.34

Ve srovnáni s rokem 2005 obsahuje příloha k účetní závěrce dodatečné informace o tom, že oddělení Komise nebo členské státy některé operace pravděpodobně později opraví. Stejně jako v minulosti však příloha nespecifikuje pro každý kalendářní rok částky (a oblasti) výdajů, které Komise uznala, a částky (a oblasti) výdajů, které mohou být předmětem dalších postupů ověřování a schvalování účetní závěrky (30).

30

| 1.34 | Finanční nařízení a odvětvová nařízení týkající se zemědělství a strukturálních fondů Komisi opravňují provádět kontroly veškerých výdajů mnoho let poté, co k výdajům došlo. Účetní závěrka by neměla znamenat, že kvůli tomuto oprávnění je nutno uznat všechny dotčené výdaje. Lze-li vyčíslit výši zpětně získaných částek, je tato zveřejněna v poznámkách 5.3 a 5.4 ke konsolidované účetní závěrce. |
| --- | --- |

1.34

Finanční nařízení a odvětvová nařízení týkající se zemědělství a strukturálních fondů Komisi opravňují provádět kontroly veškerých výdajů mnoho let poté, co k výdajům došlo. Účetní závěrka by neměla znamenat, že kvůli tomuto oprávnění je nutno uznat všechny dotčené výdaje. Lze-li vyčíslit výši zpětně získaných částek, je tato zveřejněna v poznámkách 5.3 a 5.4 ke konsolidované účetní závěrce.

Konsolidovaná výsledovka (včetně vykazování podle segmentů)

| 1.35 | Na základě konkrétního požadavku Účetního dvora obsahuje příloha zejména v části týkající se výsledovky (31) za rok 2006 více informací o částkách, které byly zpětně získány v reakci na nelegální či nesprávné operace především na úrovni konečných příjemců/recipientů, kde je zjištěno více než 90 % těchto chyb. Je však ještě třeba dalších opatření, aby bylo dosaženo úplnosti a spolehlivosti účetních údajů a informací předkládaných v příloze (viz body 2.23–2.25). |
| --- | --- |

1.35

Na základě konkrétního požadavku Účetního dvora obsahuje příloha zejména v části týkající se výsledovky (31) za rok 2006 více informací o částkách, které byly zpětně získány v reakci na nelegální či nesprávné operace především na úrovni konečných příjemců/recipientů, kde je zjištěno více než 90 % těchto chyb. Je však ještě třeba dalších opatření, aby bylo dosaženo úplnosti a spolehlivosti účetních údajů a informací předkládaných v příloze (viz body 2.23–2.25).

31

| 1.35 | V současnosti se účetní systém ABAC upravuje s cílem zvýšit množství zaznamenaných informací ohledně zpětně získaných částek. Předpokládá se, že toto zlepšení bude platit pro účetní závěrku za rok 2008. |
| --- | --- |

1.35

V současnosti se účetní systém ABAC upravuje s cílem zvýšit množství zaznamenaných informací ohledně zpětně získaných částek. Předpokládá se, že toto zlepšení bude platit pro účetní závěrku za rok 2008.

| 1.36 | Pro získání přiměřené jistoty o spolehlivosti účetní závěrky je nutné podrobné odsouhlasení výsledku plnění rozpočtu a výsledku hospodaření. Avšak odsouhlasení poskytnuté Účetnímu dvoru v červenci 2007 stále obsahuje méně závažné nevysvětlené rozdíly. Srozumitelnost účtů by se dále zvýšila, kdyby účetní závěrka obsahovala tabulku s těmito odsouhlasenými údaji. |
| --- | --- |

1.36

Pro získání přiměřené jistoty o spolehlivosti účetní závěrky je nutné podrobné odsouhlasení výsledku plnění rozpočtu a výsledku hospodaření. Avšak odsouhlasení poskytnuté Účetnímu dvoru v červenci 2007 stále obsahuje méně závažné nevysvětlené rozdíly. Srozumitelnost účtů by se dále zvýšila, kdyby účetní závěrka obsahovala tabulku s těmito odsouhlasenými údaji.

| 1.36 | Komise uznává, že postup odsouhlasení je nutno zlepšit. Budou přijata opatření s cílem odstranit zjištěné nedostatky. Komise dále uváží začlenění úplného odsouhlasení do roční účetní závěrky. |
| --- | --- |

1.36

Komise uznává, že postup odsouhlasení je nutno zlepšit. Budou přijata opatření s cílem odstranit zjištěné nedostatky. Komise dále uváží začlenění úplného odsouhlasení do roční účetní závěrky.

Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu

| 1.37 | Částka nevypořádaných příkazů k úhradě v rozpočtových tabulkách za rozpočtový rok 2005 (6 175 milionů EUR) (32) nesouhlasí s odpovídající částkou zjištěných nároků přenesených z předchozího roku v účetní závěrce za rok 2006 (6 180 milionů EUR) (33). Tento problém měl být vyjasněn ještě před sestavováním účetní závěrky, protože se jedná o porušení zásady kontinuity. |
| --- | --- |

1.37

Částka nevypořádaných příkazů k úhradě v rozpočtových tabulkách za rozpočtový rok 2005 (6 175 milionů EUR) (32) nesouhlasí s odpovídající částkou zjištěných nároků přenesených z předchozího roku v účetní závěrce za rok 2006 (6 180 milionů EUR) (33). Tento problém měl být vyjasněn ještě před sestavováním účetní závěrky, protože se jedná o porušení zásady kontinuity.

32

33

| 1.37 | Rozdíl ve výši 5 milionů EUR se týká úpravy rozpočtových účtů konsolidovaného subjektu v předchozím roce. |
| --- | --- |

1.37

Rozdíl ve výši 5 milionů EUR se týká úpravy rozpočtových účtů konsolidovaného subjektu v předchozím roce.

Legalita a správnost uskutečněných operací

Koncepce Účetního dvora

| 1.38 | Vzhledem k rychle se měnícímu auditnímu prostředí a na základě minulých zkušeností získaných v průběhu dvanácti let bylo nutné základní metodiku DAS dále rozpracovat a patřičně přizpůsobit. Jádrem revidované koncepce DAS je model míry jistoty, který vychází ze dvou hlavních zdrojů důkazních informací: |
| --- | --- |

1.38

Vzhledem k rychle se měnícímu auditnímu prostředí a na základě minulých zkušeností získaných v průběhu dvanácti let bylo nutné základní metodiku DAS dále rozpracovat a patřičně přizpůsobit. Jádrem revidované koncepce DAS je model míry jistoty, který vychází ze dvou hlavních zdrojů důkazních informací:

| a) | Prověrky fungování systémů dohledu a kontroly používaných při výběru a vyplácení prostředků EU orgány Společenství, členskými státy a třetími zeměmi s cílem poskytovat reprezentativní informace o používání a fungování klíčových kontrol, pokud jde o jejich schopnost předcházet chybám nebo chyby odhalovat a napravovat. |
| --- | --- |

a)

Prověrky fungování systémů dohledu a kontroly používaných při výběru a vyplácení prostředků EU orgány Společenství, členskými státy a třetími zeměmi s cílem poskytovat reprezentativní informace o používání a fungování klíčových kontrol, pokud jde o jejich schopnost předcházet chybám nebo chyby odhalovat a napravovat.

| b) | Kontrol reprezentativních vzorků příjmových a výdajových operací až po úroveň konečných příjemců s cílem předložit přímé důkazní informace o legalitě a správnosti plateb. |
| --- | --- |

b)

Kontrol reprezentativních vzorků příjmových a výdajových operací až po úroveň konečných příjemců s cílem předložit přímé důkazní informace o legalitě a správnosti plateb.

V rámci modelu míry jistoty se posuzuje, jakou míru důvěry lze odvodit z fungování systémů dohledu a kontroly a z přímého testování operací, aby byla získána vysoká míra jistoty, která se, pokud jde o legalitu a správnost operací, považuje za nutnou.

| 1.39 | Tyto hlavní zdroje lze doplnit dalšími dvěma zdroji: |
| --- | --- |

1.39

Tyto hlavní zdroje lze doplnit dalšími dvěma zdroji:

| a) | Analýzou výročních zpráv o činnosti a prohlášení generálních ředitelů a jejich souhrnu, které uvádějí, zda má Komise přiměřenou jistotu, že zavedené systémy zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací. |
| --- | --- |

a)

Analýzou výročních zpráv o činnosti a prohlášení generálních ředitelů a jejich souhrnu, které uvádějí, zda má Komise přiměřenou jistotu, že zavedené systémy zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací.

| b) | Zkoumáním práce jiných auditorů, za něž se považují auditoři, již jsou nezávislí na řídícím a kontrolním procesu Společenství (například nejvyšší kontrolní instituce v členských státech nebo třetích zemích) (34). |
| --- | --- |

b)

Zkoumáním práce jiných auditorů, za něž se považují auditoři, již jsou nezávislí na řídícím a kontrolním procesu Společenství (například nejvyšší kontrolní instituce v členských státech nebo třetích zemích) (34).

34

| 1.38–1.39 | Každoroční prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti a jiná auditní práce a doporučení jsou pro Komisi neocenitelným zdrojem informací a Komise usiluje o důsledné dodržování vydaných doporučení. |
| --- | --- |

1.38–1.39

Každoroční prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti a jiná auditní práce a doporučení jsou pro Komisi neocenitelným zdrojem informací a Komise usiluje o důsledné dodržování vydaných doporučení.

S podporou orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria, a Účetního dvora se Komise nadále účastní rozsáhlého neformálního a nanejvýš užitečného dialogu s Účetním dvorem, který se týká dopadu chyb zjištěných při každoročních auditech.

Komise již přijala opatření ke zlepšení kontroly kvality prostřednictvím akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly, který navrhuje opatření k odstranění zjištěných nedostatků v systémech dohledu a kontroly a k dalšímu zlepšení těchto systémů.

To vyžaduje plnou spolupráci všech členských států vzhledem k jejich odpovědnosti v rámci sdíleného řízení u tří čtvrtin rozpočtu Unie.

Systém výkaznictví a modernizovaný účetní systém Komise poskytují každoročně značné množství podrobných údajů o řízení finančních prostředků Společenství a objasňují důvody jistoty, kterou každý rok poskytují jednotliví generální ředitelé, jejich výhrady nebo jiné připomínky a opatření přijatá v důsledku auditní a kontrolní práce.

Audit Účetního dvora se týká legality a správnosti operací zaznamenaných v daném roce. Generální ředitelé v průběhu daného roku poskytují jistotu o fungování víceletých systémů kontroly. Komise nepodceňuje nedostatky systémů, které mohou vést k tomu, že výdaje nesplní požadované podmínky, získává však jistotu v průběhu času a bere v úvahu nápravná opatření, která jsou přijímána k odstranění těchto nedostatků, a schopnost víceletého systému opravit chyby po určité době od vyplacení finančních prostředků.

Výsledky auditu za rok 2006

| 1.40 | Podobně jako v předchozích letech vyplývá ze závěrů jednotlivých zvláštních posouzení, že v oblastech, kde se systémy dohledu a kontroly ve svém úhrnu používají řádně a správně, testování věcné správnosti prováděné Účetním dvorem ukazuje, že riziko významných chyb v legalitě a správnosti uskutečněných operací je omezené (viz body 4.28, 5.65, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém – IACS, 8.31, pokud jde o delegace, 9.23 kromě programu Sapard a 10.6). Účetní dvůr soudí, že v těchto oblastech mají chyby finanční dopad nižší než 2 % hodnoty příslušného souboru (viz
  tabulka 1.2
  ). Kromě toho Účetní dvůr posoudil prohlášení generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob a toto posouzení potvrdilo, že není třeba vyjadřovat žádné výhrady, nebo je třeba vyjádřit jen výhrady méně zásadní povahy (viz body 2.11 a 2.12). |
| --- | --- |

1.40

Podobně jako v předchozích letech vyplývá ze závěrů jednotlivých zvláštních posouzení, že v oblastech, kde se systémy dohledu a kontroly ve svém úhrnu používají řádně a správně, testování věcné správnosti prováděné Účetním dvorem ukazuje, že riziko významných chyb v legalitě a správnosti uskutečněných operací je omezené (viz body 4.28, 5.65, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém – IACS, 8.31, pokud jde o delegace, 9.23 kromě programu Sapard a 10.6). Účetní dvůr soudí, že v těchto oblastech mají chyby finanční dopad nižší než 2 % hodnoty příslušného souboru (viz
  tabulka 1.2
  ). Kromě toho Účetní dvůr posoudil prohlášení generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob a toto posouzení potvrdilo, že není třeba vyjadřovat žádné výhrady, nebo je třeba vyjádřit jen výhrady méně zásadní povahy (viz body 2.11 a 2.12).

tabulka 1.2

| 1.40 | Komise se domnívá, že v roce 2006 bylo dosaženo pokroku při používání systémů dohledu a kontroly, uznává však, že je nutno přijmout další opatření. Provádění akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly a kladný účinek, který to v budoucích letech bude pravděpodobně mít na jistotu získanou ze systémů, signalizují připravenost Komise k dalšímu zlepšování. |
| --- | --- |

1.40

Komise se domnívá, že v roce 2006 bylo dosaženo pokroku při používání systémů dohledu a kontroly, uznává však, že je nutno přijmout další opatření. Provádění akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly a kladný účinek, který to v budoucích letech bude pravděpodobně mít na jistotu získanou ze systémů, signalizují připravenost Komise k dalšímu zlepšování.

Tabulka 1.2 – Zvláštní posouzení týkající se legality a správnosti uskutečněných operací

| Zvláštní posouzení v rámci výroční zprávy za rok 2006 | Fungování systémů dohledu a kontroly | Rozsah chyb |
| --- | --- | --- |
| Vlastní zdroje (35) | | |
| Společná zemědělská politika | IACS | | SZP celkově | IACS |
| oblasti, na něž se nevztahuje IACS | | oblasti, na něž se nevztahuje IACS |
| Strukturální operace | | |
| Vnitřní politiky | | |
| Vnější akce | | ústředí a delegace |
| prováděcí organizace |
| Předvstupní strategie | Phare/ISPA | | |
| SAPARD | | |
| Správní výdaje (36) | | |
| Výše uvedená tabulka shrnuje celkové posouzení systémů dohledu a kontroly, které je rozvedeno v příslušných kapitolách, a předkládá celkové výsledky testování věcné správnosti, které Účetní dvůr provedl. Tabulka poukazuje na hlavní údaje, avšak nemůže obsahovat veškeré příslušné podrobnosti. Ty jsou popsány v textu zprávy v rámci metodiky, na níž spočívá koncepce auditu Účetního dvora (viz body 1.38 a 1.39). |

Zvláštní posouzení v rámci výroční zprávy za rok 2006

Fungování systémů dohledu a kontroly

Rozsah chyb

Vlastní zdroje (35)

35

Společná zemědělská politika

IACS

SZP celkově

IACS

oblasti, na něž se nevztahuje IACS

oblasti, na něž se nevztahuje IACS

Strukturální operace

Vnitřní politiky

Vnější akce

ústředí a delegace

prováděcí organizace

Předvstupní strategie

Phare/ISPA

SAPARD

Správní výdaje (36)

36

Výše uvedená tabulka shrnuje celkové posouzení systémů dohledu a kontroly, které je rozvedeno v příslušných kapitolách, a předkládá celkové výsledky testování věcné správnosti, které Účetní dvůr provedl. Tabulka poukazuje na hlavní údaje, avšak nemůže obsahovat veškeré příslušné podrobnosti. Ty jsou popsány v textu zprávy v rámci metodiky, na níž spočívá koncepce auditu Účetního dvora (viz body 1.38 a 1.39).

Legenda

| Fungování systémů dohledu a kontroly |
| --- |
| | uspokojivé |
| | částečně uspokojivé (37) |
| | neuspokojivé |
| Rozsah chyb |
| | méně než 2 % (pod prahem významnosti) |
| | mezi 2 % a 5 % |
| | větší než 5 % |

Fungování systémů dohledu a kontroly

uspokojivé

částečně uspokojivé (37)

37

neuspokojivé

Rozsah chyb

méně než 2 % (pod prahem významnosti)

mezi 2 % a 5 %

větší než 5 %

| 1.41 | V oblastech, kde z auditu Účetního dvora vyplývá, že systémy dohledu a kontroly jsou přinejlepším pouze částečně uspokojivé, zjišťuje Účetní dvůr při testování věcné správnosti i nadále významnou chybovost (viz body 5.65–5.78, pokud jde o oblasti, na něž se nevztahuje IACS, 6.37–6.39, 7.30 a 7.31, 8.31 a 8.32, pokud jde o prováděcí organizace, a 9.23, pokud jde o program Sapard). Účetní dvůr má za to, že v těchto oblastech mají chyby finanční dopad větší než 2 % hodnoty souboru (viz
  tabulka 1.2
  ). Kromě toho Účetní dvůr posoudil prohlášení generálních ředitelů a toto posouzení potvrdilo, že podstatné výhrady k uvedeným oblastem buďto vyjádřeny byly, nebo podle názoru Účetního dvora vyjádřeny být měly (viz body 2.11 a 2.12 a 2.13–2.17). |
| --- | --- |

1.41

V oblastech, kde z auditu Účetního dvora vyplývá, že systémy dohledu a kontroly jsou přinejlepším pouze částečně uspokojivé, zjišťuje Účetní dvůr při testování věcné správnosti i nadále významnou chybovost (viz body 5.65–5.78, pokud jde o oblasti, na něž se nevztahuje IACS, 6.37–6.39, 7.30 a 7.31, 8.31 a 8.32, pokud jde o prováděcí organizace, a 9.23, pokud jde o program Sapard). Účetní dvůr má za to, že v těchto oblastech mají chyby finanční dopad větší než 2 % hodnoty souboru (viz
  tabulka 1.2
  ). Kromě toho Účetní dvůr posoudil prohlášení generálních ředitelů a toto posouzení potvrdilo, že podstatné výhrady k uvedeným oblastem buďto vyjádřeny byly, nebo podle názoru Účetního dvora vyjádřeny být měly (viz body 2.11 a 2.12 a 2.13–2.17).

tabulka 1.2

| 1.41 | Výdaje v těchto rozpočtových oblastech financované Společenstvím podléhají řadě kontrolních procesů, přičemž k některým z nich dochází před osvědčením výdajů Komisi a k některým posléze. Ve vnitřních politikách bylo např. riziko související s proplacením nadhodnocených nákladů sníženo podstatným zvýšením počtu následných auditů, zatímco u organizací provádějících vnější pomoc Komise zajišťuje, aby se kontroly žádostí příjemců o platbu prováděly v rozhodujících fázích realizace projektu, což umožní odhalit a opravit chyby v zálohových platbách. Zjištění předložená Účetním dvorem ukazují situaci v konkrétním okamžiku provádění těchto kontrolních procesů. Fungováním víceletého systému oprav bude velká část chyb pravděpodobně opravena. |
| --- | --- |

1.41

Výdaje v těchto rozpočtových oblastech financované Společenstvím podléhají řadě kontrolních procesů, přičemž k některým z nich dochází před osvědčením výdajů Komisi a k některým posléze. Ve vnitřních politikách bylo např. riziko související s proplacením nadhodnocených nákladů sníženo podstatným zvýšením počtu následných auditů, zatímco u organizací provádějících vnější pomoc Komise zajišťuje, aby se kontroly žádostí příjemců o platbu prováděly v rozhodujících fázích realizace projektu, což umožní odhalit a opravit chyby v zálohových platbách. Zjištění předložená Účetním dvorem ukazují situaci v konkrétním okamžiku provádění těchto kontrolních procesů. Fungováním víceletého systému oprav bude velká část chyb pravděpodobně opravena.

Co se týká zemědělství, Komise poznamenává, že se celková míra chyb výrazně snížila a blíží se úrovni významnosti. U části výdajů ze záruční sekce EZOZF, které se netýkají rozvoje venkova a na něž připadá více než 85 % celkových výdajů, je míra chyb pod úrovní významnosti.

Pokud jde o ostatní oblasti politiky, Komise ve svých auditech zohlední možná rizika. Ve výročních zprávách o činnosti je obecně uvedeno hodnocení generálních ředitelů týkající se účinnosti systémů řízení a kontroly v členských státech a probíhající nápravná opatření, která mají zajistit požadované zlepšení. Generální ředitelé uvádějí výhrady, pokud se zdá, že existují významné nedostatky představující vážné ohrožení rozpočtu Společenství, které nelze přiměřeně zvládnout prostřednictvím běžných nápravných mechanismů systému kontroly.

Viz rovněž odpovědi k bodům 2.8 až 2.17, 2.36, 5.65, 6.38 až 6.40, 7.30, 7.31, 8.31, 8.32 a 9.23.

| 1.42 | Zvláštní posouzení výdajů v rámci společné zemědělské politiky, strukturálních politik a vnitřních politik ukazují, že komplikovaná nebo nejasná kritéria způsobilosti nebo složité právní požadavky mohou mít značný dopad na legalitu a správnost operací (viz body 5.44, pokud jde o výdaje na rozvoj venkova, 6.29, pokud jde o strukturální politiky, a 7.11, pokud jde o vnitřní politiky). Například audit systémů, který Účetní dvůr provedl, naznačuje, že opatření na rozvoj venkova jsou náchylná k vysokému výskytu chyb kvůli často složitým podmínkám způsobilosti (38). Naopak koncepce a implementace režimu jednotné platby omezuje riziko nesprávných plateb. Přesto je celková chybovost výdajů na zemědělství v jejich úhrnu stále nad prahem významnosti. |
| --- | --- |

1.42

Zvláštní posouzení výdajů v rámci společné zemědělské politiky, strukturálních politik a vnitřních politik ukazují, že komplikovaná nebo nejasná kritéria způsobilosti nebo složité právní požadavky mohou mít značný dopad na legalitu a správnost operací (viz body 5.44, pokud jde o výdaje na rozvoj venkova, 6.29, pokud jde o strukturální politiky, a 7.11, pokud jde o vnitřní politiky). Například audit systémů, který Účetní dvůr provedl, naznačuje, že opatření na rozvoj venkova jsou náchylná k vysokému výskytu chyb kvůli často složitým podmínkám způsobilosti (38). Naopak koncepce a implementace režimu jednotné platby omezuje riziko nesprávných plateb. Přesto je celková chybovost výdajů na zemědělství v jejich úhrnu stále nad prahem významnosti.

38

| 1.42 | Ačkoliv dosažení cílů politiky někdy vyžaduje podrobnou úpravu, Komise reaguje na potřebu zjednodušit pravidla, jestliže to dovoluje splnění cílů politiky. Pokud právní požadavky jsou i nadále složité, Komise poskytuje pokyny s cílem zjednodušit je a objasnit jejich uplatňování. Zamezení chybám závisí velkou měrou rovněž na pokynech, které poskytují orgány členských států prováděcím subjektům a příjemcům, na účinnosti kontrol a na informovanosti příjemců, že nedodržení pravidel může vést k odejmutí grantu. Komise členské státy vybízí, aby zlepšily svou činnost v těchto oblastech jako součást akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

1.42

Ačkoliv dosažení cílů politiky někdy vyžaduje podrobnou úpravu, Komise reaguje na potřebu zjednodušit pravidla, jestliže to dovoluje splnění cílů politiky. Pokud právní požadavky jsou i nadále složité, Komise poskytuje pokyny s cílem zjednodušit je a objasnit jejich uplatňování. Zamezení chybám závisí velkou měrou rovněž na pokynech, které poskytují orgány členských států prováděcím subjektům a příjemcům, na účinnosti kontrol a na informovanosti příjemců, že nedodržení pravidel může vést k odejmutí grantu. Komise členské státy vybízí, aby zlepšily svou činnost v těchto oblastech jako součást akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly.

Agroenvironmentální opatření, která se týkají malé části výdajů ze SZP, jsou náchylná k nedostatkům (viz odpověď k bodu 5.72). Nedostatky lze přiměřeně zvládnout pomocí nápravných opatření systémů kontroly. Pro nadcházející období byly mimoto zavedeny legislativní změny.

Komise se domnívá, že jejich kontrola je poměrně složitá, obecně se však uznává cíl těchto opatření, a to začlenit do zemědělství ekologické otázky, a jejich přidaná hodnota.

---

(1)  Konečná účetní závěrka Evropských společenství tvoří svazek I účetní závěrky Evropských společenství za rozpočtový rok 2006.

1

(2)  Konsolidovaná účetní závěrka se skládá z rozvahy, výsledovky (včetně vykazování podle segmentů), tabulky peněžních toků a výkazu změn čistých aktiv a shrnutí důležitých účetních zásad a přílohy k účetní závěrce.

2

(3)  Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu se skládají z konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu a shrnutí rozpočtových zásad a přílohy k účetní závěrce.

3

(4)  Vedení na úrovni orgánů a subjektů Evropské unie zahrnuje členy orgánů, ředitele agentur, pověřené schvalující osoby a dále pověřené schvalující osoby, účetní a vedoucí pracovníky finančních, auditních a kontrolních oddělení. Na úrovni členských států a přijímajících států zahrnuje vedení schvalující osoby, účetní a vedoucí pracovníky platebních orgánů, certifikačních orgánů a implementačních agentur.

4

(5)  Účetní pravidla, která přijal účetní Komise, vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), vydávaných Mezinárodní federací účetních (International Federation of Accountants – IFAC), a nejsou-li k dispozici, pak mezinárodními účetními standardy (International Accounting Standards – IAS) / mezinárodními standardy finančního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), vydávanými Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards Board – IASB). V souladu s finančním nařízením se konsolidovaná účetní závěrka za rozpočtový rok 2006 již jako druhá závěrka sestavuje na základě těchto účetních pravidel, která přijal účetní Komise a kterými se zásady akruálního účetnictví přizpůsobují specifickému prostředí Společenství, zatímco konsolidované zprávy o plnění rozpočtu nadále vycházejí především z pohybů hotovosti.

5

International Public Sector Accounting Standards

International Federation of Accountants

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(6)  Před tím, než orgány konečnou účetní závěrku přijmou, schvalují ji jednotliví účetní, kteří tak osvědčují, že mají přiměřenou jistotu, že účetní závěrka věrně a poctivě odráží finanční situaci orgánu (článek 61 finančního nařízení).

6

(7)  Konečnou účetní závěrku sestavují příslušní ředitelé a zasílají ji účetnímu Komise spolu se stanoviskem správní rady. Kromě toho ji schvalují příslušní účetní, kteří tak osvědčují, že účetní závěrka věrně a poctivě odráží finanční situaci subjektu (článek 61 finančního nařízení).

7

(8)  Viz body 1.51 a 1.52 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 a kapitola 2 této výroční zprávy.

8

(9)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

9

(10)  Viz sdělení Komise – Modernizace účetního systému Evropských společenství (KOM(2002) 755 v konečném znění ze dne 17. prosince 2002).

10

(11)  Předběžná zjištění z první fáze auditu předložil Účetní dvůr ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2004 (viz body 1.21–1.45) a z druhé fáze ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2005 (viz body 1.5–1.58). Výsledky následných fází budou součástí budoucích výročních zpráv.

11

(12)  Viz body VI, VII a VIII prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti za rozpočtový rok 2005.

12

(13)  Viz body VI, VII a) a b) prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti za rozpočtový rok 2005.

13

(14)  Viz body 1.24, 1.25 a 1.49 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005.

14

(15)  Účetní nepotvrdil platnost tří místních druhotných účetních systémů a předložil řadu dalších otázek ke zvážení. Viz body 1.20 a 1.21 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005.

15

(16)  Generální ředitelství pro personál a administrativu, pro hospodářskou soutěž, pro informační společnost a média, Společné výzkumné středisko, generální ředitelství pro vnitřní trh a služby, pro daně a celní unii, pro energetiku a dopravu. Rovněž Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu a Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku.

16

(17)  Vylepšený místní systém CRIS Úřadu pro spolupráci EuropeAid byl uveden do provozu dne 22. ledna 2007, před potvrzením platnosti systému budou provedena ještě další ověření.

17

(18)  Vývoj nového systému SYMMETRY generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu se opozdil do roku 2008, nová verze stávajícího systému APPFIN byla uvedena do provozu v říjnu 2006. Přestože se kvalita údajů od listopadu 2006 zlepšila, stále přetrvávají určité nedostatky (především nedostatečná dokumentace). Další postupy v rámci potvrzování platnosti se budou provádět v roce 2007.

18

(19)  Systém ABAC Delegation pro zálohové účty, který spravuje generální ředitelství pro vnější vztahy, byl uveden do provozu dne 8. ledna 2007 (kromě modulu pro aktiva, který nebyl ještě dokončen). Další postupy v rámci potvrzování platnosti se budou provádět v roce 2007.

19

(20)  Zejména obecné otázky, které se týkají zúčtování předběžného financování, včasný zápis operací do účetnictví, používání systému ABAC Contracts, účtování o předběžném financování v některých oblastech, jednotnost údajů v místních systémech a systému ABAC, obecná neznalost a nepochopení zásad akruálního účetnictví ve všech útvarech.

20

(21)  Generální ředitelství pro informační společnost a média, pro energetiku a dopravu a Společné výzkumné středisko.

21

(22)  Následné testování svých metod pro oddělení účetních období neprovedly: Úřad pro spolupráci EuropeAid, generální ředitelství pro rozšíření, generální ředitelství pro výzkum, generální ředitelství pro energetiku a dopravu, generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu ani Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast.

22

(23)  Viz bod VIII prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti za rozpočtový rok 2005.

23

(24)  Audit generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu a Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast provedl útvar interního auditu Komise za dohledu Účetního dvora.

24

(25)  Úřad pro spolupráci EuropeAid, generální ředitelství pro informační společnost a média, generální ředitelství pro energetiku a dopravu, generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu.

25

(26)  Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1) a nařízení Komise (ES) č. 885/2006 (Úř. věst. L 171, 23.6.2006, s. 90).

26

(27)  Omezení výroků v osvědčeních a významná zjištění ve zprávách certifikačních orgánů, omezený rozsah práce některých z nich a nedostatečné informace v některých jejich zprávách.

27

(28)  Rozhodnutí širšího předsednictva ze dne 4. listopadu 1981; rozhodnutí předsednictva ze dne 24. a 25. května 1982 pozměněné dne 13. září 1995 (PE 113.116/BUR./rev. XVII/02–2004/Ann.III).

28

(29)  Viz bod 1.49 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005.

29

(30)  Viz body 1.10 a 1.11 výroční zprávy za rozpočtový rok 2002, bod 1.11 výroční zprávy za rozpočtový rok 2003, body 1.12 a 1.13 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 a bod 1.57 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005.

30

(31)  Další informace lze nalézt též pod podmíněnými aktivy (podvody a nesrovnalosti a odhady příjmů) a v příloze ke konsolidovaným zprávám o plnění rozpočtu.

31

(32)  Viz zprávy o plnění rozpočtu, tabulka 2 „Konsolidované shrnutí plnění příjmové strany souhrnného rozpočtu na rok 2005“.

32

(33)  Viz zprávy o plnění rozpočtu, tabulka 2 „Konsolidované shrnutí plnění příjmové strany souhrnného rozpočtu na rok 2006“.

33

(34)  Podrobnější informace naleznete na internetových stránkách Účetního dvora www.eca.europa.eu.

34

(35)  Viz omezení rozsahu v bodech 4.3, 4.4 a 4.7.

35

(36)  Pokud jde o fungování systémů dohledu a kontroly, na některé nedostatky upozorňují body 10.6 a 10.25.

36

(37)  Systémy se hodnotí jako částečně uspokojivé, pokud bylo zjištěno, že některá kontrolní opatření fungují dostatečně, kdežto jiná nikoli. Jak celek tedy nemusí úspěšně omezovat chyby v uskutečněných operacích na přijatelnou úroveň.

37

(38)  Z testování věcné správnosti provedeného Účetním dvorem vyplývá, že chybovost vypočtená na základě dílčího vzorku, který zahrnuje pouze tu část zemědělských výdajů, která se netýká rozvoje venkova, je pod prahem významnosti.

38

KAPITOLA 2

Rámec vnitřní kontroly Komise

OBSAH

| 2.1–2.2 | Úvod a rozsah auditu |
| --- | --- |

2.1–2.2

| 2.3–2.18 | Sdělení vedoucích pracovníků Komise |
| --- | --- |

2.3–2.18

| 2.3–2.6 | Souhrnná zpráva Komise |
| --- | --- |

2.3–2.6

| 2.7–2.18 | Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů |
| --- | --- |

2.7–2.18

| 2.7 | Proces přípravy |
| --- | --- |

2.7

| 2.8–2.17 | Prohlášení generálních ředitelů |
| --- | --- |

2.8–2.17

| 2.18 | Ukazatele legality a správnosti |
| --- | --- |

2.18

| 2.19–2.30 | Akční plány |
| --- | --- |

2.19–2.30

| 2.19–2.22 | Obecné posouzení |
| --- | --- |

2.19–2.22

| 2.23–2.25 | Náprava chyb |
| --- | --- |

2.23–2.25

| 2.26–2.30 | Informace o nápravě chyb, které má Komise k dispozici |
| --- | --- |

2.26–2.30

| 2.31–2.34 | Standardy kontroly |
| --- | --- |

2.31–2.34

| 2.32 | Plnění základních požadavků |
| --- | --- |

2.32

| 2.33–2.34 | Účelnost |
| --- | --- |

2.33–2.34

| 2.35–2.37 | Celkový závěr a doporučení |
| --- | --- |

2.35–2.37

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD A ROZSAH AUDITU |
| 2.1 | Tato kapitola se zabývá úsilím, které Komise vyvinula v roce 2006, aby zlepšila účelnost systémů dohledu a kontroly ve svých generálních ředitelstvích v zájmu zajištění legality a správnosti operací prováděných z rozpočtu EU. Analyzuje především: |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD A ROZSAH AUDITU

2.1

Tato kapitola se zabývá úsilím, které Komise vyvinula v roce 2006, aby zlepšila účelnost systémů dohledu a kontroly ve svých generálních ředitelstvích v zájmu zajištění legality a správnosti operací prováděných z rozpočtu EU. Analyzuje především:

| — | do jaké míry auditní zjištění Účetního dvora potvrzují sdělení vedoucích pracovníků obsažená ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních generálních ředitelů a v souhrnné zprávě Komise (body 2.3–2.18), |
| --- | --- |

—

do jaké míry auditní zjištění Účetního dvora potvrzují sdělení vedoucích pracovníků obsažená ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních generálních ředitelů a v souhrnné zprávě Komise (body 2.3–2.18),

| — | informace o zpětně získaných částkách a finančních opravách (body 2.23–2.30). |
| --- | --- |

—

informace o zpětně získaných částkách a finančních opravách (body 2.23–2.30).

| 2.1 | Opatření přijatá v roce 2006 zahrnovala zahájení akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly, k němuž byla v březnu 2007 předložena první zpráva o pokroku. Byla zavedena zdokonalení zapracovaná do pokynů platných pro výroční zprávy o činnosti, včetně předkládání strategií vnitřní kontroly a jejich výsledků útvary, a rovněž – pro rok 2006 zatím nepovinně – ukazatelů legality a správnosti. |
| --- | --- |

2.1

Opatření přijatá v roce 2006 zahrnovala zahájení akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly, k němuž byla v březnu 2007 předložena první zpráva o pokroku. Byla zavedena zdokonalení zapracovaná do pokynů platných pro výroční zprávy o činnosti, včetně předkládání strategií vnitřní kontroly a jejich výsledků útvary, a rovněž – pro rok 2006 zatím nepovinně – ukazatelů legality a správnosti.

Toto široké spektrum opatření přijatých ke zdokonalení systémů dohledu a kontroly reaguje na doporučení Účetního dvora i vlastních interních auditorů Komise a dále na doporučení Parlamentu a Rady učiněná během každoročního postupu udělení absolutoria.

| 2.2 | Dále se tato kapitola vyjadřuje k akčnímu plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (body 2.19–2.22) a přezkoumá fungování systémů dohledu a kontroly (body 2.31–2.34). |
| --- | --- |

2.2

Dále se tato kapitola vyjadřuje k akčnímu plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (body 2.19–2.22) a přezkoumá fungování systémů dohledu a kontroly (body 2.31–2.34).

SDĚLENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE

Souhrnná Zpráva Komise

| 2.3 | Kromě zprávy o dosažených politických cílech (1) přijala Komise v roce 2006 souhrnnou zprávu (2) o výsledcích řízení, v níž uvádí, že „s přihlédnutím k omezením popsaným ve výročních zprávách o činnosti poskytují zavedené systémy vnitřní kontroly celkově přiměřenou míru jistoty o legalitě a správnosti operací, za něž Komise odpovídá podle článku 274 Smlouvy o ES. Uznává však, že je potřeba dalšího úsilí k řešení několika nedostatků, zejména těch, které jsou zdůrazněny ve výhradách pověřených schvalujících osob“. |
| --- | --- |

2.3

Kromě zprávy o dosažených politických cílech (1) přijala Komise v roce 2006 souhrnnou zprávu (2) o výsledcích řízení, v níž uvádí, že „s přihlédnutím k omezením popsaným ve výročních zprávách o činnosti poskytují zavedené systémy vnitřní kontroly celkově přiměřenou míru jistoty o legalitě a správnosti operací, za něž Komise odpovídá podle článku 274 Smlouvy o ES. Uznává však, že je potřeba dalšího úsilí k řešení několika nedostatků, zejména těch, které jsou zdůrazněny ve výhradách pověřených schvalujících osob“.

| 2.4 | V určitých průřezových otázkách posouzení Komise koresponduje s analýzou Účetního dvora, pokud jde o závěry týkající se přímého centralizovaného řízení v oblasti výzkumu (viz bod 2.12), potřeby zjednodušení (viz bod 1.42), pokračujícího úsilí při vývoji ukazatelů legality a správnosti (viz bod 2.18) a dalšího zvýšení kvality výročních zpráv o činnosti (viz body 2.7 a 2.9). V některých oblastech společné zemědělské politiky, v oblasti strukturálních opatření a některých oblastech vnějších akcí však audit Účetního dvora odhalil významné nedostatky v systémech dohledu a kontroly, a to nad rámec nedostatků, které byly předmětem výhrad generálních ředitelů vyjádřených v jejich prohlášeních připojených k výročním zprávám o činnosti (viz body 2.13–2.17). Analýza, kterou Komise provedla ve vztahu ke zbývajícím problémům v souvislosti se spolehlivostí účtů, zejména pak na úrovni místních podpůrných systémů, navíc byla neúplná (viz body 1.13–1.17). |
| --- | --- |

2.4

V určitých průřezových otázkách posouzení Komise koresponduje s analýzou Účetního dvora, pokud jde o závěry týkající se přímého centralizovaného řízení v oblasti výzkumu (viz bod 2.12), potřeby zjednodušení (viz bod 1.42), pokračujícího úsilí při vývoji ukazatelů legality a správnosti (viz bod 2.18) a dalšího zvýšení kvality výročních zpráv o činnosti (viz body 2.7 a 2.9). V některých oblastech společné zemědělské politiky, v oblasti strukturálních opatření a některých oblastech vnějších akcí však audit Účetního dvora odhalil významné nedostatky v systémech dohledu a kontroly, a to nad rámec nedostatků, které byly předmětem výhrad generálních ředitelů vyjádřených v jejich prohlášeních připojených k výročním zprávám o činnosti (viz body 2.13–2.17). Analýza, kterou Komise provedla ve vztahu ke zbývajícím problémům v souvislosti se spolehlivostí účtů, zejména pak na úrovni místních podpůrných systémů, navíc byla neúplná (viz body 1.13–1.17).

| 2.4 | Ve svých prohlášeních vyjadřují generální ředitelé výhrady tam, kde se prostřednictvím údajů o fungování systémů, jež nashromáždili z auditorské práce vlastní i členských států, poukazuje na významné nedostatky představující značné riziko pro rozpočet Společenství, které by nebylo možné přiměřeně řídit pomocí běžných opravných mechanismů systémů kontroly. Vedle těchto případů se mohou generální ředitelé rozhodnout uplatnit výhradu tehdy, jestliže existuje vysoké riziko poškození dobrého jména orgánů Společenství. Generální ředitelé zmiňovaní Účetním dvorem tedy neměli výhrady v případech, kdy riziko posoudili jakožto přiměřeně řízené, přičemž důvody svého posouzení objasnili ve svých výročních zprávách o činnosti. |
| --- | --- |

2.4

Ve svých prohlášeních vyjadřují generální ředitelé výhrady tam, kde se prostřednictvím údajů o fungování systémů, jež nashromáždili z auditorské práce vlastní i členských států, poukazuje na významné nedostatky představující značné riziko pro rozpočet Společenství, které by nebylo možné přiměřeně řídit pomocí běžných opravných mechanismů systémů kontroly. Vedle těchto případů se mohou generální ředitelé rozhodnout uplatnit výhradu tehdy, jestliže existuje vysoké riziko poškození dobrého jména orgánů Společenství. Generální ředitelé zmiňovaní Účetním dvorem tedy neměli výhrady v případech, kdy riziko posoudili jakožto přiměřeně řízené, přičemž důvody svého posouzení objasnili ve svých výročních zprávách o činnosti.

Agroenvironmentální opatření, která se dotýkají jen malé části výdajů SZP, jsou náchylná k nedostatkům (viz odstavec 5.72). Tyto nedostatky lze přiměřeně zvládat pomocí opravných opatření systému kontroly. Kromě toho byly pro nadcházející období zavedeny změny právních předpisů.

Viz též odpovědi na odstavec 1.15, 1.17, 1.42, 2.13 a 2.18.

| 2.5 | Komise ve své souhrnné zprávě prohlašuje, že „v některých případech“ plyne rozdíl mezi jistotou, kterou může dle posouzení Účetního dvora poskytnout systém vnitřní kontroly, a jistotou vyjádřenou příslušnými generálními řediteli především z odlišné interpretace typologie a dopadu chyb a/nebo hodnocení systémových nedostatků. Podle názoru Účetního dvora je tento rozdíl způsoben tím, že v posouzení výsledků řízení není dopad přetrvávajících nedostatků v kontrole Komisí dostatečně zohledněn, přestože různé akční plány a výroční zprávy o činnosti na většinu z těchto nedostatků upozorňují (viz body 2.11 a 2.19–2.22). |
| --- | --- |

2.5

Komise ve své souhrnné zprávě prohlašuje, že „v některých případech“ plyne rozdíl mezi jistotou, kterou může dle posouzení Účetního dvora poskytnout systém vnitřní kontroly, a jistotou vyjádřenou příslušnými generálními řediteli především z odlišné interpretace typologie a dopadu chyb a/nebo hodnocení systémových nedostatků. Podle názoru Účetního dvora je tento rozdíl způsoben tím, že v posouzení výsledků řízení není dopad přetrvávajících nedostatků v kontrole Komisí dostatečně zohledněn, přestože různé akční plány a výroční zprávy o činnosti na většinu z těchto nedostatků upozorňují (viz body 2.11 a 2.19–2.22).

| 2.5 | Komise v souhrnné zprávě ozřejmila, že hodnocení jistoty, která má být získána na základě rámce vnitřní kontroly, přihlíží rovněž k jeho víceletému charakteru, jenž umožňuje provádět opravy ještě určitou dobu po vyplacení prostředků, a k opravným opatřením sloužícím k nápravě zjištěných nedostatků kontroly. |
| --- | --- |

2.5

Komise v souhrnné zprávě ozřejmila, že hodnocení jistoty, která má být získána na základě rámce vnitřní kontroly, přihlíží rovněž k jeho víceletému charakteru, jenž umožňuje provádět opravy ještě určitou dobu po vyplacení prostředků, a k opravným opatřením sloužícím k nápravě zjištěných nedostatků kontroly.

Dotčení generální ředitelé projednají své rozdíly v názorech s Účetním dvorem a objasní své důvody ve výročních zprávách o činnosti za rok 2007 a další léta.

Souhrnná zpráva také ukázala, že generální ředitelé řádně zohledňují výsledky auditů Účetního dvora jakožto hlavní zdroj své jistoty.

| 2.6 | Jak například uvádí výroční zpráva za rozpočtový rok 2005 (3), audity Účetního dvora ukazují, že v řadě oblastí stávající systémy dohledu a kontroly nezajišťují prevenci nebo včasnou identifikaci a nápravu chyb (viz body 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) a 9.23). Komise prohlašuje, že její útvary používají víceletý systém umožňující odhalit a napravit chyby, které vznikly v jednom roce, v letech následujících. Bez ohledu na tato tvrzení však Komise nemá o opravách provedených na úrovni konečných příjemců přiměřené a spolehlivé informace (viz body 2.23–2.30). |
| --- | --- |

2.6

Jak například uvádí výroční zpráva za rozpočtový rok 2005 (3), audity Účetního dvora ukazují, že v řadě oblastí stávající systémy dohledu a kontroly nezajišťují prevenci nebo včasnou identifikaci a nápravu chyb (viz body 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) a 9.23). Komise prohlašuje, že její útvary používají víceletý systém umožňující odhalit a napravit chyby, které vznikly v jednom roce, v letech následujících. Bez ohledu na tato tvrzení však Komise nemá o opravách provedených na úrovni konečných příjemců přiměřené a spolehlivé informace (viz body 2.23–2.30).

| 2.6 | V oblasti zemědělských výdajů ukazují výsledky kontrol na úrovni konečných příjemců, které členské státy sdělily Komisi a které byly zveřejněny v příslušné výroční zprávě o činnosti, na řadu nesprávných plateb v této oblasti. V zájmu dalšího posílení jistoty, kterou lze nabýt z těchto údajů, provedla Komise od roku 2007 doporučení Účetního dvora, podle něhož se mají certifikační orgány více zaměřit na ověřování a validaci statistik dohledu a kontrol prováděných po vyplacení. |
| --- | --- |

2.6

V oblasti zemědělských výdajů ukazují výsledky kontrol na úrovni konečných příjemců, které členské státy sdělily Komisi a které byly zveřejněny v příslušné výroční zprávě o činnosti, na řadu nesprávných plateb v této oblasti. V zájmu dalšího posílení jistoty, kterou lze nabýt z těchto údajů, provedla Komise od roku 2007 doporučení Účetního dvora, podle něhož se mají certifikační orgány více zaměřit na ověřování a validaci statistik dohledu a kontrol prováděných po vyplacení.

V oblasti strukturálních opatření Komise obecně sdílí názor Účetního dvora, že je nezbytné zkvalitnit národní systémy. Existují nicméně důkazy, že zhruba 20 až 35 % systémů vykazuje uspokojivý stav, zhruba 60 % systémů vyžaduje zlepšení za účelem nápravy podstatných nedostatků v případě klíčových kontrolních mechanismů a asi 10 % vykazuje vážné nedostatky (viz odpověď na odstavec 6.35). V posledně uváděných případech jsou výplaty pozastaveny nebo jsou uloženy finanční opravy tam, kde členské státy samy požadované opravy neprovedou.

Komise zastává názor, že velký podíl chyb, které byly zjištěny, lze pravděpodobně opravit pomocí víceletých opravných mechanismů, které jsou součástí systému. Pokyny pro výroční zprávy o činnosti za rok 2007 stanoví požadavek poskytnutí podrobnějších údajů o zpětně získaných částkách. Komise přijala zejména opatření k získání lepší informovanosti o opravách prováděných členskými státy. Viz odpovědi na odstavec 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 a 9.23.

Výroční zprávy o činnosti a prohlášení Generálních ředitelů

Proces přípravy

| 2.7 | Pokyny (5) k výročním zprávám o činnosti za rok 2006 a nezávislé rovnocenné posouzení (peer review) (6) svědčí o pokračujícím úsilí ústředních útvarů Komise vyjasnit vztah mezi účelností systémů vnitřní kontroly a východisky prohlášení (7) a poskytnout obecné informace o způsobu prezentace klíčových ukazatelů legality a správnosti (8). |
| --- | --- |

2.7

Pokyny (5) k výročním zprávám o činnosti za rok 2006 a nezávislé rovnocenné posouzení (peer review) (6) svědčí o pokračujícím úsilí ústředních útvarů Komise vyjasnit vztah mezi účelností systémů vnitřní kontroly a východisky prohlášení (7) a poskytnout obecné informace o způsobu prezentace klíčových ukazatelů legality a správnosti (8).

Prohlášení generálních ředitelů

| 2.8 | V prohlášeních přikládaných k výročním zprávám o činnosti musí generální ředitelé uvést, zda zdroje přidělené na jednotlivé činnosti byly využity v souladu s principem řádného finančního řízení a zda vnitřní kontroly zavedené v jejich útvaru poskytují přiměřenou jistotu, že uskutečněné operace jsou legální a správné. V případě významných nedostatků nebo nesrovnalostí ve vnitřní kontrole musí ve svých prohlášeních vyslovit výhrady (9) a vypracovat akční plány nápravných opatření. |
| --- | --- |

2.8

V prohlášeních přikládaných k výročním zprávám o činnosti musí generální ředitelé uvést, zda zdroje přidělené na jednotlivé činnosti byly využity v souladu s principem řádného finančního řízení a zda vnitřní kontroly zavedené v jejich útvaru poskytují přiměřenou jistotu, že uskutečněné operace jsou legální a správné. V případě významných nedostatků nebo nesrovnalostí ve vnitřní kontrole musí ve svých prohlášeních vyslovit výhrady (9) a vypracovat akční plány nápravných opatření.

| 2.8 | Spojení těchto dvou zásad (přiměřená jistota o správném finančním řízení a legalita a správnost) vede k vytvoření určité „rovnováhy“ rizik a kontrolních mechanismů, které vedoucí pracovníci považují za přijatelné, přestože „úplné jistoty“ a „úplné legality a správnosti“ dosáhnout nelze. |
| --- | --- |

2.8

Spojení těchto dvou zásad (přiměřená jistota o správném finančním řízení a legalita a správnost) vede k vytvoření určité „rovnováhy“ rizik a kontrolních mechanismů, které vedoucí pracovníci považují za přijatelné, přestože „úplné jistoty“ a „úplné legality a správnosti“ dosáhnout nelze.

| 2.9 | Analýza výročních zpráv o činnosti a prohlášení generálních ředitelů za rozpočtový rok 2006 provedená Účetním dvorem ukazuje, že kritéria významnosti i definování výhrad a jejich dopadu na jistotu byly z obecného hlediska (10) jasné. Z auditu Účetního dvora dále vyplývá, že posouzení silných a slabých stránek systémů dohledu a kontroly (11) ve výročních zprávách o činnosti se obecně zlepšilo. |
| --- | --- |

2.9

Analýza výročních zpráv o činnosti a prohlášení generálních ředitelů za rozpočtový rok 2006 provedená Účetním dvorem ukazuje, že kritéria významnosti i definování výhrad a jejich dopadu na jistotu byly z obecného hlediska (10) jasné. Z auditu Účetního dvora dále vyplývá, že posouzení silných a slabých stránek systémů dohledu a kontroly (11) ve výročních zprávách o činnosti se obecně zlepšilo.

| 2.9 | Komise očekává v roce 2007 další zlepšování, a to především díky všeobecnému rozšíření využívání šablony pro vnitřní kontrolu ve výročních zprávách o činnosti, který zakládá zřetelnější propojení systému kontroly a jistoty. Komise bude podle potřeby dále vynakládat úsilí ke zkvalitňování kritéria významnosti a případně k posilování základní jistoty. |
| --- | --- |

2.9

Komise očekává v roce 2007 další zlepšování, a to především díky všeobecnému rozšíření využívání šablony pro vnitřní kontrolu ve výročních zprávách o činnosti, který zakládá zřetelnější propojení systému kontroly a jistoty. Komise bude podle potřeby dále vynakládat úsilí ke zkvalitňování kritéria významnosti a případně k posilování základní jistoty.

| 2.10 | Všichni generální ředitelé uvedli, že získali přiměřenou jistotu, že jim přidělené zdroje byly použity k daným účelům a že vnitřní kontroly, které zavedli, zajistily legalitu a správnost uskutečněných operací. |
| --- | --- |

2.10

Všichni generální ředitelé uvedli, že získali přiměřenou jistotu, že jim přidělené zdroje byly použity k daným účelům a že vnitřní kontroly, které zavedli, zajistily legalitu a správnost uskutečněných operací.

| 2.11 | Účetní dvůr zjistil, že 15 ze 40 prohlášení obsahuje jednu nebo více výhrad. Oproti roku 2005 se celkový počet výhrad v roce 2006 snížil (z 31 výhrad na 20) (12). Většina z nich se týká nedostatků zjištěných již v předchozích letech (13), a to především v oblasti legality a správnosti uskutečněných operací. Nejdůležitější výhrady v rámci prohlášení o věrohodnosti (DAS) jsou uvedeny v 
  tabulce 2.1
  . |
| --- | --- |

2.11

Účetní dvůr zjistil, že 15 ze 40 prohlášení obsahuje jednu nebo více výhrad. Oproti roku 2005 se celkový počet výhrad v roce 2006 snížil (z 31 výhrad na 20) (12). Většina z nich se týká nedostatků zjištěných již v předchozích letech (13), a to především v oblasti legality a správnosti uskutečněných operací. Nejdůležitější výhrady v rámci prohlášení o věrohodnosti (DAS) jsou uvedeny v 
  tabulce 2.1
  .

Tabulka 2.1 – Vývoj důkazních informací poskytnutých ve výročních zprávách o činnosti generálních ředitelství pro prohlášení o věrohodnosti Účetního dvora

| Sektor | Hlavní výhrady generálních ředitelů
  (obsažené v prohlášeních) | 2004 | 2005 | 2006 | | Dopad těchto hlavních výhrad na jistotu generálního ředitele dle názoru Účetního dvora (14) | Jiné závažné nedostatky odhalené auditem Účetního dvora a/nebo Komise (nejsou obsaženy v prohlášeních) | 2004 | 2005 | 2006 | | Důkazní informace z hlediska závěrů auditu Účetního dvora obsažené ve výroční zprávě o činnosti (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Vlastní zdroje | — | hovězí „Hilton“ |

Sektor

Hlavní výhrady generálních ředitelů

(obsažené v prohlášeních)

2004

2005

2006

Dopad těchto hlavních výhrad na jistotu generálního ředitele dle názoru Účetního dvora (14)

Jiné závažné nedostatky odhalené auditem Účetního dvora a/nebo Komise (nejsou obsaženy v prohlášeních)

2004

2005

2006

Důkazní informace z hlediska závěrů auditu Účetního dvora obsažené ve výroční zprávě o činnosti (15)

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Vlastní zdroje

—

hovězí „Hilton“

×

×

A

A

A

/

A

A

A

Společná zemědělská politika

| — | IACS v Řecku |
| --- | --- |

—

IACS v Řecku

×

×

×

B

B

B

| — | Omezený rozsah monitorovací činnosti Komise a nedokončené kontroly v rámci nařízení (EHS) č. 4045/89 |
| --- | --- |

—

Omezený rozsah monitorovací činnosti Komise a nedokončené kontroly v rámci nařízení (EHS) č. 4045/89

×

C

B (17)

C (18)

B (17)

C (18)

| — | Systémy řízení a kontroly v členských státech v oblasti rozvoje venkova (bod 5.65) |
| --- | --- |

—

Systémy řízení a kontroly v členských státech v oblasti rozvoje venkova (bod 5.65)

×

Strukturální opatření

| — | Orientační sekce EZOZF: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Orientační sekce EZOZF: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000/2006)

×

B

B

B

| — | Rizika související s uzavřením programového období 1994–1999 a/nebo podstatné nedostatky při implementaci nařízení (ES) č. 2064/97 |
| --- | --- |

—

Rizika související s uzavřením programového období 1994–1999 a/nebo podstatné nedostatky při implementaci nařízení (ES) č. 2064/97

×

×

C

C

C

| — | ESF: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESF: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000/2006)

×

×

Spojené království

×

Španělsko, Skotsko (Spojené království), Švédsko, Slovensko, Slovinsko, Lotyšsko, Kalábrie a Lazio (Itálie)

| — | Systémy řízení a kontroly v členských státech (2000/2006)
   (16)
  (bod 6.38) |
| --- | --- |

—

Systémy řízení a kontroly v členských státech (2000/2006)
   (16)
  (bod 6.38)

×

×

| — | IFOP: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000/2006) |
| --- | --- |

—

IFOP: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000/2006)

×

Itálie

| — | EFRR: systémy řízení a kontroly (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EFRR: systémy řízení a kontroly (2000/2006)

×

Řecko

×

Spojené království a Španělsko

×

Anglie a Skotsko (Spojené království)

| — | INTERREG: systémy řízení a kontroly (2000/2006) |
| --- | --- |

—

INTERREG: systémy řízení a kontroly (2000/2006)

×

Všechny programy (s výjimkou programů IIIB pro region severozápadní Evropa a Azory, Kanárské ostrovy a Madeira)

| — | Fondy soudržnosti: systémy řízení a kontroly (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Fondy soudržnosti: systémy řízení a kontroly (2000/2006)

×

Řecko

×

Španělsko

Vnitřní politiky včetně výzkumu

| — | Nedostatečná jistota/nedostatky v řízení národních agentur |
| --- | --- |

—

Nedostatečná jistota/nedostatky v řízení národních agentur

×

×

B

B

B

| — | Předběžné testování v rámci nepřímého centralizovaného řízení (článek 35 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení) (16) |
| --- | --- |

—

Předběžné testování v rámci nepřímého centralizovaného řízení (článek 35 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení) (16)

×

B

B

B

| — | (Kontroly na místě u smluv týkajících se vnitřních politik) – absence dostatečných důkazních informací ke stanovení zbytkového podílu přetrvávajících chyb v žádostech o úhradu nákladů |
| --- | --- |

—

(Kontroly na místě u smluv týkajících se vnitřních politik) – absence dostatečných důkazních informací ke stanovení zbytkového podílu přetrvávajících chyb v žádostech o úhradu nákladů

×

×

×

6. rámcový program

| — | Četnost chyb v oblasti veřejného zdravotnictví |
| --- | --- |

—

Četnost chyb v oblasti veřejného zdravotnictví

×

| — | četnost chyb (způsobilost) v žádostech o úhradu nákladů ke smlouvám na provedení výzkumu |
| --- | --- |

—

četnost chyb (způsobilost) v žádostech o úhradu nákladů ke smlouvám na provedení výzkumu

×

×

5. rámcový program

×

5. rámcový program

| — | Četnost chyb v 6. rámcovém programu výzkumu (16) |
| --- | --- |

—

Četnost chyb v 6. rámcovém programu výzkumu (16)

×

| — | Nedostatky v systémech řízení a kontroly Evropského fondu pro uprchlíky |
| --- | --- |

—

Nedostatky v systémech řízení a kontroly Evropského fondu pro uprchlíky

×

Spojené království a Lucembursko

×

Spojené království

×

Itálie

Vnější akce

| — | Nerespektování postupů pro smluvní zadávání veřejných zakázek humanitární organizací |
| --- | --- |

—

Nerespektování postupů pro smluvní zadávání veřejných zakázek humanitární organizací

×

A

A

A

| — | Systémy dohledu a kontroly zajišťující legalitu a správnost uskutečněných operací na úrovni prováděcích organizací je třeba dále zlepšit, aby byly zcela funkční (bod 8.32) |
| --- | --- |

—

Systémy dohledu a kontroly zajišťující legalitu a správnost uskutečněných operací na úrovni prováděcích organizací je třeba dále zlepšit, aby byly zcela funkční (bod 8.32)

×

×

C

B

B

| — | Právní postavení a odpovědnost smluvního partnera v rámci implementace příspěvku EU ke IV. pilíři mise OSN v Kosovu (UNMIK) |
| --- | --- |

—

Právní postavení a odpovědnost smluvního partnera v rámci implementace příspěvku EU ke IV. pilíři mise OSN v Kosovu (UNMIK)

×

Předvstupní strategie

| — | ISPA: systémy řízení a kontroly |
| --- | --- |

—

ISPA: systémy řízení a kontroly

×

Rumunsko

B

A

A

/

B

A

A

| — | PHARE: Rizika vyplývající z decentralizovaných systémů, opomenutí při auditu systémů a operací |
| --- | --- |

—

PHARE: Rizika vyplývající z decentralizovaných systémů, opomenutí při auditu systémů a operací

×

Rumunsko a Bulharsko

Správní výdaje

| — | Implementace standardů vnitřní kontroly v delegacích EU |
| --- | --- |

—

Implementace standardů vnitřní kontroly v delegacích EU

×

×

A

A

A

| — | Nedostatky v systémech dohledu a kontroly v delegacích EU
   (16)
  (bod 10.15) |
| --- | --- |

—

Nedostatky v systémech dohledu a kontroly v delegacích EU
   (16)
  (bod 10.15)

×

A

A

A

Zdroj: Účetní dvůr.

| 2.12 | V oblasti vlastních zdrojů, vnitřních politik (včetně výzkumu), předvstupní strategie (19) a správních výdajů (viz
  tabulka 2.1
  a body 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 a 10.25) se výroční zprávy o činnosti obecně shodují se závěry příslušných zvláštních posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti (DAS). |
| --- | --- |

2.12

V oblasti vlastních zdrojů, vnitřních politik (včetně výzkumu), předvstupní strategie (19) a správních výdajů (viz
  tabulka 2.1
  a body 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 a 10.25) se výroční zprávy o činnosti obecně shodují se závěry příslušných zvláštních posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti (DAS).

| 2.13 | Na druhé straně však generální ředitelé u významné části rozpočtu EU posuzují legalitu a správnost výdajů EU pozitivněji než audit Účetního dvora. |
| --- | --- |

2.13

Na druhé straně však generální ředitelé u významné části rozpočtu EU posuzují legalitu a správnost výdajů EU pozitivněji než audit Účetního dvora.

| 2.13 | Audit Účetního dvora se zabývá legalitou a správností transakcí zaevidovaných v daném roce. Generální ředitelé poskytují ujištění týkající se chodu víceletých systémů kontroly v příslušném roce. Komise nepodceňuje nedostatky systému, které mohou vyústit ve vynakládání prostředků nesplňující požadované podmínky; zároveň však Komise v průběhu času buduje svou jistotu a bere v úvahu nápravná opatření přijímaná k opravě takovýchto nedostatků a dále schopnost víceletého systému opravovat chyby i během určité doby po vyplacení prostředků. |
| --- | --- |

2.13

Audit Účetního dvora se zabývá legalitou a správností transakcí zaevidovaných v daném roce. Generální ředitelé poskytují ujištění týkající se chodu víceletých systémů kontroly v příslušném roce. Komise nepodceňuje nedostatky systému, které mohou vyústit ve vynakládání prostředků nesplňující požadované podmínky; zároveň však Komise v průběhu času buduje svou jistotu a bere v úvahu nápravná opatření přijímaná k opravě takovýchto nedostatků a dále schopnost víceletého systému opravovat chyby i během určité doby po vyplacení prostředků.

Viz též odpovědi na odstavce 2.5 a 2.6.

| 2.14 | Pokud jde o společnou zemědělskou politiku, jistota vyjádřená v prohlášení generálního ředitele pro zemědělství a rozvoj venkova (viz
  tabulka 2.1
  ) není v některých významných ohledech v souladu se zjištěními Účetního dvora. Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova používá na podporu svého prohlášení model míry jistoty. Základní prvky tohoto modelu jsou vymezeny ve výroční zprávě o činnosti (20). Audit Účetního dvora zjistil nedostatky, které mají na všechny tyto prvky dopad a omezují jistotu, kterou lze z daného prohlášení získat. Jde především o případy, kdy Komise získává jistotu z prvků, které se netýkají výdajů roku 2006 (21), používá prognózy budoucích oprav údajů (podmíněných aktiv) současného roku a zohledňuje náklady na finanční opravy nesené členskými státy, nikoliv příjemci, kterým byly nesprávně vyplaceny finanční prostředky (viz body 5.63–5.64). |
| --- | --- |

2.14

Pokud jde o společnou zemědělskou politiku, jistota vyjádřená v prohlášení generálního ředitele pro zemědělství a rozvoj venkova (viz
  tabulka 2.1
  ) není v některých významných ohledech v souladu se zjištěními Účetního dvora. Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova používá na podporu svého prohlášení model míry jistoty. Základní prvky tohoto modelu jsou vymezeny ve výroční zprávě o činnosti (20). Audit Účetního dvora zjistil nedostatky, které mají na všechny tyto prvky dopad a omezují jistotu, kterou lze z daného prohlášení získat. Jde především o případy, kdy Komise získává jistotu z prvků, které se netýkají výdajů roku 2006 (21), používá prognózy budoucích oprav údajů (podmíněných aktiv) současného roku a zohledňuje náklady na finanční opravy nesené členskými státy, nikoliv příjemci, kterým byly nesprávně vyplaceny finanční prostředky (viz body 5.63–5.64).

| 2.14 | Komise konstatuje, že celková úroveň chyb výrazně poklesla a že pokud se týče výdajů ze záruční sekce EZOZF, jež se netýkají rozvoje venkova a které tvoří více než 85 % celkových výdajů, je úroveň chyb nevýznamná. Pokud jde o rozvoj venkova, agroenvironmentální opatření budou mít pravděpodobně vysokou frekvenci výskytu závažných chyb. |
| --- | --- |

2.14

Komise konstatuje, že celková úroveň chyb výrazně poklesla a že pokud se týče výdajů ze záruční sekce EZOZF, jež se netýkají rozvoje venkova a které tvoří více než 85 % celkových výdajů, je úroveň chyb nevýznamná. Pokud jde o rozvoj venkova, agroenvironmentální opatření budou mít pravděpodobně vysokou frekvenci výskytu závažných chyb.

Ujištění generálního ředitele pro zemědělství a rozvoj venkova se opírá o ucelený systém řízení a kontroly zemědělských výdajů, který zajišťuje prevenci, resp. odhalování a zpětné získávání nesprávných plateb konečným příjemcům. Tento systém se skládá ze čtyř doplňkových úrovní, přičemž všechny fungují uspokojivě. Pokud se konkrétně týče postupu pro dodržování předpisů, jeho víceletá povaha nemá dopad na jistotu, kterou lze z tohoto postupu vyvodit pro rozpočtový rok 2006. Je sice pravda, že finanční důsledky lze zjistit teprve po dokončení postupů, nicméně prozatímní zjištění z auditů provedených v 2006 jsou již známa. Kromě toho byly systémům řízení a kontroly členských států věnovány audity prováděné Komisí, které neposkytují údaje pouze o ověřovaných výdajích, nýbrž nepřímo také o budoucích výdajích v rámci zkoumaných systémů.

Dále pak je účelem evidence podmíněných aktiv v účetnictví Komise vykázat případné pohledávky, a to na základě výsledků auditů prováděných Komisí, a neslouží tedy k poskytnutí jakékoli jistoty, pokud jde o legalitu a správnost podkladových operací.

| 2.15 | Pokud jde o strukturální politiky, prohlášení generálního ředitele pro regionální politiku a generálního ředitele pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti podceňují významné nedostatky v systémech řízení a kontroly v členských státech (viz bod 6.38) a značný počet chyb na úrovni projektů (viz bod 6.39), na něž upozornily audity Účetního dvora (viz
  tabulka 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.15

Pokud jde o strukturální politiky, prohlášení generálního ředitele pro regionální politiku a generálního ředitele pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti podceňují významné nedostatky v systémech řízení a kontroly v členských státech (viz bod 6.38) a značný počet chyb na úrovni projektů (viz bod 6.39), na něž upozornily audity Účetního dvora (viz
  tabulka 2.1
  ).

| 2.15 | Výroční zprávy o činnosti příslušných generálních ředitelů uvádějí základnu, ze které vychází jejich hodnocení účinnosti systému řízení a kontroly v členských státech, a dále připravovaná opravná opatření, která mají přinést nezbytná zlepšení a určit míru rizika, jemuž jsou vystaveny prostředky Společenství. Tato hodnocení se opírají o rozsáhlou auditorskou činnost a jsou obecně v souladu s hodnoceními Účetního dvora. Ukazují, jak je uvedeno v odpovědi na odstavec 2.6, že zhruba 10 % systémů kontroly vykazuje závažné nedostatky, a představuje tudíž vysoké riziko. V těchto případech může dojít k pozastavení výplat členským státům a jsou ukládány finanční opravy tam, kde samy členské státy nejsou schopny požadované opravy provést. Komise zastává názor, že velký podíl odhalených chyb bude pravděpodobně možné opravit prostřednictvím víceletých opravných mechanismů zabudovaných do systému. |
| --- | --- |

2.15

Výroční zprávy o činnosti příslušných generálních ředitelů uvádějí základnu, ze které vychází jejich hodnocení účinnosti systému řízení a kontroly v členských státech, a dále připravovaná opravná opatření, která mají přinést nezbytná zlepšení a určit míru rizika, jemuž jsou vystaveny prostředky Společenství. Tato hodnocení se opírají o rozsáhlou auditorskou činnost a jsou obecně v souladu s hodnoceními Účetního dvora. Ukazují, jak je uvedeno v odpovědi na odstavec 2.6, že zhruba 10 % systémů kontroly vykazuje závažné nedostatky, a představuje tudíž vysoké riziko. V těchto případech může dojít k pozastavení výplat členským státům a jsou ukládány finanční opravy tam, kde samy členské státy nejsou schopny požadované opravy provést. Komise zastává názor, že velký podíl odhalených chyb bude pravděpodobně možné opravit prostřednictvím víceletých opravných mechanismů zabudovaných do systému.

| 2.16 | Účetní dvůr rovněž zpochybňuje, zda je celkové posouzení generálního ředitele pro regionální politiku týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF) a Fondu soudržnosti v souladu s výhradami, které tento generální ředitel vyjádřil v souvislosti s fungováním systémů řízení a kontroly v deseti (v případě ERDF) a devíti (v případě Fondu soudržnosti) členských státech (22). Stejná situace je i v generálním ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti (23). Dále Účetní dvůr zaznamenal, že výroční zpráva o činnosti posledně jmenovaného generálního ředitelství uvádí, že k 17,5 % výdajů Evropského sociálního fondu (ESF) v programovém období 2000–2006 nebyl vydán výrok auditora; generální ředitel vycházel při vyjádření jistoty ze sdělení vedoucích pracovníků. |
| --- | --- |

2.16

Účetní dvůr rovněž zpochybňuje, zda je celkové posouzení generálního ředitele pro regionální politiku týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF) a Fondu soudržnosti v souladu s výhradami, které tento generální ředitel vyjádřil v souvislosti s fungováním systémů řízení a kontroly v deseti (v případě ERDF) a devíti (v případě Fondu soudržnosti) členských státech (22). Stejná situace je i v generálním ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti (23). Dále Účetní dvůr zaznamenal, že výroční zpráva o činnosti posledně jmenovaného generálního ředitelství uvádí, že k 17,5 % výdajů Evropského sociálního fondu (ESF) v programovém období 2000–2006 nebyl vydán výrok auditora; generální ředitel vycházel při vyjádření jistoty ze sdělení vedoucích pracovníků.

| 2.16 | Vedoucí pracovníci a útvary generálního ředitelství pro regionální politiku zabývající se auditem vydali stanoviska s výhradou k systémům v celé řadě členských států, a to z důvodu podstatných nedostatků, jež mají dopad na klíčové prvky jejich systémů, zároveň však byl učiněn závěr – na základě přijímaných opravných opatření a s ohledem na víceletý chod kontrolních opatření – že nedostatky nejsou natolik závažné, aby odůvodňovaly vyjádření formální výhrady v prohlášení generálního ředitele. Pokud jde o Evropský sociální fond, dospěla Komise k závěru, že celkové hodnocení generálního ředitele pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti je slučitelné s výhradami k programům v 7 členských státech. Sdělení vedoucích pracovníků slouží k tomu, aby vyplnilo mezeru vzniklou v souvislosti s operacemi, jež nepodléhají auditu, jelikož je jednoduše nemožné každoročně do auditu zahrnout stoprocentně všechny operace. |
| --- | --- |

2.16

Vedoucí pracovníci a útvary generálního ředitelství pro regionální politiku zabývající se auditem vydali stanoviska s výhradou k systémům v celé řadě členských států, a to z důvodu podstatných nedostatků, jež mají dopad na klíčové prvky jejich systémů, zároveň však byl učiněn závěr – na základě přijímaných opravných opatření a s ohledem na víceletý chod kontrolních opatření – že nedostatky nejsou natolik závažné, aby odůvodňovaly vyjádření formální výhrady v prohlášení generálního ředitele. Pokud jde o Evropský sociální fond, dospěla Komise k závěru, že celkové hodnocení generálního ředitele pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti je slučitelné s výhradami k programům v 7 členských státech. Sdělení vedoucích pracovníků slouží k tomu, aby vyplnilo mezeru vzniklou v souvislosti s operacemi, jež nepodléhají auditu, jelikož je jednoduše nemožné každoročně do auditu zahrnout stoprocentně všechny operace.

| 2.17 | V rozporu se zjištěními Účetního dvora není ve výroční zprávě o činnosti a prohlášení Úřadu pro spolupráci EuropeAid dostatečně zohledněn značný výskyt chyb a nedostatky v systémech dohledu a kontroly, jejichž cílem je zajišťovat legalitu a správnost operací na úrovni prováděcích organizací v oblasti vnějších akcí (viz body 8.31 a 8.32) (viz
  tabulka 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.17

V rozporu se zjištěními Účetního dvora není ve výroční zprávě o činnosti a prohlášení Úřadu pro spolupráci EuropeAid dostatečně zohledněn značný výskyt chyb a nedostatky v systémech dohledu a kontroly, jejichž cílem je zajišťovat legalitu a správnost operací na úrovni prováděcích organizací v oblasti vnějších akcí (viz body 8.31 a 8.32) (viz
  tabulka 2.1
  ).

| 2.17 | Systém vnitřní kontroly Komise si klade za cíl nalézt rovnováhu mezi náklady na kontroly a přínosy kontrol, přičemž je nastaven tak, aby bral v úvahu víceletý charakter výdajů na vnější pomoc a zajišťoval, aby se kontroly žádostí o výplatu předkládaných příjemci uskutečňovaly v klíčových fázích realizace, a zajistilo se tak odhalování a náprava chyb v zálohových platbách. |
| --- | --- |

2.17

Systém vnitřní kontroly Komise si klade za cíl nalézt rovnováhu mezi náklady na kontroly a přínosy kontrol, přičemž je nastaven tak, aby bral v úvahu víceletý charakter výdajů na vnější pomoc a zajišťoval, aby se kontroly žádostí o výplatu předkládaných příjemci uskutečňovaly v klíčových fázích realizace, a zajistilo se tak odhalování a náprava chyb v zálohových platbách.

V roce 2006 byla přijata opatření k dalšímu posílení systémů kontroly včetně distribuce zdokonalené praktické příručky pro postupy při uzavírání smluv, příručky pro stanovení programových odhadů, podrobnějších pokynů pro delegace týkající se podávání zpráv a zpřísnění následných kontrol (kontrol ex post).

Ukazatele legality a správnosti

| 2.18 | Ve svých výročních zprávách za rozpočtový rok 2006 předkládají ukazatele legality a správnosti tři čtvrtiny (24) generálních ředitelství. Účetní dvůr konstatuje, že ne všechny tyto ukazatele jsou v souladu s obecnými vzory (ukazatelů výsledků a/nebo dopadů) uvedenými v pokynech zpracovaných ústředními útvary Komise. Účetní dvůr se domnívá, že na úrovni generálních ředitelství je v zájmu měření účelnosti systémů dohledu a kontroly a legality a správnosti uskutečněných operací nutné vyvinout další úsilí (viz body 2.31–2.34). |
| --- | --- |

2.18

Ve svých výročních zprávách za rozpočtový rok 2006 předkládají ukazatele legality a správnosti tři čtvrtiny (24) generálních ředitelství. Účetní dvůr konstatuje, že ne všechny tyto ukazatele jsou v souladu s obecnými vzory (ukazatelů výsledků a/nebo dopadů) uvedenými v pokynech zpracovaných ústředními útvary Komise. Účetní dvůr se domnívá, že na úrovni generálních ředitelství je v zájmu měření účelnosti systémů dohledu a kontroly a legality a správnosti uskutečněných operací nutné vyvinout další úsilí (viz body 2.31–2.34).

| 2.18 | Prozatím nebyli generální ředitelé povinni uvést ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2006 ukazatele legality a správnosti v souladu s obecnými typy doporučení ve stálých pokynech (D(2006) 12058) a v souhrnné zprávě se hovoří o pokračujícím úsilí vymezit tyto ukazatele legality a správnosti při současném zajištění logicky uceleného přístupu ze strany skupiny útvarů v příslušné oblasti politik. Počínaje výročními zprávami o činnosti za rok 2007 bude používání uvedených ukazatelů povinné. |
| --- | --- |

2.18

Prozatím nebyli generální ředitelé povinni uvést ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2006 ukazatele legality a správnosti v souladu s obecnými typy doporučení ve stálých pokynech (D(2006) 12058) a v souhrnné zprávě se hovoří o pokračujícím úsilí vymezit tyto ukazatele legality a správnosti při současném zajištění logicky uceleného přístupu ze strany skupiny útvarů v příslušné oblasti politik. Počínaje výročními zprávami o činnosti za rok 2007 bude používání uvedených ukazatelů povinné.

AKČNÍ PLÁNY

Obecné posouzení

| 2.19 | Dne 7. března 2007 Komise předložila zprávu (25) o pokroku při provádění akčního plánu (26) na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. Celkový závěr této zprávy je pozitivní. Zpráva konstatuje, že Komise při provádění akčního plánu dosáhla hmatatelného pokroku, ale je třeba dořešit zbývající problémy. Přestože došlo k určitým zpožděním, Komise se domnívá, že do konce roku 2007 bude schopna „vytvořit základy“ pro řádné řízení rizika chyb a zajištění větší jistoty o legalitě a správnosti operací. |
| --- | --- |

2.19

Dne 7. března 2007 Komise předložila zprávu (25) o pokroku při provádění akčního plánu (26) na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. Celkový závěr této zprávy je pozitivní. Zpráva konstatuje, že Komise při provádění akčního plánu dosáhla hmatatelného pokroku, ale je třeba dořešit zbývající problémy. Přestože došlo k určitým zpožděním, Komise se domnívá, že do konce roku 2007 bude schopna „vytvořit základy“ pro řádné řízení rizika chyb a zajištění větší jistoty o legalitě a správnosti operací.

| 2.20 | V podrobné analýze přiložené k této zprávě o pokroku (viz
  tabulka 2.2
  ) Komise uvedla, že z 35 dílčích akcí jich 10 bylo dokončeno, 5 bylo těsně před dokončením, 13 stále probíhalo, 4 ještě nebyly zahájeny a 3 byly zrušeny. Dále vymezila 6 nových dílčích akcí, s jejichž zavedením se počítá do konce roku 2007. |
| --- | --- |

2.20

V podrobné analýze přiložené k této zprávě o pokroku (viz
  tabulka 2.2
  ) Komise uvedla, že z 35 dílčích akcí jich 10 bylo dokončeno, 5 bylo těsně před dokončením, 13 stále probíhalo, 4 ještě nebyly zahájeny a 3 byly zrušeny. Dále vymezila 6 nových dílčích akcí, s jejichž zavedením se počítá do konce roku 2007.

Tabulka 2.2 – Analýza implementace akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly

| Reference | Oblast/(dílčí) akce/termín stanovený v akčním plánu | Míra dokončení dle posouzení Komisí | Stupeň zavedení k 31.12.2006 dle posouzení Účetním dvorem | Dopad dosažený k 31.12.2006 dle předběžného posouzení Účetním dvorem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zjednodušení a společné zásady kontroly |
| 1 | Vést v patrnosti zjednodušení pravidel na období 2007–2013, zejména v oblasti způsobilosti nákladů strukturálních fondů a výzkumných programů (31.12.2006). | Téměř dokončeno | Téměř zavedeno | Nutné další opatření (27) |
| 2 | Navrhnout, aby se vnitřní kontrola stala na základě výsledků interinstitucionálních konzultací rozpočtovou zásadou revidovaného finančního nařízení (1.6.2006). | Zrušeno | Nebylo zavedeno | Cíle nebylo zcela dosaženo (další kontrola nutná) |
| 3a | Zavést šablony pro vnitřní kontrolu vymezující rozpětí kontrolních prvků, které lze očekávat v daném kontrolním prostředí (31.5.2006). | Dokončeno | Zavedeno | Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná) |
| 3b | Objasnit, jak budou generální ředitelství s ohledem na vytvořené šablony a strategie vnitřní kontroly na úrovni Komise získávat jistotu o strukturách vnitřní kontroly v rámci sdíleného řízení a vnitřních politik (30.9.2006). | Dokončeno | Zavedeno | Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná) |
| 3c | Zorganizovat nezávislé rovnocenné posouzení (peer review) pro posílení koherence a konzistentnosti strategií kontroly v jednotlivých skupinách (31.3.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 3d | Objasnit, jak budou generální ředitelství s ohledem na vytvořené šablony a strategie vnitřní kontroly na úrovni Komise získávat jistotu o vnější politice, správních výdajích, předvstupní pomoci, Evropském rozvojovém fondu a vlastních zdrojích (31.12.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 3e | Zorganizovat nezávislé rovnocenné posouzení (peer review) pro posílení koherence a konzistentnosti strategií kontroly v jednotlivých skupinách (31.12.2007). | Zatím nebylo zahájeno |
| 3N | Od vydání souhrnné zprávy za rok 2006 bude Komise jasně stanovovat a sdělovat rozpočtovému orgánu výhrady ohledně celkové věrohodnosti, případně ohledně odvětví anebo členského státu, spolu s informacemi o odpovídajících finančních opravách anebo pozastavených platbách (31.12.2007). | Nové opatření zavedeno 7.3.2007 |
| 4 | Zahájit interinstitucionální dialog o základních principech při posuzování přijatelnosti rizika v uskutečněných operacích h a definovat společné referenční hodnoty pro řízení tohoto rizika (31.3.2006). | Zrušeno | Nebylo zavedeno | Cíle nebylo zcela dosaženo (další kontrola nutná) |
| Prohlášení o řízení a věrohodnost auditu |
| 5 | Při jednáních o legislativě v období 2007–2013 požadovat používání prohlášení o řízení na provozní úrovni v rámci nepřímého centralizovaného řízení a zřízení národních koordinačních orgánů pro každou oblast politiky, které by mohly poskytovat přehled o ujištěních, které lze získat například ze souhrnné zprávy o provozních prohlášeních (30.6.2006). | Dokončeno | Zavedeno | Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná) |
| 6a | Vypracovat pokyny k tomu, jak zvýšit účelnost prohlášení o řízení v oblasti výzkumu a jiných vnitřních politik (30.9.2006). | Zrušeno | Nebylo zavedeno | Cíle nebylo zcela dosaženo (další kontrola nutná) |
| 6b | Rozšířit pokyny k tomu, jak zvýšit účelnost prohlášení o řízení v oblasti vnějších politik (31.12.2007). | Zatím nebylo zahájeno |
| 7a | Zavést kritéria pro certifikační audity v oblasti výzkumu a vnitřních politik s ohledem na využití „dohodnutých postupů“ (31.12.2006). | Dokončeno | Zavedeno | Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná) |
| 7b | Prošetřit kritéria (pokud ještě nebyla zavedena) pro certifikační audity v rámci sdíleného řízení pro období 2007–2013, rovněž s přihlédnutím k využití „dohodnutých postupů“ (31.3.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 7c | V relevantních případech a s ohledem na „dohodnuté postupy“ rozšířit kritéria pro certifikační audity na ostatní způsoby řízení (31.12.2007). | Zatím nebylo zahájeno |
| 8 | Analýza dodatečného ujištění ze strany nejvyšších kontrolních institucí v souvislosti se stávající praxí v oblasti fondů EU (31.12.2006). | Dokončeno | viz opatření 8N |
| 8N | Na základě impulsu, který dala tato akce, bude Komise pokračovat ve stycích s NKI s cílem zjistit, jakým způsobem by jejich práce mohla poskytnout jistotu ohledně provádění programů Komise v členských státech. Rovněž zahájí případovou studii klíčových problémů, kterým musí NKI čelit při posuzování výdajů Společenství (31.12.2007). | Nové opatření zavedeno 7.3.2007 |
| Jednotný přístup k auditu: sdílení výsledků a priorita nákladů a přínosů |
| 9a.1 | Posoudit potenciální opatření nutná pro zlepšení sdílení výsledků auditu a kontroly a kontroly nápravných opatření, která na ně navážou, v oblasti vnitřních politik, včetně výzkumu (31.12.2006). | Dokončeno | Zavedeno | Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná) |
| 9a.1N | S cílem dohlížet nad prvotní fází sdílení údajů v rámci systému ABAC bude Komise u šestého rámcového programu monitorovat sdílení údajů a sestavování zpráv vedoucími pracovníky s ohledem na rozpoznání klíčových faktorů úspěchu lepší integrací sdílení údajů do celkového procesu kontroly (31.12.2007). | Nové opatření zavedeno 7.3.2007 |
| 9a.2 | Posoudit potenciální opatření nezbytná pro posílení sdílení výsledků auditu a kontroly a kontroly nápravných opatření, která na ně navážou, v oblasti strukturálních fondů v letech 2007–2013 (31.5.2007). | Téměř dokončeno | Zavádění probíhá | — |
| 9a.3 | Posoudit potenciální opatření nezbytná pro posílení sdílení výsledků auditu a kontroly a kontroly nápravných opatření, která na ně navážou, v oblasti ostatních politik (31.12.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 9b | U přímo řízených výdajů zavést nástroj napojený na systém ABAC, který na úrovni celé Komise umožní výměnu informací o kontrolách a kontrolních návštěvách u všech právních subjektů (31.12.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 9c | Zahájit veřejnou soutěž na smluvní rámec pro celou Komisi, jejímž předmětem bude pomoc generálním ředitelstvím v metodologických otázkách, implementace kontrolních činností a sledování výkonnosti kontroly (30.4.2007). | Téměř dokončeno | Téměř zavedeno | Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná) |
| 10a.1 | Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: definovat společnou metodologii (31.5.2006). | Dokončeno | Zavedeno | Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná) |
| 10a.2 | Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: zahájit iniciativu vyzývající členské státy k poskytnutí údajů (30.9.2006). | Dokončeno | Zavádění probíhá | — |
| 10a.3 | Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: poskytnutí údajů členskými státy (28.2.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 10a.4 | Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: analýza získaných informací (30.9.2007). | Zatím nebylo zahájeno |
| 10b | Učinit výchozí odhad nákladů na kontrolu vzniklých u výdajů v rámci sdíleného řízení (30.6.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 10N | S cílem dále prozkoumat poměr nákladů a přínosů kontroly přezkoumá Komise účinek koncepce programu a požadavky na způsobilost u nákladů na kontrolu a poté provede podrobnou analýzu konkrétního přijatelného rizika (31.12.2007). | Nové opatření zavedeno 7.3.2007 |
| 11 | Zahájit pilotní projekty hodnocení přínosů v kontextu kontroly vnitřních politik (30.6.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 11N | V zájmu stanovení toho, zda jsou systémy pro zpětné získávání finančních prostředků a započtení příjmů a výdajů účelné, určí Komise částky, které byly vráceny v letech 2005 a 2006, a jejich soulad s chybami zjištěnými během kontrol a vytvoří pro přímé řízení typologii chyb s jejich vztahem k vráceným finančním prostředkům, finančním opravám a úpravám plateb a v případě strukturálních fondů prozkoumá spolehlivost vnitrostátního monitorovacího systému a systému sestavování zpráv (31.12.2007). | Nové opatření zavedeno 7.3.2007 |
| Nedostatky specifické pro jednotlivá odvětví |
| 12 | Zavést opatření na odstranění těchto nedostatků prostřednictvím ročních plánů řízení a zpráv o kontrole nápravných opatření v podobě výročních zpráv o činnosti (15.6.2007). | Téměř dokončeno | Téměř zavedeno | Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná) |
| 12N | S cílem zajistit účelnou dodatečnou věrohodnost provede Komise v roce 2007 v rámci šestého rámcového programu 300 auditů, přičemž v roce 2006 jich bylo provedeno 45. Navíc na základě systematické koncepce analýzy a kontroly příjemců šestého rámcového programu v rámci akce 16b Komise přistoupí k určení a opravě chyb u příjemců, kteří čerpají z rozpočtu nejvíce. To umožní získat ke konci roku 2007 reprezentativní představu o úrovni a povaze nesrovnalostí v rozpočtu pro výzkum jako celku (31.12.2007). | Nové opatření zavedeno 7.3.2007 |
| 13.1 | Dle požadavku Ecofin a s přihlédnutím k výročním zprávám, které budou předloženy do června 2006 podle článku 13, a výsledkům auditů Komise dokončí analýzu toho, jak se v současnosti provádějí kontroly strukturálních fondů na úrovni odvětví a regionů, a posoudí hodnotu stávajících stanovisek a prohlášení (31.3.2007). | Téměř dokončeno | Téměř zavedeno | Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná) |
| 13.2 | V kontextu výročních zpráv o činnosti aktualizovat údaje o tom, jak generální ředitelství získávají jistotu z uspořádání vnitřní kontroly v oblasti strukturálních fondů a zemědělství na období 2007–2013 (31.12.2007). | Dokončeno | Zavádění probíhá | — |
| 14a | Šířit osvědčené postupy u kontrol na primární úrovni v zájmu řízení rizika vzniku chyb v uskutečněných operacích a doporučit členským státům, aby posílily výměnu informací s příjemci, včetně informací o kontrolách a riziku zrušení prostředků (30.6.2006). | Dokončeno | Zavedeno | Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná) |
| 14b | V souvislosti se strukturálními fondy a nepřímým centralizovaným řízením poskytnout příjemcům a/nebo zprostředkovatelským subjektům pokyny na období 2007–2013 týkající se kontrol a odpovědností v kontrolním řetězci (31.12.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 15 | V souvislosti se strukturálními fondy uzavřít s osmi členskými státy, pokud se najde dostatek dobrovolníků, „smlouvy o důvěře“, které budou náležitým východiskem pro přípravu na implementaci nové legislativy a pro zvýšení jistoty o výdajích dle stávající legislativy/právních předpisů (31.12.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 16a | Na základě stávajících zkušeností zavést pokyny k akreditaci, školení a monitorování externích auditorů v oblasti výzkumu a ostatních vnitřních politik (30.6.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 16b | Vytvářet společné koncepce výběru reprezentativního vzorku pro účely posouzení rizika v oblasti výzkumu, vnitřních a vnějších politik (31.12.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| 16c | Koordinovat auditorské standardy, vykazování chybovosti atp. u strukturálních fondů (31.12.2007). | Probíhá | Zavádění probíhá | — |
| Zdroj: Účetní dvůr. |

Reference

Oblast/(dílčí) akce/termín stanovený v akčním plánu

Míra dokončení dle posouzení Komisí

Stupeň zavedení k 31.12.2006 dle posouzení Účetním dvorem

Dopad dosažený k 31.12.2006 dle předběžného posouzení Účetním dvorem

Zjednodušení a společné zásady kontroly

1

Vést v patrnosti zjednodušení pravidel na období 2007–2013, zejména v oblasti způsobilosti nákladů strukturálních fondů a výzkumných programů (31.12.2006).

Téměř dokončeno

Téměř zavedeno

Nutné další opatření (27)

2

Navrhnout, aby se vnitřní kontrola stala na základě výsledků interinstitucionálních konzultací rozpočtovou zásadou revidovaného finančního nařízení (1.6.2006).

Zrušeno

Nebylo zavedeno

Cíle nebylo zcela dosaženo (další kontrola nutná)

3a

Zavést šablony pro vnitřní kontrolu vymezující rozpětí kontrolních prvků, které lze očekávat v daném kontrolním prostředí (31.5.2006).

Dokončeno

Zavedeno

Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná)

3b

Objasnit, jak budou generální ředitelství s ohledem na vytvořené šablony a strategie vnitřní kontroly na úrovni Komise získávat jistotu o strukturách vnitřní kontroly v rámci sdíleného řízení a vnitřních politik (30.9.2006).

Dokončeno

Zavedeno

Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná)

3c

Zorganizovat nezávislé rovnocenné posouzení (peer review) pro posílení koherence a konzistentnosti strategií kontroly v jednotlivých skupinách (31.3.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

3d

Objasnit, jak budou generální ředitelství s ohledem na vytvořené šablony a strategie vnitřní kontroly na úrovni Komise získávat jistotu o vnější politice, správních výdajích, předvstupní pomoci, Evropském rozvojovém fondu a vlastních zdrojích (31.12.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

3e

Zorganizovat nezávislé rovnocenné posouzení (peer review) pro posílení koherence a konzistentnosti strategií kontroly v jednotlivých skupinách (31.12.2007).

Zatím nebylo zahájeno

3N

Od vydání souhrnné zprávy za rok 2006 bude Komise jasně stanovovat a sdělovat rozpočtovému orgánu výhrady ohledně celkové věrohodnosti, případně ohledně odvětví anebo členského státu, spolu s informacemi o odpovídajících finančních opravách anebo pozastavených platbách (31.12.2007).

Nové opatření zavedeno 7.3.2007

4

Zahájit interinstitucionální dialog o základních principech při posuzování přijatelnosti rizika v uskutečněných operacích h a definovat společné referenční hodnoty pro řízení tohoto rizika (31.3.2006).

Zrušeno

Nebylo zavedeno

Cíle nebylo zcela dosaženo (další kontrola nutná)

Prohlášení o řízení a věrohodnost auditu

5

Při jednáních o legislativě v období 2007–2013 požadovat používání prohlášení o řízení na provozní úrovni v rámci nepřímého centralizovaného řízení a zřízení národních koordinačních orgánů pro každou oblast politiky, které by mohly poskytovat přehled o ujištěních, které lze získat například ze souhrnné zprávy o provozních prohlášeních (30.6.2006).

Dokončeno

Zavedeno

Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná)

6a

Vypracovat pokyny k tomu, jak zvýšit účelnost prohlášení o řízení v oblasti výzkumu a jiných vnitřních politik (30.9.2006).

Zrušeno

Nebylo zavedeno

Cíle nebylo zcela dosaženo (další kontrola nutná)

6b

Rozšířit pokyny k tomu, jak zvýšit účelnost prohlášení o řízení v oblasti vnějších politik (31.12.2007).

Zatím nebylo zahájeno

7a

Zavést kritéria pro certifikační audity v oblasti výzkumu a vnitřních politik s ohledem na využití „dohodnutých postupů“ (31.12.2006).

Dokončeno

Zavedeno

Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná)

7b

Prošetřit kritéria (pokud ještě nebyla zavedena) pro certifikační audity v rámci sdíleného řízení pro období 2007–2013, rovněž s přihlédnutím k využití „dohodnutých postupů“ (31.3.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

7c

V relevantních případech a s ohledem na „dohodnuté postupy“ rozšířit kritéria pro certifikační audity na ostatní způsoby řízení (31.12.2007).

Zatím nebylo zahájeno

8

Analýza dodatečného ujištění ze strany nejvyšších kontrolních institucí v souvislosti se stávající praxí v oblasti fondů EU (31.12.2006).

Dokončeno

viz opatření 8N

8N

Na základě impulsu, který dala tato akce, bude Komise pokračovat ve stycích s NKI s cílem zjistit, jakým způsobem by jejich práce mohla poskytnout jistotu ohledně provádění programů Komise v členských státech. Rovněž zahájí případovou studii klíčových problémů, kterým musí NKI čelit při posuzování výdajů Společenství (31.12.2007).

Nové opatření zavedeno 7.3.2007

Jednotný přístup k auditu: sdílení výsledků a priorita nákladů a přínosů

9a.1

Posoudit potenciální opatření nutná pro zlepšení sdílení výsledků auditu a kontroly a kontroly nápravných opatření, která na ně navážou, v oblasti vnitřních politik, včetně výzkumu (31.12.2006).

Dokončeno

Zavedeno

Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná)

9a.1N

S cílem dohlížet nad prvotní fází sdílení údajů v rámci systému ABAC bude Komise u šestého rámcového programu monitorovat sdílení údajů a sestavování zpráv vedoucími pracovníky s ohledem na rozpoznání klíčových faktorů úspěchu lepší integrací sdílení údajů do celkového procesu kontroly (31.12.2007).

Nové opatření zavedeno 7.3.2007

9a.2

Posoudit potenciální opatření nezbytná pro posílení sdílení výsledků auditu a kontroly a kontroly nápravných opatření, která na ně navážou, v oblasti strukturálních fondů v letech 2007–2013 (31.5.2007).

Téměř dokončeno

Zavádění probíhá

—

9a.3

Posoudit potenciální opatření nezbytná pro posílení sdílení výsledků auditu a kontroly a kontroly nápravných opatření, která na ně navážou, v oblasti ostatních politik (31.12.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

9b

U přímo řízených výdajů zavést nástroj napojený na systém ABAC, který na úrovni celé Komise umožní výměnu informací o kontrolách a kontrolních návštěvách u všech právních subjektů (31.12.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

9c

Zahájit veřejnou soutěž na smluvní rámec pro celou Komisi, jejímž předmětem bude pomoc generálním ředitelstvím v metodologických otázkách, implementace kontrolních činností a sledování výkonnosti kontroly (30.4.2007).

Téměř dokončeno

Téměř zavedeno

Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná)

10a.1

Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: definovat společnou metodologii (31.5.2006).

Dokončeno

Zavedeno

Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná)

10a.2

Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: zahájit iniciativu vyzývající členské státy k poskytnutí údajů (30.9.2006).

Dokončeno

Zavádění probíhá

—

10a.3

Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: poskytnutí údajů členskými státy (28.2.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

10a.4

Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: analýza získaných informací (30.9.2007).

Zatím nebylo zahájeno

10b

Učinit výchozí odhad nákladů na kontrolu vzniklých u výdajů v rámci sdíleného řízení (30.6.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

10N

S cílem dále prozkoumat poměr nákladů a přínosů kontroly přezkoumá Komise účinek koncepce programu a požadavky na způsobilost u nákladů na kontrolu a poté provede podrobnou analýzu konkrétního přijatelného rizika (31.12.2007).

Nové opatření zavedeno 7.3.2007

11

Zahájit pilotní projekty hodnocení přínosů v kontextu kontroly vnitřních politik (30.6.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

11N

V zájmu stanovení toho, zda jsou systémy pro zpětné získávání finančních prostředků a započtení příjmů a výdajů účelné, určí Komise částky, které byly vráceny v letech 2005 a 2006, a jejich soulad s chybami zjištěnými během kontrol a vytvoří pro přímé řízení typologii chyb s jejich vztahem k vráceným finančním prostředkům, finančním opravám a úpravám plateb a v případě strukturálních fondů prozkoumá spolehlivost vnitrostátního monitorovacího systému a systému sestavování zpráv (31.12.2007).

Nové opatření zavedeno 7.3.2007

Nedostatky specifické pro jednotlivá odvětví

12

Zavést opatření na odstranění těchto nedostatků prostřednictvím ročních plánů řízení a zpráv o kontrole nápravných opatření v podobě výročních zpráv o činnosti (15.6.2007).

Téměř dokončeno

Téměř zavedeno

Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná)

12N

S cílem zajistit účelnou dodatečnou věrohodnost provede Komise v roce 2007 v rámci šestého rámcového programu 300 auditů, přičemž v roce 2006 jich bylo provedeno 45. Navíc na základě systematické koncepce analýzy a kontroly příjemců šestého rámcového programu v rámci akce 16b Komise přistoupí k určení a opravě chyb u příjemců, kteří čerpají z rozpočtu nejvíce. To umožní získat ke konci roku 2007 reprezentativní představu o úrovni a povaze nesrovnalostí v rozpočtu pro výzkum jako celku (31.12.2007).

Nové opatření zavedeno 7.3.2007

13.1

Dle požadavku Ecofin a s přihlédnutím k výročním zprávám, které budou předloženy do června 2006 podle článku 13, a výsledkům auditů Komise dokončí analýzu toho, jak se v současnosti provádějí kontroly strukturálních fondů na úrovni odvětví a regionů, a posoudí hodnotu stávajících stanovisek a prohlášení (31.3.2007).

Téměř dokončeno

Téměř zavedeno

Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná)

13.2

V kontextu výročních zpráv o činnosti aktualizovat údaje o tom, jak generální ředitelství získávají jistotu z uspořádání vnitřní kontroly v oblasti strukturálních fondů a zemědělství na období 2007–2013 (31.12.2007).

Dokončeno

Zavádění probíhá

—

14a

Šířit osvědčené postupy u kontrol na primární úrovni v zájmu řízení rizika vzniku chyb v uskutečněných operacích a doporučit členským státům, aby posílily výměnu informací s příjemci, včetně informací o kontrolách a riziku zrušení prostředků (30.6.2006).

Dokončeno

Zavedeno

Dopad se zatím neprojevil (další kontrola nutná)

14b

V souvislosti se strukturálními fondy a nepřímým centralizovaným řízením poskytnout příjemcům a/nebo zprostředkovatelským subjektům pokyny na období 2007–2013 týkající se kontrol a odpovědností v kontrolním řetězci (31.12.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

15

V souvislosti se strukturálními fondy uzavřít s osmi členskými státy, pokud se najde dostatek dobrovolníků, „smlouvy o důvěře“, které budou náležitým východiskem pro přípravu na implementaci nové legislativy a pro zvýšení jistoty o výdajích dle stávající legislativy/právních předpisů (31.12.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

16a

Na základě stávajících zkušeností zavést pokyny k akreditaci, školení a monitorování externích auditorů v oblasti výzkumu a ostatních vnitřních politik (30.6.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

16b

Vytvářet společné koncepce výběru reprezentativního vzorku pro účely posouzení rizika v oblasti výzkumu, vnitřních a vnějších politik (31.12.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

16c

Koordinovat auditorské standardy, vykazování chybovosti atp. u strukturálních fondů (31.12.2007).

Probíhá

Zavádění probíhá

—

Zdroj: Účetní dvůr.

| 2.21 | Ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2005 (28) Účetní dvůr uvádí, že vyhodnotí výsledky akčního plánu, jakmile bude možné posoudit jeho dopad. Účetní dvůr nicméně konstatuje, že harmonogram Komise k provádění akčního plánu (viz bod 2.19) je optimistický, a upozorňuje, že většina příslušných akcí pravděpodobně nebude mít reálný dopad na fungování systémů dohledu a kontroly Komise dříve než ve střednědobém/dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

2.21

Ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2005 (28) Účetní dvůr uvádí, že vyhodnotí výsledky akčního plánu, jakmile bude možné posoudit jeho dopad. Účetní dvůr nicméně konstatuje, že harmonogram Komise k provádění akčního plánu (viz bod 2.19) je optimistický, a upozorňuje, že většina příslušných akcí pravděpodobně nebude mít reálný dopad na fungování systémů dohledu a kontroly Komise dříve než ve střednědobém/dlouhodobém horizontu.

| 2.21 | Komise sama zdůraznila ve zprávě o pokroku při provádění akčnímu plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (29), že v rámci původního harmonogramu pro akční plán (tj. do konce roku 2007) budou dokončena nová dílčí opatření a že Komise zabezpečí, společně s již probíhajícími opatřeními, aby uvedený rámec byl zaveden do termínu, který byl stanoven pro zahájení plánovaného dopadu integrovaného rámce vnitřní kontroly na jistotu. |
| --- | --- |

2.21

Komise sama zdůraznila ve zprávě o pokroku při provádění akčnímu plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (29), že v rámci původního harmonogramu pro akční plán (tj. do konce roku 2007) budou dokončena nová dílčí opatření a že Komise zabezpečí, společně s již probíhajícími opatřeními, aby uvedený rámec byl zaveden do termínu, který byl stanoven pro zahájení plánovaného dopadu integrovaného rámce vnitřní kontroly na jistotu.

| 2.22 | Tabulka 2.2
  poskytuje přehled o tom, jak Účetní dvůr předběžně posoudil implementaci opatření v rámci akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. Dle této analýzy nebyly na konci roku 2006 celkem 4 akce zahájeny, 16 akcí (resp. jejich zavádění) stále probíhalo, 15 (30) akcí vyžadovalo následná opatření (cíl nebyl zcela dosažen nebo dopad nebyl zatím realizován) a šest akcí bylo nových. Účetní dvůr se domnívá, že některé z těchto akcí navazují na předchozí akce (nebo s nimi souvisí) vymezené v souhrnné zprávě za rok 2005 a/nebo v dřívějších zprávách (viz bod 2.29) (31). |
| --- | --- |

2.22

Tabulka 2.2
  poskytuje přehled o tom, jak Účetní dvůr předběžně posoudil implementaci opatření v rámci akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. Dle této analýzy nebyly na konci roku 2006 celkem 4 akce zahájeny, 16 akcí (resp. jejich zavádění) stále probíhalo, 15 (30) akcí vyžadovalo následná opatření (cíl nebyl zcela dosažen nebo dopad nebyl zatím realizován) a šest akcí bylo nových. Účetní dvůr se domnívá, že některé z těchto akcí navazují na předchozí akce (nebo s nimi souvisí) vymezené v souhrnné zprávě za rok 2005 a/nebo v dřívějších zprávách (viz bod 2.29) (31).

| 2.22 | Provádění akčního plánu obecně respektuje harmonogram stanovený Komisí, který platí na léta 2006 a 2007. Komise předloží závěrečnou zprávu k provádění akčního plánu na jaře roku 2008. Dopad plánu se projeví v dlouhodobějším horizontu. Komise bude tento dopad na jistotu sledovat, přičemž zpráva za rok 2008 se bude poprvé zabývat dopadem různých opatření a zformuluje závěry pro budoucí konsolidaci integrovaného rámce vnitřní kontroly (viz KOM(2007) 86). |
| --- | --- |

2.22

Provádění akčního plánu obecně respektuje harmonogram stanovený Komisí, který platí na léta 2006 a 2007. Komise předloží závěrečnou zprávu k provádění akčního plánu na jaře roku 2008. Dopad plánu se projeví v dlouhodobějším horizontu. Komise bude tento dopad na jistotu sledovat, přičemž zpráva za rok 2008 se bude poprvé zabývat dopadem různých opatření a zformuluje závěry pro budoucí konsolidaci integrovaného rámce vnitřní kontroly (viz KOM(2007) 86).

Náprava chyb

| 2.23 | Hlavním cílem systémů dohledu a kontroly je předcházet chybám v operacích prováděných z rozpočtu EU, odhalovat je a opravovat. Stejně jako v předchozích letech zjistil audit Účetního dvora důkazy výskytu významných chyb v rozsáhlých oblastech výdajů EU a dále zjistil, že k většině chyb dochází u konečných příjemců. Nápravu chyb ve výdajích z rozpočtu EU je proto potřeba řešit primárně na této úrovni (32). |
| --- | --- |

2.23

Hlavním cílem systémů dohledu a kontroly je předcházet chybám v operacích prováděných z rozpočtu EU, odhalovat je a opravovat. Stejně jako v předchozích letech zjistil audit Účetního dvora důkazy výskytu významných chyb v rozsáhlých oblastech výdajů EU a dále zjistil, že k většině chyb dochází u konečných příjemců. Nápravu chyb ve výdajích z rozpočtu EU je proto potřeba řešit primárně na této úrovni (32).

| 2.23 | V případech, kdy byly systémy dohledu a kontroly vyhodnoceny jako neúčinné a kdy zjištěné nedostatky představují riziko pro rozpočet ES, uplatňuje Komise mechanismy určené pro výkon její dohlédací úlohy, aby získala od odpovědných členských států příslušné částky nazpět. Členské státy tudíž mají motivaci, aby zajistily odpovídající kontroly, a vyhnuly se tak možným finančním opravám. |
| --- | --- |

2.23

V případech, kdy byly systémy dohledu a kontroly vyhodnoceny jako neúčinné a kdy zjištěné nedostatky představují riziko pro rozpočet ES, uplatňuje Komise mechanismy určené pro výkon její dohlédací úlohy, aby získala od odpovědných členských států příslušné částky nazpět. Členské státy tudíž mají motivaci, aby zajistily odpovídající kontroly, a vyhnuly se tak možným finančním opravám.

Chyby ve strukturálních fondech, zjištěné Účetním dvorem, se vyskytují také na úrovni prováděcích subjektů, nikoli jednotlivých žadatelů, například při určování míry spolufinancování. Paušálně stanovené finanční opravy, které nesou členské státy, jsou v těchto případech výrazem míry účinnosti dohledové kontroly Komise sloužící k ochraně rozpočtu Společenství.

| 2.24 | O provedených opravách chyb však existují jen nedostatečné důkazy. Informace o zpětně získaných částkách a finančních opravách prezentované ve výročních zprávách o činnosti za rok 2006 a v různých oddílech konečné konsolidované účetní závěrky za rok 2006 nejsou dostatečné k tomu, aby riziko překrývání různých položek bylo zjevné. Neumožňují ani rozlišit mezi zpětně získanými částkami z titulu nelegálních/nesprávných výdajů na úrovni konečných příjemců/recipientů a opravami prováděnými členskými státy v důsledku systémových nedostatků. |
| --- | --- |

2.24

O provedených opravách chyb však existují jen nedostatečné důkazy. Informace o zpětně získaných částkách a finančních opravách prezentované ve výročních zprávách o činnosti za rok 2006 a v různých oddílech konečné konsolidované účetní závěrky za rok 2006 nejsou dostatečné k tomu, aby riziko překrývání různých položek bylo zjevné. Neumožňují ani rozlišit mezi zpětně získanými částkami z titulu nelegálních/nesprávných výdajů na úrovni konečných příjemců/recipientů a opravami prováděnými členskými státy v důsledku systémových nedostatků.

| 2.24 | Údaje o zpětně získaných částkách a finančních opravách v odvětví zemědělství jsou obecně přiměřené, nicméně je nutno zkvalitnit je v ostatních odvětvích. Opatření 11N akčního plánu se mimo jiné zaměřuje na určení toho, „zda systémy zpětného získávání a náhrad prostředků fungují efektivně“, a to zjišťováním částek získaných nazpět v letech 2005 a 2006 a jejich návaznosti na chyby, které byly odhaleny během kontrol, přičemž ve vztahu ke sdílenému řízení bude uvedené opatření zkoumat spolehlivost vnitrostátních monitorovacích systémů a systémů výkaznictví. |
| --- | --- |

2.24

Údaje o zpětně získaných částkách a finančních opravách v odvětví zemědělství jsou obecně přiměřené, nicméně je nutno zkvalitnit je v ostatních odvětvích. Opatření 11N akčního plánu se mimo jiné zaměřuje na určení toho, „zda systémy zpětného získávání a náhrad prostředků fungují efektivně“, a to zjišťováním částek získaných nazpět v letech 2005 a 2006 a jejich návaznosti na chyby, které byly odhaleny během kontrol, přičemž ve vztahu ke sdílenému řízení bude uvedené opatření zkoumat spolehlivost vnitrostátních monitorovacích systémů a systémů výkaznictví.

Komise vynaloží úsilí k provedení analýzy různých systémů používaných při zpětném získávání prostředků s cílem poskytnout lepší údaje o těchto zpětně získaných částkách v roční účetní závěrce.

| 2.25 | Poskytované informace jsou navíc neúplné, protože neukazují všechny opravy provedené ve výdajích EU ani do jaké míry se příslušné částky týkají výdajů uskutečněných v roce 2006 (viz body 5.61 a 5.62). To se týká zejména strukturálních opatření, a to i přes to, že na úrovni Komise i členských států jsou zavedeny zvláštní mechanismy zajišťující vracení nezpůsobilých grantů (např. výměnou nezpůsobilých výdajů za způsobilé výdaje a započtením zpětně získaných částek s výdaji nebo snížením budoucích žádostí o úhradu nákladů). |
| --- | --- |

2.25

Poskytované informace jsou navíc neúplné, protože neukazují všechny opravy provedené ve výdajích EU ani do jaké míry se příslušné částky týkají výdajů uskutečněných v roce 2006 (viz body 5.61 a 5.62). To se týká zejména strukturálních opatření, a to i přes to, že na úrovni Komise i členských států jsou zavedeny zvláštní mechanismy zajišťující vracení nezpůsobilých grantů (např. výměnou nezpůsobilých výdajů za způsobilé výdaje a započtením zpětně získaných částek s výdaji nebo snížením budoucích žádostí o úhradu nákladů).

| 2.25 | Rozhodnutí o finančních opravách v oblasti zemědělství, přijatá v roce 2006, uvádí generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova ve výčtu ve své výroční zprávě o činnosti, přičemž každé rozhodnutí je doprovázeno součtem částek vyloučených z financování Společenstvím. |
| --- | --- |

2.25

Rozhodnutí o finančních opravách v oblasti zemědělství, přijatá v roce 2006, uvádí generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova ve výčtu ve své výroční zprávě o činnosti, přičemž každé rozhodnutí je doprovázeno součtem částek vyloučených z financování Společenstvím.

Komise uznává potřebu poskytovat komplexnější evidenci finančních oprav a zpětně získaných částek ve vztahu ke strukturálním opatřením, a přijala proto kroky ke zvýšení kvality údajů, jež má Komise k dispozici a k získávání informací od členských států, které navzdory regulačním požadavkům prozatím nebyly důsledně dodávány.

Informace o nápravě chyb, které má Komise k dispozici

| 2.26 | V souvislosti s potřebou zajistit dostupnost, úplnost a spolehlivost informací o nápravě chyb zahájila Komise v roce 2006 řadu iniciativ. |
| --- | --- |

2.26

V souvislosti s potřebou zajistit dostupnost, úplnost a spolehlivost informací o nápravě chyb zahájila Komise v roce 2006 řadu iniciativ.

| 2.27 | Kromě opatření přijatého v souvislosti se záruční sekcí EZOZF (viz body 5.52 a 5.61) Komise v prosinci 2006 (33) pozměnila nařízení (ES) č. 448/2001 a vydala pokyny týkající se informací, které mají být poskytovány o provedených opravách a částkách vybíraných členskými státy v oblasti strukturálních opatření. |
| --- | --- |

2.27

Kromě opatření přijatého v souvislosti se záruční sekcí EZOZF (viz body 5.52 a 5.61) Komise v prosinci 2006 (33) pozměnila nařízení (ES) č. 448/2001 a vydala pokyny týkající se informací, které mají být poskytovány o provedených opravách a částkách vybíraných členskými státy v oblasti strukturálních opatření.

| 2.27 | V lednu roku 2007 se Komise rovněž obrátila písemně na všechny členské státy a vyžádala si údaje za rok 2006 a kumulativně za celé období 2000–2006, a to pokud jde o zpětně získané částky a čerpání a dále také o situaci v oblasti neuzavřených případů zpětného získávání částek k závěru roku 2006. |
| --- | --- |

2.27

V lednu roku 2007 se Komise rovněž obrátila písemně na všechny členské státy a vyžádala si údaje za rok 2006 a kumulativně za celé období 2000–2006, a to pokud jde o zpětně získané částky a čerpání a dále také o situaci v oblasti neuzavřených případů zpětného získávání částek k závěru roku 2006.

| 2.28 | V březnu 2007 bylo v akčním plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly přijato „nové opatření (11N)“ (viz bod 2.20 a 
  tabulka 2.2
  ). Na jeho základě chce Komise určit, zda systémy pro vracení finančních prostředků a započtení příjmů a výdajů fungují účelně, a to tak, že určí výši částek vrácených v letech 2005 a 2006 a míru jejich shody s chybami zjištěnými během kontrol. V tomto kontextu Komise vytvoří pro přímo řízené výdaje typologii chyb a pokusí se identifikovat jejich vztah k vráceným částkám, finančním opravám a úpravám plateb. U výdajů v rámci sdíleného řízení prověří spolehlivost vnitrostátních monitorovacích systémů. |
| --- | --- |

2.28

V březnu 2007 bylo v akčním plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly přijato „nové opatření (11N)“ (viz bod 2.20 a 
  tabulka 2.2
  ). Na jeho základě chce Komise určit, zda systémy pro vracení finančních prostředků a započtení příjmů a výdajů fungují účelně, a to tak, že určí výši částek vrácených v letech 2005 a 2006 a míru jejich shody s chybami zjištěnými během kontrol. V tomto kontextu Komise vytvoří pro přímo řízené výdaje typologii chyb a pokusí se identifikovat jejich vztah k vráceným částkám, finančním opravám a úpravám plateb. U výdajů v rámci sdíleného řízení prověří spolehlivost vnitrostátních monitorovacích systémů.

| 2.29 | Opatření 11N je však ve skutečnosti pokračováním předchozích horizontálních akčních plánů Komise (34) (nebo je s nimi jinak spojeno) (viz bod 2.22), které již Komise považovala za uzavřené. |
| --- | --- |

2.29

Opatření 11N je však ve skutečnosti pokračováním předchozích horizontálních akčních plánů Komise (34) (nebo je s nimi jinak spojeno) (viz bod 2.22), které již Komise považovala za uzavřené.

| 2.29 | Opatření 11N je širší než předchozí opatření, na která se odvolává Účetní dvůr, jelikož navazuje na zjištění z kontrolních akcí. |
| --- | --- |

2.29

Opatření 11N je širší než předchozí opatření, na která se odvolává Účetní dvůr, jelikož navazuje na zjištění z kontrolních akcí.

| 2.30 | V řadě předchozích výročních zpráv (35) Účetní dvůr upozornil Komisi na nedostatky při získávání spolehlivých informací o nápravě chyb. Jedná se o složité záležitosti a nic nenasvědčuje tomu, že by stávající nedostatky byly vyřešeny nebo že by jejich vyřešení bylo pravděpodobné v krátkodobém výhledu. |
| --- | --- |

2.30

V řadě předchozích výročních zpráv (35) Účetní dvůr upozornil Komisi na nedostatky při získávání spolehlivých informací o nápravě chyb. Jedná se o složité záležitosti a nic nenasvědčuje tomu, že by stávající nedostatky byly vyřešeny nebo že by jejich vyřešení bylo pravděpodobné v krátkodobém výhledu.

| 2.30 | Jak bylo uvedeno v odpovědi na odstavec 2.6, Komise zajistí, aby budoucí výroční zprávy o činnosti obsahovaly podrobnější údaje o opravách, které jsou plánovány, zaváděny a ukládány během příslušného roku. Komise věnuje obzvláštní pozornost rozpracování preventivních opatření, a to na základě analýzy příčin, které vedly k uložení oprav. Taková opatření mohou být všeobecná, kupříkladu vymezení právního rámce, nebo konkretizovaná, kupříkladu jednotlivé finanční kontroly. |
| --- | --- |

2.30

Jak bylo uvedeno v odpovědi na odstavec 2.6, Komise zajistí, aby budoucí výroční zprávy o činnosti obsahovaly podrobnější údaje o opravách, které jsou plánovány, zaváděny a ukládány během příslušného roku. Komise věnuje obzvláštní pozornost rozpracování preventivních opatření, a to na základě analýzy příčin, které vedly k uložení oprav. Taková opatření mohou být všeobecná, kupříkladu vymezení právního rámce, nebo konkretizovaná, kupříkladu jednotlivé finanční kontroly.

STANDARDY KONTROLY

| 2.31 | Účetní dvůr zkoumal, jak standardy vnitřní kontroly (36) používá několik (37) útvarů Komise. Cílem bylo posoudit nejen stupeň implementace minimálních (základních) požadavků, ale také účelnost systémů pro zajištění legality a správnosti uskutečněných operací (38). |
| --- | --- |

2.31

Účetní dvůr zkoumal, jak standardy vnitřní kontroly (36) používá několik (37) útvarů Komise. Cílem bylo posoudit nejen stupeň implementace minimálních (základních) požadavků, ale také účelnost systémů pro zajištění legality a správnosti uskutečněných operací (38).

Plnění základních požadavků

| 2.32 | Přehled generálního ředitelství pro rozpočet o stavu vnitřní kontroly v útvarech Komise v roce 2006 ukazuje, že v rozpočtovém roce 2006 splňují generální ředitelství v průměru 95 % základních požadavků. Jelikož základní požadavky zůstaly v podstatě nezměněny (39), Účetní dvůr konstatuje, že míra dodržování standardů vnitřní kontroly zůstala při srovnání s rokem 2005 stabilní. Analýza implementace standardů vnitřní kontroly, kterou provedl Účetní dvůr (a která je obecně v souladu s analýzou Komise), je uvedena v 
  tabulce 2.3
  . |
| --- | --- |

2.32

Přehled generálního ředitelství pro rozpočet o stavu vnitřní kontroly v útvarech Komise v roce 2006 ukazuje, že v rozpočtovém roce 2006 splňují generální ředitelství v průměru 95 % základních požadavků. Jelikož základní požadavky zůstaly v podstatě nezměněny (39), Účetní dvůr konstatuje, že míra dodržování standardů vnitřní kontroly zůstala při srovnání s rokem 2005 stabilní. Analýza implementace standardů vnitřní kontroly, kterou provedl Účetní dvůr (a která je obecně v souladu s analýzou Komise), je uvedena v 
  tabulce 2.3
  .

| 2.32 | Přestože se průměr o hodnotě 95 % jeví jako stabilní a od roku 2006 se nezměnil, musela se generální ředitelství vyrovnávat s novými požadavky v oblasti ICS 11 (jmenovitě příprava bezpečnostních plánů IT na základě analýzy rizik IT systémů) a ICS 15 (dva nové požadavky v oblasti plánování kontinuity obchodní činnosti). |
| --- | --- |

2.32

Přestože se průměr o hodnotě 95 % jeví jako stabilní a od roku 2006 se nezměnil, musela se generální ředitelství vyrovnávat s novými požadavky v oblasti ICS 11 (jmenovitě příprava bezpečnostních plánů IT na základě analýzy rizik IT systémů) a ICS 15 (dva nové požadavky v oblasti plánování kontinuity obchodní činnosti).

Tabulka 2.3 – Analýza implementace standardů vnitřní kontroly provedená Účetním dvorem (v přímé souvislosti s legalitou a správností uskutečněných operací) pro hlavní generální ředitelství) (stav k 31 prosinci 2006)

| Generální ředitelství nebo útvar | Realizace prostředků na platby v roce 2006
  (miliony EUR) | Soulad |
| --- | --- | --- |
| Standard č. 11
  „Analýza a řízení rizika“ | Standard č. 12
  „Dostatečné informace o řízení“ | Standard č. 14
  „Nesprávnosti ve výkaznictví“ | Standard č. 17
  „Dohled“ | Standard č. 18
  „Zaznamenávání výjimek“ | Standard č. 20
  „Zaznamenávání a náprava nedostatků vnitřní kontroly“ | Standard č. 21
  „Auditní zprávy“ | Standard č. 22
  „Oddělení interního auditu“ |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Zemědělství a rozvoj venkova | 53 465 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Rozpočet | 1 086 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Hospodářské a finanční záležitosti | 283 | B | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Rozšíření | 2063 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Energie a doprava | 1 161 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti | 9 478 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Vnější vztahy | 523 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Úřad pro spolupráci EuropeAid | 3 572 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Rybolov a námořní záležitosti | 725 | B | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A |
| Humanitární pomoc | 607 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Informační společnost a média | 1 268 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků | 2 611 | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu | 332 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku | 70 | A | A | B | B | B | A | A | A | A | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Úřad pro úřední tisky | 154 | B | A | A | B | B | A | A | A | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A |
| Regionální politika | 19 766 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Výzkum | 3 325 | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Posouzení:
  Soulad
  A: Soulad se základními požadavky.
  B: Částečný soulad se základními požadavky.

  Zdroj: Účetní dvůr. |

Generální ředitelství nebo útvar

Realizace prostředků na platby v roce 2006

(miliony EUR)

Soulad

Standard č. 11

„Analýza a řízení rizika“

Standard č. 12

„Dostatečné informace o řízení“

Standard č. 14

„Nesprávnosti ve výkaznictví“

Standard č. 17

„Dohled“

Standard č. 18

„Zaznamenávání výjimek“

Standard č. 20

„Zaznamenávání a náprava nedostatků vnitřní kontroly“

Standard č. 21

„Auditní zprávy“

Standard č. 22

„Oddělení interního auditu“

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Zemědělství a rozvoj venkova

53 465

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Rozpočet

1 086

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Hospodářské a finanční záležitosti

283

B

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Rozšíření

2063

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Energie a doprava

1 161

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti

9 478

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Vnější vztahy

523

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Úřad pro spolupráci EuropeAid

3 572

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Rybolov a námořní záležitosti

725

B

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

Humanitární pomoc

607

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Informační společnost a média

1 268

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků

2 611

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu

332

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku

70

A

A

B

B

B

A

A

A

A

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Úřad pro úřední tisky

154

B

A

A

B

B

A

A

A

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

Regionální politika

19 766

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Výzkum

3 325

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Posouzení:

Soulad

A: Soulad se základními požadavky.

B: Částečný soulad se základními požadavky.

Zdroj: Účetní dvůr.

Účelnost

| 2.33 | Přes vysokou míru souladu se základními požadavky systémy dohledu a kontroly Komise dostatečně neomezují riziko vzniku chyb, a to zejména v některých oblastech zemědělství, strukturálních politik, vnitřních politik, vnějších vztahů a předvstupní pomoci (viz body 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 a 
  tabulka 2.4
  ). Tato analýza se shoduje s jedním ze závěrů (40) výroční zprávy útvaru interního auditu Komise (IAS) za rozpočtový rok 2006 (41). |
| --- | --- |

2.33

Přes vysokou míru souladu se základními požadavky systémy dohledu a kontroly Komise dostatečně neomezují riziko vzniku chyb, a to zejména v některých oblastech zemědělství, strukturálních politik, vnitřních politik, vnějších vztahů a předvstupní pomoci (viz body 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 a 
  tabulka 2.4
  ). Tato analýza se shoduje s jedním ze závěrů (40) výroční zprávy útvaru interního auditu Komise (IAS) za rozpočtový rok 2006 (41).

| 2.33 | Je to nutno očekávat, jelikož standardy vnitřní kontroly se týkají převážně operací v rámci Komise, zatímco většina chyb se vyskytuje ve výdajích spravovaných členskými státy nebo prováděcími organizacemi. |
| --- | --- |

2.33

Je to nutno očekávat, jelikož standardy vnitřní kontroly se týkají převážně operací v rámci Komise, zatímco většina chyb se vyskytuje ve výdajích spravovaných členskými státy nebo prováděcími organizacemi.

Pokud se týká oblasti zemědělství, odpovědi jsou uvedeny v odstavcích 5.63, 5.64 a 5.77.

Pokud se týká předvstupní pomoci, viz odpověď na odstavec 9.23.

Tabulka 2.4 – Posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly (42)

Zdroj: Účetní dvůr.

| Oblast politik | Celkové posouzení |
| --- | --- |
| Vlastní zdroje
   (43) | |
| Zemědělství |
| — | na úrovni Komise |

Oblast politik

Celkové posouzení

Vlastní zdroje
   (43)

Zemědělství

—

na úrovni Komise

IACS (integrovaný administrativní a kontrolní systém)

jiné než IACS

| — | na úrovni členských států |
| --- | --- |

—

na úrovni členských států

IACS

jiné než IACS

Strukturální politiky

| — | na úrovni Komise |
| --- | --- |

—

na úrovni Komise

| — | na úrovni členských států |
| --- | --- |

—

na úrovni členských států

Vnitřní politiky včetně výzkumu

Vnější akce

| — | ústředí a delegace Komise |
| --- | --- |

—

ústředí a delegace Komise

Předvstupní pomoc

| — | na úrovni Komise |
| --- | --- |

—

na úrovni Komise

Phare/Turecko a ISPA

SAPARD

| — | na úrovni členských států |
| --- | --- |

—

na úrovni členských států

Správní výdaje
   (44)

Uvedená tabulka shrnuje celkové posouzení systémů dohledu a kontroly podle informací uvedených v příslušných kapitolách. V kontextu metodologie použité v rámci koncepce auditu Účetního dvora (viz body 1.38 a 1.39) poukazuje na klíčové prvky, ale nemůže poskytnout všechny příslušné údaje, které jsou předmětem vlastního znění zprávy.

Legenda

| | Uspokojivé |
| --- | --- |
| | Částečně uspokojivé |
| | Neuspokojivé |

Uspokojivé

Částečně uspokojivé

Neuspokojivé

| 2.34 | Na základě přezkumu kvality práce oddělení interního auditu (IAC) generálních ředitelství došel útvar interního auditu Komise k závěru, že většina oddělení interního auditu (45) částečně nebo plně dodržuje (profesní) standardy, nicméně úsilí směřující ke zlepšení práce interního auditu by mělo pokračovat (46). Účetní dvůr zaznamenal zjištění tohoto přezkumu a vítá příslušné návrhy na zlepšení, zejména pak doporučení, aby jednak oddělení interního auditu vypracovala na konci tříletého období končícího v roce 2009 globální posouzení systémů vnitřní kontroly generálních ředitelství a jednak aby totéž provedl útvar interního auditu na úrovni Komise (47). |
| --- | --- |

2.34

Na základě přezkumu kvality práce oddělení interního auditu (IAC) generálních ředitelství došel útvar interního auditu Komise k závěru, že většina oddělení interního auditu (45) částečně nebo plně dodržuje (profesní) standardy, nicméně úsilí směřující ke zlepšení práce interního auditu by mělo pokračovat (46). Účetní dvůr zaznamenal zjištění tohoto přezkumu a vítá příslušné návrhy na zlepšení, zejména pak doporučení, aby jednak oddělení interního auditu vypracovala na konci tříletého období končícího v roce 2009 globální posouzení systémů vnitřní kontroly generálních ředitelství a jednak aby totéž provedl útvar interního auditu na úrovni Komise (47).

| 2.34 | Úloha oddělení interního auditu (Internal Audit Capability, IAC) nespočívá ve vydávání každoročního stanoviska k výročním zprávám o činnosti (AAR) generálních ředitelů, nýbrž v poskytování poradenství k procesu přípravy AAR, přičemž v souladu s povahou a rozsahem své práce ve sledovaném roce by IAC měla vyjádřit stanovisko ke stavu kontroly jakožto příspěvku k sestavení AAR (viz SEK(2003) 0059). |
| --- | --- |

2.34

Úloha oddělení interního auditu (Internal Audit Capability, IAC) nespočívá ve vydávání každoročního stanoviska k výročním zprávám o činnosti (AAR) generálních ředitelů, nýbrž v poskytování poradenství k procesu přípravy AAR, přičemž v souladu s povahou a rozsahem své práce ve sledovaném roce by IAC měla vyjádřit stanovisko ke stavu kontroly jakožto příspěvku k sestavení AAR (viz SEK(2003) 0059).

Komise nemá v současnosti žádné plány týkající se změn její struktury kontroly, pokud jde o úlohu oddělení interního auditu.

Toto téma je nutno nově posoudit v budoucnu, až Komise získá více zkušeností se stávající strukturou interní kontroly, přičemž zohlední i požadované zdroje.

CELKOVÝ ZÁVĚR A DOPORUČENÍ

| 2.35 | V rozpočtovém roce 2006 Účetní dvůr zaznamenal v systémech dohledu a kontroly Komise další zlepšení, a to zejména v přípravě výročních zpráv o činnosti a prohlášení (bod 2.7) a v posouzení fungování systémů dohledu a kontroly a dále v oblasti dopadu příslušných výhrad na jistotu vyjádřenou v prohlášeních generálních ředitelů (body 2.9 a 2.12). |
| --- | --- |

2.35

V rozpočtovém roce 2006 Účetní dvůr zaznamenal v systémech dohledu a kontroly Komise další zlepšení, a to zejména v přípravě výročních zpráv o činnosti a prohlášení (bod 2.7) a v posouzení fungování systémů dohledu a kontroly a dále v oblasti dopadu příslušných výhrad na jistotu vyjádřenou v prohlášeních generálních ředitelů (body 2.9 a 2.12).

| 2.36 | Přesto však audit Účetního dvora odhalil přetrvávající nedostatky jak v posouzeních uvedených ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních některých generálních ředitelů (body 2.13–2.18), tak ve fungování systémů dohledu a kontroly (body 2.33 a 2.34). |
| --- | --- |

2.36

Přesto však audit Účetního dvora odhalil přetrvávající nedostatky jak v posouzeních uvedených ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních některých generálních ředitelů (body 2.13–2.18), tak ve fungování systémů dohledu a kontroly (body 2.33 a 2.34).

| 2.36 | Výroční zprávy o činnosti obecně jasně formulují hodnocení účinnosti systémů řízení a kontroly v členských státech, a dále připravovaná opravná opatření, která mají přinést nezbytná zlepšení. Hodnocení generálních ředitelů se odlišují od hodnocení Účetního dvora, kupříkladu pokud jde o potřebu vyjádření výhrad k jistotě, zejména z důvodu víceleté perspektivy systémů kontroly zaváděných v jednotlivých oblastech politik. |
| --- | --- |

2.36

Výroční zprávy o činnosti obecně jasně formulují hodnocení účinnosti systémů řízení a kontroly v členských státech, a dále připravovaná opravná opatření, která mají přinést nezbytná zlepšení. Hodnocení generálních ředitelů se odlišují od hodnocení Účetního dvora, kupříkladu pokud jde o potřebu vyjádření výhrad k jistotě, zejména z důvodu víceleté perspektivy systémů kontroly zaváděných v jednotlivých oblastech politik.

| 2.37 | Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby pokračovala ve svém úsilí zaměřeném na posílení systémů dohledu a kontroly generálních ředitelství s důrazem na: |
| --- | --- |

2.37

Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby pokračovala ve svém úsilí zaměřeném na posílení systémů dohledu a kontroly generálních ředitelství s důrazem na:

| 2.37 | |
| --- | --- |

2.37

| a) | zajištění konzistentního a důsledného posouzení systémů dohledu a kontroly ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních, včetně náležitých ukazatelů legality a správnosti, a jeho souladu s výhradami vyjádřenými v prohlášeních (body 2.13–2.18); |
| --- | --- |

a)

zajištění konzistentního a důsledného posouzení systémů dohledu a kontroly ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních, včetně náležitých ukazatelů legality a správnosti, a jeho souladu s výhradami vyjádřenými v prohlášeních (body 2.13–2.18);

| a) | Komise se zavázala v souhrnné zprávě za rok 2006 ke sledování provádění nápravných opatření, která zavedly pověřené schvalující osoby k řešení nedostatků podkladových kontrolních prvků. |
| --- | --- |

a)

Komise se zavázala v souhrnné zprávě za rok 2006 ke sledování provádění nápravných opatření, která zavedly pověřené schvalující osoby k řešení nedostatků podkladových kontrolních prvků.

| b) | dokončení náležité kontroly příslušných opatření akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly s cílem zajistit, aby tato opatření měla praktický dopad na systémy dohledu a kontroly, a zejména pak vypracování přiměřených a spolehlivých informací o nápravě chyb na úrovni konečných příjemců (body 2.19–2.30); |
| --- | --- |

b)

dokončení náležité kontroly příslušných opatření akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly s cílem zajistit, aby tato opatření měla praktický dopad na systémy dohledu a kontroly, a zejména pak vypracování přiměřených a spolehlivých informací o nápravě chyb na úrovni konečných příjemců (body 2.19–2.30);

| b) | Komise předloží na jaře 2008 závěrečnou zprávu o provádění akčního plánu. Tato zpráva se poprvé bude zabývat dopadem různých opatření na jistotu a zformuluje závěry pro potřeby budoucí konsolidace integrovaného rámce vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

b)

Komise předloží na jaře 2008 závěrečnou zprávu o provádění akčního plánu. Tato zpráva se poprvé bude zabývat dopadem různých opatření na jistotu a zformuluje závěry pro potřeby budoucí konsolidace integrovaného rámce vnitřní kontroly.

| c) | zvýšení účelnosti systémů dohledu a kontroly v zájmu dostatečného zmírnění rizika vzniku chyb (body 2.33 a 2.34). |
| --- | --- |

c)

zvýšení účelnosti systémů dohledu a kontroly v zájmu dostatečného zmírnění rizika vzniku chyb (body 2.33 a 2.34).

| c) | Komise souhlasí s doporučením a zaměří své úsilí na zajištění toho, aby lidské a materiální zdroje kontroly byly využívány úsporně a dále, aby náklady na kontrolu byly odůvodněné ve smyslu zjištěné úrovně chyb, odrazujícího účinku a dalších kvalitativních přínosů.
  Komise bude pokračovat ve své snaze posilovat systémy dohledu a kontroly se zvláštním důrazem na další snižování rizika výskytu chyb v programech prováděných členskými státy v rámci sdíleného řízení. Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly si klade za cíl optimalizovat spolupráci s členskými státy a účinnost celkového rámce kontroly. Účinnost se dále zvýší také díky novým prvkům zaváděným v regulačním rámci na období 2007–2013. |
| --- | --- |

c)

Komise souhlasí s doporučením a zaměří své úsilí na zajištění toho, aby lidské a materiální zdroje kontroly byly využívány úsporně a dále, aby náklady na kontrolu byly odůvodněné ve smyslu zjištěné úrovně chyb, odrazujícího účinku a dalších kvalitativních přínosů.

Komise bude pokračovat ve své snaze posilovat systémy dohledu a kontroly se zvláštním důrazem na další snižování rizika výskytu chyb v programech prováděných členskými státy v rámci sdíleného řízení. Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly si klade za cíl optimalizovat spolupráci s členskými státy a účinnost celkového rámce kontroly. Účinnost se dále zvýší také díky novým prvkům zaváděným v regulačním rámci na období 2007–2013.

---

(1)  KOM(2007) 67 ze dne 28. února 2007.

(2)  KOM(2007) 274 ze dne 30. května 2007.

(3)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 1.64.

(4)  K většině chyb zjištěných v oblasti vnějších akcí docházelo na úrovni prováděcích organizací.

(5)  Oznámení ústředních útvarů Komise (generální sekretariát, generální ředitelství pro rozpočet a generální ředitelství pro personál a administrativu) generálním ředitelům a vedoucím útvarů – obecné pokyny k přípravě výročních zpráv o činnosti za rok 2006, SEK(2006) 1789 ze dne 19. prosince 2006.

(6)  Jedná se o proces organizovaný skupinami generálních ředitelství a koordinovaný ústředními útvary, jehož cílem je zlepšit konzistentnost a koherenci výhrad uváděných v prohlášeních.

(7)  V souladu s částí 2 nazvanou „Systémy pro řízení a vnitřní kontrolu“ by povaha a charakteristika řízení, rizika a prostředí kontroly měly být popsány v „šabloně pro vnitřní kontrolu“ (Internal Control Template – ICT). S přípravou ICT počítá opatření č. 3 akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly.

(8)  V rámci víceletého cíle č. 4 uvedeného v souhrnné zprávě za rok 2005 (KOM(2006) 277 ze dne 7. června 2006) by skupiny generálních ředitelů měly dále vypracovat konkrétní společné šablony pro ukazatele legality a správnosti. Do konce roku 2006 dokončila přehled cílů a ukazatelů pouze skupina „soudržnost pro růst a zaměstnanost“.

(9)  Generální ředitelé musí vypracovat celkový přehled souhrnného dopadu výhrad na prohlášení jako celek a dospět k jednoznačnému závěru o tom, zda je s ohledem na tyto výhrady možné míru jistoty vyjádřenou v prohlášeních udržet.

(10)  Pokud jde o kritéria významnosti a/nebo výhrady (definice a/nebo dopad) v kontextu prohlášení o věrohodnosti (DAS), u následujících generálních ředitelství stále existuje prostor ke zlepšení: GŘ pro vzdělávání a kulturu, GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti, GŘ pro životní prostředí, Evropská správní škola (EPSO/EAS), Eurostat a GŘ pro rybolov a námořní záležitosti.

(11)  I přes to, že generální ředitelé nepoužili šablonu pro vnitřní kontrolu jednotným způsobem (viz bod 2.7).

(12)  Z podrobné analýzy Účetního dvora vyplývá, že mezi výhradami za rok 2006 je šest nových výhrad a 14 výhrad přenesených z minulých let. Nicméně například počet členských států/regionů, jichž se týká výhrada vztahující se na Evropský sociální fond (ESF), se zvýšil z jednoho na osm.

(13)  Viz výroční zprávy za rozpočtové roky 2003 a 2004, body 1.67, a výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 2.17.

(14)  Dopad těchto hlavních výhrad na prohlášení generálního ředitele dle názoru Účetního dvora:

A: přiměřená jistota, že systémy vnitřní kontroly zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací, bez výhrad nebo s nepodstatnými výhradami.

B: přiměřená jistota, že systémy vnitřní kontroly zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací, s výhradami (chyby < 2 % nebo systémové nedostatky, jejichž finanční dopad < 10 % příslušného rozpočtu).

C: bez jistoty (chyby > 2 % nebo systémové nedostatky, jejichž finanční dopad > 10 % příslušného rozpočtu).

(15)  Důkazní informace z hlediska závěrů auditu Účetního dvora obsažené ve výroční zprávě o činnosti:

A: dostatečné důkazní informace pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti (jasné a jednoznačné).

B: dostatečné důkazní informace pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti po opravách (s nevýznamnými nepřesnostmi nebo chybějícími informacemi malé důležitosti).

C: nedostatečné důkazní informace pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti (s významnými nepřesnostmi nebo chybějícími informacemi velké důležitosti, např.: zanedbání problémů sdíleného řízení, pokrytí předchozího rozpočtového roku, nedostatečná kvantifikace, nepoužitelné informace).

(16)  Ačkoliv obsaženo ve výročních zprávách o činnosti.

(17)  U výdajů na společnou zemědělskou politiku, kde je náležitě uplatněn systém IACS.

(18)  U výdajů na společnou zemědělskou politiku, na něž se systém IACS nevztahuje, nebo není náležitě uplatněn.

Zdroj: Účetní dvůr.

(19)  Kromě programu SAPARD.

(20)  Například u záruční sekce EZOZF je to: 1. povinná administrativní struktura na úrovni členských států, 2. podrobné systémy kontrol a odrazujících sankcí, 3. následné kontroly (kontroly ex post), 4. postupy při schválení účetní závěrky.

(21)  Např. postupy při schválení účetní závěrky (viz body 5.56–5.64) a následné kontroly plateb (kontroly ex post) (viz body 5.48–5.53).

(22)  U ERDF analýza výroční zprávy o činnosti generálního ředitelství pro regionální politiku uvádí, že „ve výroku byla vyjádřena výhrada ve vztahu k významným nedostatkům, jež mají vliv na klíčové prvky systému“ v případě České republiky, Řecka, Irska, Lotyšska, Litvy, Lucemburska, Nizozemska, Slovenska a Španělska. Ke Slovinsku byla navíc vyjádřena výhrada z důvodu omezení rozsahu auditu. V případě Fondu soudržnosti „obsahoval výrok výhradu týkající se významných nedostatků, jež mají vliv na klíčové prvky systému“ v České republice, Maďarsku, Irsku, Lotyšsku, Litvě, Polsku, Portugalsku, Slovensku a Španělsku. Navíc pokud jde o uzavření programového období 1994 až 1999, neuvádí se žádné informace o míře zjištěných nedostatků a o zahájených finančních opravách.

(23)  V případě Evropského sociálního fondu (ESF) analýza výroční zprávy o činnosti generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti ukazuje, že dle názoru tohoto generálního ředitelství národní/regionální systémy kryjící 73,39 % plateb roku 2006 poskytly přiměřenou jistotu s omezeními.

(24)  Jedinými výjimkami jsou: Výbor poradců pro evropskou politiku, GŘ pro rozpočet, GŘ pro informatiku, Evropská správní škola (EPSO/EAS), Eurostat, GŘ pro vnitřní trh a služby, Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku, Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků a generální sekretariát, tj. nezahrnují útvary s velkými výdaji.

(25)  KOM(2007) 86 ze dne 7. března 2007.

(26)  KOM(2006) 9 ze dne 17. ledna 2006.

(27)  Při zavádění/interpretaci právního rámce je stále třeba vést v patrnosti, že cílem je zjednodušení.

Zdroj: Účetní dvůr.

(28)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 2.3 a 2.24.

(29)  Viz KOM (2006) 9 v konečném znění ze dne 17.1.2006.

(30)  Z toho 11 akcí již bylo téměř nebo plně zavedeno.

(31)  Především víceleté cíle předložené v příloze 1 souhrnné zprávy za rozpočtový rok 2005 (KOM(2006) 277 ze dne 7. června 2006), které rovněž zahrnují stále probíhající akce uvedené v předchozích souhrnných zprávách. Např. cíl č. 1: „dosažení účelného systému vnitřní kontroly a vlastnictví konceptů a procesů v rámci vnitřní kontroly na všech úrovních ve všech generálních ředitelstvích a útvarech“; 2: „prosazování odpovědnosti Komise prostřednictvím jejích výročních zpráv o činnosti a souhrnných zpráv, které jednoznačně vycházejí z jistoty vyjádřené vedoucími pracovníky“; 3: „zavedení účelného a komplexního řízení rizik (...)“; 4: „vytvořit z cílů a ukazatelů nástroj politiky a řízení (...)“; 5: „zajištění hladké implementace přijatých doporučení interního auditu“; 8: „zajištění náležitých kontrol akčních plánů prováděných v návaznosti na vyjádřené výhrady, zejména ve vztahu k pokroku plánovanému na rok 2006“; 9: „posílení odpovědnosti ustavením komplexního integrovaného rámce vnitřní kontroly (...)“; 10: „zlepšení efektivnosti a posílení odpovědnosti zajištěním proporcionality a náležité rovnováhy mezi předběžnými a následnými kontrolami (kontrolami ex ante a ex post) a další harmonizací a konkrétnějším zaměřením kontrol ex post“ a 12: „zajištění efektivnějšího finančního řízení prostřednictvím zjednodušujících opatření“. Viz také výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, bod 1 104, a za rozpočtový rok 2003, bod 1.76.

(32)  Proto zpětně získané částky, jako např. opravy paušální sazby nebo paušální částky, které nesou členské státy za nedostatky v systémech dohledu a kontroly, nebo spontánní úhrady ze strany konečných příjemců/recipientů nejsou pro vyjádření účelnosti systémů dohledu a kontroly na úrovni konečných příjemců/recipientů přímo relevantní.

(33)  Nařízení (ES) č. 1978/2006 (Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 89).

(34)

| a) | Akce 96 v bílé knize „Účelnější řízení vymáhání neoprávněně vyplacených částek“ (KOM(2000) 200 ze dne 1. března 2000); |
| --- | --- |

a)

Akce 96 v bílé knize „Účelnější řízení vymáhání neoprávněně vyplacených částek“ (KOM(2000) 200 ze dne 1. března 2000);

| b) | akce č. 5.3.2A – „Problematika vymáhání pohledávek (...) bude zahrnuta v ročním plánu řízení (...), spolu s příslušnými ukazateli výkonnosti (...)“ a B „Generální ředitelství pro rozpočet bude řídit proces monitorování zúčtování částek, které ještě nebyly získány zpět (...), jež poskytne pravidelné a spolehlivé statistiky/ukazatele pro účely řízení (...) a jež Komisi nabídne komplexní přehled o celkové výkonnosti a účelnosti“ – souhrnné zprávy za rok 2002 (KOM(2003) 391 ze dne 9. července 2003) a |
| --- | --- |

b)

akce č. 5.3.2A – „Problematika vymáhání pohledávek (...) bude zahrnuta v ročním plánu řízení (...), spolu s příslušnými ukazateli výkonnosti (...)“ a B „Generální ředitelství pro rozpočet bude řídit proces monitorování zúčtování částek, které ještě nebyly získány zpět (...), jež poskytne pravidelné a spolehlivé statistiky/ukazatele pro účely řízení (...) a jež Komisi nabídne komplexní přehled o celkové výkonnosti a účelnosti“ – souhrnné zprávy za rok 2002 (KOM(2003) 391 ze dne 9. července 2003) a

| c) | následná kontrola opatření v podobě cíle č. 5 v souhrnné zprávě za rok 2004 (KOM(2005) 256 ze dne 15. června 2006) a č. 4 v souhrnné zprávě za rok 2005 (KOM(2006) 277 ze dne 7. června 2006) „vytvořit z cílů a ukazatelů nástroj politiky a řízení (...)“. |
| --- | --- |

c)

následná kontrola opatření v podobě cíle č. 5 v souhrnné zprávě za rok 2004 (KOM(2005) 256 ze dne 15. června 2006) a č. 4 v souhrnné zprávě za rok 2005 (KOM(2006) 277 ze dne 7. června 2006) „vytvořit z cílů a ukazatelů nástroj politiky a řízení (...)“.

(35)  Viz např. finanční výhrada týkající se různých pohledávek v prohlášeních Účetního dvora o věrohodnosti za rozpočtové roky 2004, 2003, 2002 a bod 6.41 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005.

(36)  Standardy č. 11 „Analýza a řízení rizika“, č. 12 „Dostatečné informace o řízení“, č. 14 „Nesprávnosti ve výkaznictví“, č. 17 „Dohled“, č. 18 „Zaznamenávání výjimek“, č. 20 „Zaznamenávání a náprava nedostatků vnitřní kontroly“, č. 21 „Auditní zprávy“ a č. 22 „Oddělení interního auditu“.

(37)  GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, Úřad pro spolupráci EuropeAid, GŘ pro rozpočet, GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti, GŘ pro humanitární pomoc, GŘ pro rozšíření, GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, GŘ pro rybolov a námořní záležitosti, GŘ pro informační společnost a média, GŘ pro správu a vyplácení individuálních nároků, Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu, Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku, Úřad pro úřední tisky, GŘ pro regionální politiku, GŘ pro vnější vztahy, GŘ pro výzkum, GŘ pro energetiku a dopravu.

(38)  Bezprostřední přímý dopad standardů vnitřní kontroly se různí v závislosti na tom, jakým způsobem je plnění rozpočtu řízeno. Například u zemědělství a strukturálních fondů, kde každodenní řízení provádějí národní nebo regionální úřady, patří k opatřením vnitřní kontroly Komise také dohled nad systémy řízení a kontroly v členských státech.

(39)  Počet základních požadavků se zvýšil ze 75 na 79. U devíti základních požadavků vybraných pro rok 2006 byly ve srovnání s rokem 2005 učiněny drobné změny.

(40)  Při auditu zjistil útvar interního auditu (IAS) v mnoha oblastech jednoznačná zlepšení v systémech vnitřní kontroly. Přesto přetrvává řada závažných nedostatků a je potřeba vyvinout další úsilí. Mezi oblasti, kde se nabízí prostor ke zlepšení, patří např. následné kontroly (kontroly ex post) a řízení smluv.

(41)  KOM(2007) 280 ze dne 30. května 2007.

(42)  Rozdíl mezi Komisí a ostatními úrovněmi se uvádí tam, kde je to relevantní.

(43)  Viz omezení rozsahu v bodech 4.3, 4.4 a 4.7.

(44)  Toto posouzení je omezeno na „Fungování systémů dohledu a kontroly“ Komise.

Zdroj: Účetní dvůr.

(45)  Požadavky na oddělení interního auditu jsou vymezeny ve standardu vnitřní kontroly č. 22.

(46)  Růst profesionality a koordinace procesu plánování auditu.

(47)  Viz také výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 1.76.

KAPITOLA 3

Rozpočtové řízení

OBSAH

| 3.1–3.2 | Úvod |
| --- | --- |

3.1–3.2

| 3.3–3.15 | Připomínky |
| --- | --- |

3.3–3.15

| 3.3–3.6 | Vlivem opravných rozpočtů se ruší zvýšení rozpočtu plateb |
| --- | --- |

3.3–3.6

| 3.7–3.11 | Objem nečerpaných rozpočtových závazků nadále roste |
| --- | --- |

3.7–3.11

| 3.12 | Výdaje Fondu soudržnosti jsou pod úrovní odhadů |
| --- | --- |

3.12

| 3.13–3.14 | Pravidlo rok n + 2 vedlo k nízké míře rušení přidělení prostředků na závazek |
| --- | --- |

3.13–3.14

| 3.15 | Zpráva Komise o rozpočtovém a finančním řízení je lépe připravena, ale rozsah poskytovaných informací je nejednotný |
| --- | --- |

3.15

| 3.16–3.21 | Závěry a doporučení |
| --- | --- |

3.16–3.21

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 3.1 | Tato kapitola analyzuje otázky vyplývající z plnění souhrnného rozpočtu EU na rok 2006, který je posledním rokem finančního výhledu 2000–2006. Zabývá se především vysokou mírou plnění rozpočtu, opravnými rozpočty, rostoucím objemem nečerpaných rozpočtových závazků a dopadem skutečnosti, že výdaje Fondu soudržnosti byly nižší, než se předpokládalo. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

3.1

Tato kapitola analyzuje otázky vyplývající z plnění souhrnného rozpočtu EU na rok 2006, který je posledním rokem finančního výhledu 2000–2006. Zabývá se především vysokou mírou plnění rozpočtu, opravnými rozpočty, rostoucím objemem nečerpaných rozpočtových závazků a dopadem skutečnosti, že výdaje Fondu soudržnosti byly nižší, než se předpokládalo.

| 3.2 | Podrobnější informace o struktuře a fungování rozpočtu, zejména pak o významu plateb a závazků a vztazích mezi nimi, naleznete v 
  příloze I
  této výroční zprávy. |
| --- | --- |

3.2

Podrobnější informace o struktuře a fungování rozpočtu, zejména pak o významu plateb a závazků a vztazích mezi nimi, naleznete v 
  příloze I
  této výroční zprávy.

PŘIPOMÍNKY

Vlivem opravných rozpočtů se ruší zvýšení rozpočtu plateb

| 3.3 | Celkové příděly na závazky (122,8 miliardy EUR) a příděly na platby (111,2 miliardy EUR) v roce 2006 byly vyšší než v roce 2005, a to o 4,1 % v případě přídělů na závazky a o 1,6 % v případě přídělů na platby. Celkově zůstaly příděly na závazky i příděly na platby pod úrovní stropu finančního výhledu, a to o 0,7 miliardy EUR u přídělů na závazky a o 7,9 miliardy EUR u přídělů na platby. |
| --- | --- |

3.3

Celkové příděly na závazky (122,8 miliardy EUR) a příděly na platby (111,2 miliardy EUR) v roce 2006 byly vyšší než v roce 2005, a to o 4,1 % v případě přídělů na závazky a o 1,6 % v případě přídělů na platby. Celkově zůstaly příděly na závazky i příděly na platby pod úrovní stropu finančního výhledu, a to o 0,7 miliardy EUR u přídělů na závazky a o 7,9 miliardy EUR u přídělů na platby.

| 3.4 | Šest opravných rozpočtů odhlasovaných během roku vedlo k celkovému snížení přídělů na závazky o 0,6 miliardy EUR a snížení přídělů na platby o 4,6 miliardy EUR. Snížení přídělů na platby je převážně odezvou na skutečnost, že platby v zemědělství (0,9 miliardy EUR) a v oblasti strukturálních operací (3,3 miliardy EUR) nedosáhly očekáváné výše. Uvedené snížení přídělů na platby svědčí o dobrém rozpočtovém řízení, neboť snižuje přebytek rozpočtu (1) o stejnou částku (a umožňuje tak, aby členským státům byly vráceny vlastní zdroje). |
| --- | --- |

3.4

Šest opravných rozpočtů odhlasovaných během roku vedlo k celkovému snížení přídělů na závazky o 0,6 miliardy EUR a snížení přídělů na platby o 4,6 miliardy EUR. Snížení přídělů na platby je převážně odezvou na skutečnost, že platby v zemědělství (0,9 miliardy EUR) a v oblasti strukturálních operací (3,3 miliardy EUR) nedosáhly očekáváné výše. Uvedené snížení přídělů na platby svědčí o dobrém rozpočtovém řízení, neboť snižuje přebytek rozpočtu (1) o stejnou částku (a umožňuje tak, aby členským státům byly vráceny vlastní zdroje).

| 3.4 | Komise přijímá opatření ke snížení nedostatečného plnění na nejnižší možnou míru prostřednictvím aktivního rozpočtového řízení. Systém varování pro plánování rozpočtu pomáhá odhalovat možné problémy v počáteční fázi. Nepředvídatelné události se řeší změnou rozpočtů, jak doporučuje Účetní dvůr. V důsledku tohoto přístupu se míra provedení konečných plateb trvale zvyšovala až na téměř 100 %. |
| --- | --- |

3.4

Komise přijímá opatření ke snížení nedostatečného plnění na nejnižší možnou míru prostřednictvím aktivního rozpočtového řízení. Systém varování pro plánování rozpočtu pomáhá odhalovat možné problémy v počáteční fázi. Nepředvídatelné události se řeší změnou rozpočtů, jak doporučuje Účetní dvůr. V důsledku tohoto přístupu se míra provedení konečných plateb trvale zvyšovala až na téměř 100 %.

| 3.5 | Výsledek plnění rozpočtu za rok 2006 uvedený v
  grafech III a IV

  přílohy I

  ukazuje, že: |
| --- | --- |

3.5

Výsledek plnění rozpočtu za rok 2006 uvedený v
  grafech III a IV

  přílohy I

  ukazuje, že:

| 3.5 | |
| --- | --- |

3.5

| — | míra využití závazků (99 %) a plateb (96 %) byla stejná jako v roce 2005; |
| --- | --- |

—

míra využití závazků (99 %) a plateb (96 %) byla stejná jako v roce 2005;

| — | snížení prostředků na platby u strukturálních operací o 3,3 miliardy EUR (které převýšilo nárůst rozpočtu pro tuto oblast za běžný rok) vedlo ke konečné míře čerpání ve výši 99 %. Bez opravného rozpočtu by tato míra činila 90 %. Uvedené snížení bylo způsobeno především stažením některých platebních nároků ve Španělsku a zpožděním plateb Spojenému království v důsledku nedostatků v systému řízení a kontroly v těchto zemích; |
| --- | --- |

—

snížení prostředků na platby u strukturálních operací o 3,3 miliardy EUR (které převýšilo nárůst rozpočtu pro tuto oblast za běžný rok) vedlo ke konečné míře čerpání ve výši 99 %. Bez opravného rozpočtu by tato míra činila 90 %. Uvedené snížení bylo způsobeno především stažením některých platebních nároků ve Španělsku a zpožděním plateb Spojenému království v důsledku nedostatků v systému řízení a kontroly v těchto zemích;

| — | Avšak kvůli tomu a nižším platbám oproti předpokladům v EU-10 by původně dostupné položky plateb měly být podle odhadů Komise plně využity. |
| --- | --- |

—

Avšak kvůli tomu a nižším platbám oproti předpokladům v EU-10 by původně dostupné položky plateb měly být podle odhadů Komise plně využity.

| — | 2,7 miliardy EUR nevyužitých prostředků na platby nebylo zrušeno, ale přeneseno z roku 2006 do roku 2007. Stejný objem prostředků se přenášel z roku 2005 do roku 2006; |
| --- | --- |

—

2,7 miliardy EUR nevyužitých prostředků na platby nebylo zrušeno, ale přeneseno z roku 2006 do roku 2007. Stejný objem prostředků se přenášel z roku 2005 do roku 2006;

| — | přebytek rozpočtu za daný rok činil 1,9 miliardy EUR, tedy méně než v roce 2005 (2,4 miliardy EUR). |
| --- | --- |

—

přebytek rozpočtu za daný rok činil 1,9 miliardy EUR, tedy méně než v roce 2005 (2,4 miliardy EUR).

| 3.6 | Podrobné informace o plnění rozpočtu na rok 2006 jsou uvedeny v dokumentu Komise s názvem „Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení – rozpočtový rok 2006“ (2) (viz bod 3.15). |
| --- | --- |

3.6

Podrobné informace o plnění rozpočtu na rok 2006 jsou uvedeny v dokumentu Komise s názvem „Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení – rozpočtový rok 2006“ (2) (viz bod 3.15).

Objem nečerpaných rozpočtových závazků nadále roste

| 3.7 | Nečerpané rozpočtové závazky, konkrétně nevyužité závazky přenesené za účelem využití v budoucích letech, a to zejména u víceletých programů, vzrostly o 12,6 miliardy EUR (10,6 %) na 131,6 miliardy EUR (viz
  tabulka 3.1
  ). Přibližně 90 % tohoto zvýšení (a 71 % celkové částky) souviselo se strukturálními operacemi a z toho se 23 % (2,9 miliardy EUR) týkalo Fondu soudržnosti (viz bod 3.12). |
| --- | --- |

3.7

Nečerpané rozpočtové závazky, konkrétně nevyužité závazky přenesené za účelem využití v budoucích letech, a to zejména u víceletých programů, vzrostly o 12,6 miliardy EUR (10,6 %) na 131,6 miliardy EUR (viz
  tabulka 3.1
  ). Přibližně 90 % tohoto zvýšení (a 71 % celkové částky) souviselo se strukturálními operacemi a z toho se 23 % (2,9 miliardy EUR) týkalo Fondu soudržnosti (viz bod 3.12).

| 3.7 | Jak Účetní dvůr uvádí v odstavci 3.10, nárůst neuhrazených závazků v daném období finančního výhledu je přirozeným důsledkem rozlišených výdajů, kdy jsou závazky přijímány v daném období, platby však mohou pokračovat i po jeho skončení. |
| --- | --- |

3.7

Jak Účetní dvůr uvádí v odstavci 3.10, nárůst neuhrazených závazků v daném období finančního výhledu je přirozeným důsledkem rozlišených výdajů, kdy jsou závazky přijímány v daném období, platby však mohou pokračovat i po jeho skončení.

| 3.8 | Rok 2006 byl posledním rokem programového období 2000–2006: do konce roku byly všechny závazky za toto období přijaty. Nečerpané rozpočtové závazky na konci roku 2006 tak představují plnou výši zbývajících plateb, které budou provedeny v průběhu několika následujících let (3). Odpovídají 28 % celkových částek souvisejících okruhů finančního výhledu za celé období. |
| --- | --- |

3.8

Rok 2006 byl posledním rokem programového období 2000–2006: do konce roku byly všechny závazky za toto období přijaty. Nečerpané rozpočtové závazky na konci roku 2006 tak představují plnou výši zbývajících plateb, které budou provedeny v průběhu několika následujících let (3). Odpovídají 28 % celkových částek souvisejících okruhů finančního výhledu za celé období.

Tabulka 3.1 – Změna zůstatku nečerpaných závazků v roce 2006

| | Podle typu | Celkem | Zemědělství | Strukturální operace | Vnitřní politiky | Vnější akce | Správa | Rezervy | Předvstupní strategie | Kompenzace | Zaokrouhlení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nerozlišené prostředky | Rozlišené prostředky |
| Přenesené závazky |
| Přenesený zůstatek | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 597 | 12 387 | 820 | | 7 710 | | –1 |
| Platby | –1 006 | –43 576 | –44 582 | –1 797 | –31 567 | –4 804 | –3 561 | – 703 | | –2 150 | | |
| Zrušení přídělení prostředků na závazek | –56 | –1 674 | –1 730 | –18 | – 707 | – 430 | – 311 | –13 | | – 250 | | –1 |
| Zrušení | – 163 | | – 163 | –42 | –5 | –23 | –21 | –70 | | –4 | | 2 |
| Závazky přijaté v roce 2006 |
| Přijaté závazky | 56 465 | 64 595 | 121 060 | 49 865 | 44 579 | 10 195 | 5 867 | 6 675 | 128 | 2 678 | 1 074 | –1 |
| Platby | –55 334 | –6 660 | –61 994 | –48 001 | – 832 | –4 210 | –1 626 | –5 997 | – 128 | – 126 | –1 074 | |
| Zrušení | –15 | | –15 | | –2 | –7 | –2 | –4 | | –1 | | 1 |
| Zaokrouhlení | –1 | | –1 | | 1 | | 1 | –1 | | | | –2 |
| Nečerpané závazky ke konci roku 2006 | 1 144 | 130 511 | 131 655 | 1 870 | 93 171 | 15 318 | 12 734 | 707 | 0 | 7 857 | 0 | –2 |
| Zdroj: účetní závěrka za rok 2006. |

Podle typu

Celkem

Zemědělství

Strukturální operace

Vnitřní politiky

Vnější akce

Správa

Rezervy

Předvstupní strategie

Kompenzace

Zaokrouhlení

Nerozlišené prostředky

Rozlišené prostředky

Přenesené závazky

Přenesený zůstatek

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 597

12 387

820

7 710

–1

Platby

–1 006

–43 576

–44 582

–1 797

–31 567

–4 804

–3 561

– 703

–2 150

Zrušení přídělení prostředků na závazek

–56

–1 674

–1 730

–18

– 707

– 430

– 311

–13

– 250

–1

Zrušení

– 163

– 163

–42

–5

–23

–21

–70

–4

2

Závazky přijaté v roce 2006

Přijaté závazky

56 465

64 595

121 060

49 865

44 579

10 195

5 867

6 675

128

2 678

1 074

–1

Platby

–55 334

–6 660

–61 994

–48 001

– 832

–4 210

–1 626

–5 997

– 128

– 126

–1 074

Zrušení

–15

–15

–2

–7

–2

–4

–1

1

Zaokrouhlení

–1

–1

1

1

–1

–2

Nečerpané závazky ke konci roku 2006

1 144

130 511

131 655

1 870

93 171

15 318

12 734

707

0

7 857

0

–2

Zdroj: účetní závěrka za rok 2006.

| 3.9 | Na konci roku 2006 představoval zůstatek nečerpaných rozpočtových závazků při míře výdajů roku 2006 platby za 2,6 roku a závazky za 2,0 roku. Tyto údaje jsou v prvním případě o 30 % a ve druhém o 38 % vyšší než v odpovídajícím bodě předchozího cyklu (tj. v roce 1999, který byl posledním rokem programového období 1994–1999), což svědčí o vyšší relativní míře nečerpaných rozpočtových závazků. |
| --- | --- |

3.9

Na konci roku 2006 představoval zůstatek nečerpaných rozpočtových závazků při míře výdajů roku 2006 platby za 2,6 roku a závazky za 2,0 roku. Tyto údaje jsou v prvním případě o 30 % a ve druhém o 38 % vyšší než v odpovídajícím bodě předchozího cyklu (tj. v roce 1999, který byl posledním rokem programového období 1994–1999), což svědčí o vyšší relativní míře nečerpaných rozpočtových závazků.

| 3.10 | Nečerpané rozpočtové závazky jsou přirozeným důsledkem rozlišených výdajů, neboť dokončení výdajových programů trvá několik let a závazky někdy vznikají i několik let před tím, než je provedena odpovídající platba. V případě nedostatečných výdajů – k nimž ve velké míře docházelo například mezi lety 1999 a 2003 (4) a které lze v současnosti pozorovat u výdajů na strukturální operace v nových členských státech EU (viz bod 3.12) – jsou nevyužité prostředky na platby zrušeny, zatímco přijaté, ale nevyužité závazky jsou po určitou dobu, než dojde ke zrušení přidělení prostředků na závazek, přeneseny do dalšího období (viz bod 3.13). Od roku 1994 závazky převyšují platby v průměru o 21 % (viz
  graf 3.1
  ). To vede k vyššímu nárůstu nečerpaných závazků, než se očekávalo, přičemž tento stav se každoročně přenáší do dalšího roku. |
| --- | --- |

3.10

Nečerpané rozpočtové závazky jsou přirozeným důsledkem rozlišených výdajů, neboť dokončení výdajových programů trvá několik let a závazky někdy vznikají i několik let před tím, než je provedena odpovídající platba. V případě nedostatečných výdajů – k nimž ve velké míře docházelo například mezi lety 1999 a 2003 (4) a které lze v současnosti pozorovat u výdajů na strukturální operace v nových členských státech EU (viz bod 3.12) – jsou nevyužité prostředky na platby zrušeny, zatímco přijaté, ale nevyužité závazky jsou po určitou dobu, než dojde ke zrušení přidělení prostředků na závazek, přeneseny do dalšího období (viz bod 3.13). Od roku 1994 závazky převyšují platby v průměru o 21 % (viz
  graf 3.1
  ). To vede k vyššímu nárůstu nečerpaných závazků, než se očekávalo, přičemž tento stav se každoročně přenáší do dalšího roku.

| 3.9–3.10 | Komise používá rovněž poměr neuhrazených závazků k průměrným ročním závazkům, který je méně ovlivněn zálohovými platbami a jednorázovými událostmi. Tento poměr představoval přibližně závazky za 2 roky (2,1 v roce 2006), což je vzhledem k pravidlu n + 2 normální. |
| --- | --- |

3.9–3.10

Komise používá rovněž poměr neuhrazených závazků k průměrným ročním závazkům, který je méně ovlivněn zálohovými platbami a jednorázovými událostmi. Tento poměr představoval přibližně závazky za 2 roky (2,1 v roce 2006), což je vzhledem k pravidlu n + 2 normální.

Rok 1999 byl rokem, kdy uplynuly čtyři roky od rozšíření Unie z 12 na 15 členských států, zatímco rok 2006 byl rokem, který následoval dva roky po přistoupení deseti nových členských států. Za druhé, ke zvýšení neuhrazených závazků vzhledem k předchozímu období vedla rovněž změna systému závazků a plateb (v období 2000–2006 závazky přijímány automaticky každý rok namísto podle pokroku při provádění jako v období 1994–1999 a platby jako proplácení nákladů místo zálohových plateb). Nárůst závazků v daném období je za těchto okolností běžný.

Image

| 3.11 | Jak je uvedeno v bodě 3.7, strukturální operace, tj. strukturální fondy a Fond soudržnosti, mají na nečerpaných závazcích většinový podíl. Nečerpané závazky strukturálních fondů za programové období 2000–2006 činily 76,9 miliardy EUR, což při míře výdajů roku 2006 představuje platby za 2,6 roku (viz
  graf 3.2
  ). Oproti platbám za 3,6 roku na konci roku 2005 jde o poměrný pokles. Příjemci peněžních prostředků musí své platby provést do konce roku 2008 (5). Zkušenosti však ukazují, že s blížícím se termínem ukončení programů výdaje přirozeně klesají. Existuje tak riziko, že v souvislosti s výdaji budou muset být v souladu s pravidlem rok n + 2 přidělení prostředků na závazek zrušena (viz bod 3.13). Výdaje v roce 2006 byly skutečně poněkud nižší než v roce 2005, a to i přes zvýšení rozpočtu (6). |
| --- | --- |

3.11

Jak je uvedeno v bodě 3.7, strukturální operace, tj. strukturální fondy a Fond soudržnosti, mají na nečerpaných závazcích většinový podíl. Nečerpané závazky strukturálních fondů za programové období 2000–2006 činily 76,9 miliardy EUR, což při míře výdajů roku 2006 představuje platby za 2,6 roku (viz
  graf 3.2
  ). Oproti platbám za 3,6 roku na konci roku 2005 jde o poměrný pokles. Příjemci peněžních prostředků musí své platby provést do konce roku 2008 (5). Zkušenosti však ukazují, že s blížícím se termínem ukončení programů výdaje přirozeně klesají. Existuje tak riziko, že v souvislosti s výdaji budou muset být v souladu s pravidlem rok n + 2 přidělení prostředků na závazek zrušena (viz bod 3.13). Výdaje v roce 2006 byly skutečně poněkud nižší než v roce 2005, a to i přes zvýšení rozpočtu (6).

| 3.11 | Mírný pokles plateb v roce 2006 v porovnání s rokem 2005 nesouvisel s koncem programového období. Dostupné důkazy o tendencích při provádění programů v programovém období 2000–2006 neprokazují žádné významné zpomalení. |
| --- | --- |

3.11

Mírný pokles plateb v roce 2006 v porovnání s rokem 2005 nesouvisel s koncem programového období. Dostupné důkazy o tendencích při provádění programů v programovém období 2000–2006 neprokazují žádné významné zpomalení.

Image

Výdaje Fondu soudržnosti jsou pod úrovní odhadů

| 3.12 | Míra výdajů Fondu soudržnosti byla v nových členských státech kvůli jejich potížím s absorpcí prostředků nižší, než se očekávalo. V rámci opravného rozpočtu byly prostředky na platby sníženy o 0,5 miliardy EUR a nečerpané rozpočtové závazky zvýšeny z 12,5 miliardy EUR v roce 2005 na 15,4 miliardy EUR na konci roku 2006 (viz
  graf 3.3
  ). Při míře výdajů roku 2006 to představuje platby za 5,1 roku. Odpovídající výdaje budou proto pravděpodobně přesahovat hluboko do období 2007–2013, kdy členské státy budou vytvářet nové programy a budou mít dodatečné související výdaje k absorpci. |
| --- | --- |

3.12

Míra výdajů Fondu soudržnosti byla v nových členských státech kvůli jejich potížím s absorpcí prostředků nižší, než se očekávalo. V rámci opravného rozpočtu byly prostředky na platby sníženy o 0,5 miliardy EUR a nečerpané rozpočtové závazky zvýšeny z 12,5 miliardy EUR v roce 2005 na 15,4 miliardy EUR na konci roku 2006 (viz
  graf 3.3
  ). Při míře výdajů roku 2006 to představuje platby za 5,1 roku. Odpovídající výdaje budou proto pravděpodobně přesahovat hluboko do období 2007–2013, kdy členské státy budou vytvářet nové programy a budou mít dodatečné související výdaje k absorpci.

| 3.12 | Komise odkazuje na své připomínky k odstavci 3.9 ohledně poměru mezi mírou neuhrazených závazků a průměrných ročních závazků. U Fondu soudržnosti tento poměr koncem roku 2006 činil 3,9. |
| --- | --- |

3.12

Komise odkazuje na své připomínky k odstavci 3.9 ohledně poměru mezi mírou neuhrazených závazků a průměrných ročních závazků. U Fondu soudržnosti tento poměr koncem roku 2006 činil 3,9.

Profil výdajů Fondu soudržnosti v EU-10 byl založen na rozhodnutích Evropské rady přijatých na zasedání v Kodani v roce 2002. Výdaje Fondu soudržnosti v EU-10 byly omezeny nejen počátečními problémy s absorpcí, nýbrž rovněž poměrně dlouhou dobou potřebnou k realizaci infrastrukturních projektů. Podle odhadu se má míra těchto výdajů v EU-10 v příštích několika letech zvýšit. Většina projektů má konečné datum realizace do konce roku 2010, přičemž se očekává, že k řadě uzavření dojde v roce 2011 a 2012. V období 2007–2013 budou mít projekty Fondu soudržnosti kratší dobu realizace, jelikož se na ně bude vztahovat pravidlo n + 2/n + 3 (viz rovněž připomínku Účetního dvora v odstavci 3.14).

Image

Pravidlo rok n + 2 vedlo k nízké míře rušení přidělení prostředků na závazek

| 3.13 | Na nečerpané závazky strukturálních fondů (nikoliv však Fondu soudržnosti) se vztahuje pravidlo rok n + 2, dle kterého musí být závazek zrušen, pokud do dvou let následujících po roce, kdy byl přijat, není provedena platba. Členské státy jsou na riziko zrušení upozorněny, což jim umožňuje soustředit se na případy, kdy se plnění zpožďuje. V roce 2006 byla v důsledku uplatnění pravidla rok n + 2 zrušena přidělení prostředků na závazek v celkové výši 217 milionů EUR (286 milionů EUR v roce 2005). V porovnání s průměrnými ročními závazky je objem zrušených přidělení prostředků na závazek i nadále nízký (kolem 0,7 %). |
| --- | --- |

3.13

Na nečerpané závazky strukturálních fondů (nikoliv však Fondu soudržnosti) se vztahuje pravidlo rok n + 2, dle kterého musí být závazek zrušen, pokud do dvou let následujících po roce, kdy byl přijat, není provedena platba. Členské státy jsou na riziko zrušení upozorněny, což jim umožňuje soustředit se na případy, kdy se plnění zpožďuje. V roce 2006 byla v důsledku uplatnění pravidla rok n + 2 zrušena přidělení prostředků na závazek v celkové výši 217 milionů EUR (286 milionů EUR v roce 2005). V porovnání s průměrnými ročními závazky je objem zrušených přidělení prostředků na závazek i nadále nízký (kolem 0,7 %).

| 3.13 | Cílem pravidla n + 2 je podpořit realizaci. Nízký počet zrušení prokazuje, že pravidlo funguje podle předpokladů. |
| --- | --- |

3.13

Cílem pravidla n + 2 je podpořit realizaci. Nízký počet zrušení prokazuje, že pravidlo funguje podle předpokladů.

Toto pravidlo se ukázalo jako účinné při zlepšování finančního řízení prostředků a snižování ztrát na nejnižší možnou míru (zrušené částky) v porovnání s předchozím systémem rušení pouze při uzavření.

| 3.14 | Účetní dvůr upozorňuje, že na nové programové období 2007–2013 se vztahuje změna, v jejímž rámci bude některým členským státům (7) udělen pro vznášení nároků v souvislosti s příslušnými závazky jeden rok navíc (pravidlo n + 3). Zároveň se pravidlem n + 2/n + 3 bude muset řídit i Fond soudržnosti. První z uvedených změn by mohla způsobit další nárůst nečerpaných rozpočtových závazků, ale druhá změna tento dopad pravděpodobně zmírní. |
| --- | --- |

3.14

Účetní dvůr upozorňuje, že na nové programové období 2007–2013 se vztahuje změna, v jejímž rámci bude některým členským státům (7) udělen pro vznášení nároků v souvislosti s příslušnými závazky jeden rok navíc (pravidlo n + 3). Zároveň se pravidlem n + 2/n + 3 bude muset řídit i Fond soudržnosti. První z uvedených změn by mohla způsobit další nárůst nečerpaných rozpočtových závazků, ale druhá změna tento dopad pravděpodobně zmírní.

Zpráva Komise o rozpočtovém a finančním řízení je lépe připravena, ale rozsah poskytovaných informací je nejednotný

| 3.15 | Zpráva Komise o rozpočtovém a finančním řízení poskytuje lepší informace o podrobném plnění rozpočtu, nečerpaných rozpočtových závazcích, včetně ukazatelů, a důvodech nižší realizace výdajů, než se předpokládalo. Na rozdíl od roku 2005 však neobsahuje žádné informace o souhrnném provádění rozsáhlejších víceletých programů Společenství a nerozlišuje mezi výdaji zemí EU-15 a zemí EU-10. Analýzy uvedené ve zprávě nejsou vždy zpracovány jednotně. Například skutečnost, že výdaje v zemědělství jsou oproti předpokladům nižší, je vysvětlena podrobněji než jiné záležitosti. Chybí také podrobná analýza nedostatečných výdajů na strukturální operace, které si vyžádaly opravný rozpočet (8). |
| --- | --- |

3.15

Zpráva Komise o rozpočtovém a finančním řízení poskytuje lepší informace o podrobném plnění rozpočtu, nečerpaných rozpočtových závazcích, včetně ukazatelů, a důvodech nižší realizace výdajů, než se předpokládalo. Na rozdíl od roku 2005 však neobsahuje žádné informace o souhrnném provádění rozsáhlejších víceletých programů Společenství a nerozlišuje mezi výdaji zemí EU-15 a zemí EU-10. Analýzy uvedené ve zprávě nejsou vždy zpracovány jednotně. Například skutečnost, že výdaje v zemědělství jsou oproti předpokladům nižší, je vysvětlena podrobněji než jiné záležitosti. Chybí také podrobná analýza nedostatečných výdajů na strukturální operace, které si vyžádaly opravný rozpočet (8).

| 3.15 | Komise bere tyto připomínky na vědomí. Načasování zprávy požadované podle finančního nařízení (konec března) ztěžuje poskytnutí podrobnější analýzy výdajů na strukturální operace, tyto informace jsou proto předkládány ve zvláštní zprávě o strukturálních fondech, která je zveřejňována v květnu. |
| --- | --- |

3.15

Komise bere tyto připomínky na vědomí. Načasování zprávy požadované podle finančního nařízení (konec března) ztěžuje poskytnutí podrobnější analýzy výdajů na strukturální operace, tyto informace jsou proto předkládány ve zvláštní zprávě o strukturálních fondech, která je zveřejňována v květnu.

Tato zpráva obsahuje kapitolu s přehledem plnění jednotlivých okruhů finančního výhledu a zvláštní kapitolu s názvem „Analýza hlavních případů nedostatečného plnění podle oblastí politiky“, která má poskytnout ucelený přehled o rozpočtových úpravách a výsledku plnění rozpočtu. To se obvykle provádí s uvedením důvodů sdělených rozpočtovému orgánu.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 3.16 | Rozpočet na rok 2006 se ve srovnání s rokem 2005 zvýšil a míry výdajů zůstávají na vysoké úrovni. Počáteční prostředky na platby u strukturálních operací se nicméně ukázaly být výrazně vyšší, než bylo nutné, a konečný rozpočet musel být v rámci opravného rozpočtu snížen o 3,3 miliardy EUR, čímž se fakticky zrušilo dosažené zvýšení. |
| --- | --- |

3.16

Rozpočet na rok 2006 se ve srovnání s rokem 2005 zvýšil a míry výdajů zůstávají na vysoké úrovni. Počáteční prostředky na platby u strukturálních operací se nicméně ukázaly být výrazně vyšší, než bylo nutné, a konečný rozpočet musel být v rámci opravného rozpočtu snížen o 3,3 miliardy EUR, čímž se fakticky zrušilo dosažené zvýšení.

| 3.16 | Konečný rozpočet se musel snížit kvůli snížení plateb ve Španělsku a Spojeném království v důsledku nedostatků v jejich systémech řízení a kontroly a kvůli nižším výdajům oproti předpokladům v EU-10. |
| --- | --- |

3.16

Konečný rozpočet se musel snížit kvůli snížení plateb ve Španělsku a Spojeném království v důsledku nedostatků v jejich systémech řízení a kontroly a kvůli nižším výdajům oproti předpokladům v EU-10.

| 3.17 | Nečerpané rozpočtové závazky u rozlišených výdajů se zvýšily o 10,7 % na 130,5 miliardy EUR. Při platbách za 2,6 roku jde o více než 30 % zvýšení oproti srovnatelnému bodu v předchozím období (1999). Změna pravidla rok n + 2 na pravidlo rok n + 3 pro některé členské státy v novém programovém období přináší riziko dalšího zvyšování nečerpaných rozpočtových závazků, ačkoliv tento dopad bude pravděpodobně zmírněn uplatněním pravidla n + 2/n + 3 u Fondu soudržnosti. |
| --- | --- |

3.17

Nečerpané rozpočtové závazky u rozlišených výdajů se zvýšily o 10,7 % na 130,5 miliardy EUR. Při platbách za 2,6 roku jde o více než 30 % zvýšení oproti srovnatelnému bodu v předchozím období (1999). Změna pravidla rok n + 2 na pravidlo rok n + 3 pro některé členské státy v novém programovém období přináší riziko dalšího zvyšování nečerpaných rozpočtových závazků, ačkoliv tento dopad bude pravděpodobně zmírněn uplatněním pravidla n + 2/n + 3 u Fondu soudržnosti.

| 3.17 | Poměr neuhrazených závazků k průměrným ročním závazkům činí přibližně 2, což je vzhledem k pravidlu n + 2 normální. |
| --- | --- |

3.17

Poměr neuhrazených závazků k průměrným ročním závazkům činí přibližně 2, což je vzhledem k pravidlu n + 2 normální.

Situaci v roce 1999 nelze jednoduše srovnávat se situací v roce 2006 vzhledem ke změně právního rámce a rozšíření (viz odstavec 3.9).

| 3.18 | Jak bylo řečeno ve výroční zprávě za rok 2005 (9), již tak vysokou míru výdajů strukturálních fondů (které představují hlavní část rozlišených výdajů a nečerpaných závazků) je v letech 2007 a 2008 potřeba dále zvýšit a zajistit tak, aby příjemci v členských státech splnili termín pro provedení plateb (konec roku 2008) souvisejících s programy období 2000–2006. To bude obtížné hlavně proto, že výdaje mají na konci programového období tendenci klesat. Komise a členské státy by měly ošetřit riziko, že následné ukončování běžných programů se zpozdí a ovlivní zahájení a realizaci programů na období 2007–2013, jako tomu bylo na začátku současného programového období (10). |
| --- | --- |

3.18

Jak bylo řečeno ve výroční zprávě za rok 2005 (9), již tak vysokou míru výdajů strukturálních fondů (které představují hlavní část rozlišených výdajů a nečerpaných závazků) je v letech 2007 a 2008 potřeba dále zvýšit a zajistit tak, aby příjemci v členských státech splnili termín pro provedení plateb (konec roku 2008) souvisejících s programy období 2000–2006. To bude obtížné hlavně proto, že výdaje mají na konci programového období tendenci klesat. Komise a členské státy by měly ošetřit riziko, že následné ukončování běžných programů se zpozdí a ovlivní zahájení a realizaci programů na období 2007–2013, jako tomu bylo na začátku současného programového období (10).

| 3.18 | Lhůtu pro výdaje (konec roku 2008) je nutno odlišit od konečného termínu pro podání žádostí o konečnou platbu ze strany členských států (březen 2010). K vyplacení splatných zůstatků u většiny programů dojde v roce 2010/2011. K přípravě na uzavření Komise v roce 2006 vydala pokyny k uzavření a organizuje semináře pro členské státy. Není-li konečný termín pro výdaje dodržen, nevyčerpané finanční prostředky Komise při uzavření zruší. Dostupné důkazy o tendencích při provádění programů v programovém období 2000–2006 neprokazují žádné významné zpomalení. Komise úzce spolupracuje s členskými státy s cílem usnadnit bezproblémové zahájení programů v období 2007–2013. |
| --- | --- |

3.18

Lhůtu pro výdaje (konec roku 2008) je nutno odlišit od konečného termínu pro podání žádostí o konečnou platbu ze strany členských států (březen 2010). K vyplacení splatných zůstatků u většiny programů dojde v roce 2010/2011. K přípravě na uzavření Komise v roce 2006 vydala pokyny k uzavření a organizuje semináře pro členské státy. Není-li konečný termín pro výdaje dodržen, nevyčerpané finanční prostředky Komise při uzavření zruší. Dostupné důkazy o tendencích při provádění programů v programovém období 2000–2006 neprokazují žádné významné zpomalení. Komise úzce spolupracuje s členskými státy s cílem usnadnit bezproblémové zahájení programů v období 2007–2013.

| 3.19 | Zvláštní pozornost je třeba věnovat Fondu soudržnosti, kde nedostatečné výdaje způsobují velký nárůst nečerpaných rozpočtových závazků. Do začátku nového programového období by se tato situaci mohla ještě zhoršit. |
| --- | --- |

3.19

Zvláštní pozornost je třeba věnovat Fondu soudržnosti, kde nedostatečné výdaje způsobují velký nárůst nečerpaných rozpočtových závazků. Do začátku nového programového období by se tato situaci mohla ještě zhoršit.

| 3.19 | Komise situaci v souvislosti s Fondem soudržnosti podrobně sleduje. Nižší míra výdajů Fondu soudržnosti v EU-10 ve srovnání s předpoklady je částečně zapříčiněna poměrně dlouhou dobou potřebnou k realizaci infrastrukturních projektů a částečně počátečními problémy (viz odstavec 3.12). Uplatňování pravidla n + 2/n + 3 v období 2007–2013 zamezí hromadění neuhrazených závazků. |
| --- | --- |

3.19

Komise situaci v souvislosti s Fondem soudržnosti podrobně sleduje. Nižší míra výdajů Fondu soudržnosti v EU-10 ve srovnání s předpoklady je částečně zapříčiněna poměrně dlouhou dobou potřebnou k realizaci infrastrukturních projektů a částečně počátečními problémy (viz odstavec 3.12). Uplatňování pravidla n + 2/n + 3 v období 2007–2013 zamezí hromadění neuhrazených závazků.

| 3.20 | Jak bylo doporučeno dříve (11), při navrhování budoucích rozpočtů plateb by Komise měla lépe zvážit absorpční kapacitu členských států a výdajový profil v rámci programového období. V této souvislosti by Komise měla také náležitě zohlednit rizika týkající se řádného finančního řízení. |
| --- | --- |

3.20

Jak bylo doporučeno dříve (11), při navrhování budoucích rozpočtů plateb by Komise měla lépe zvážit absorpční kapacitu členských států a výdajový profil v rámci programového období. V této souvislosti by Komise měla také náležitě zohlednit rizika týkající se řádného finančního řízení.

| 3.20 | Komise při plánování rozpočtu založeném na zásadě řádného finančního řízení bere v možném rozsahu v úvahu absorpční kapacitu členských států, přičemž je zvláštní pozornost věnována plnění rozpočtu v předchozích letech, prognózám a míře realizace programů. Nepředvídatelné události jsou řešeny změnou rozpočtů. Míra provedení konečných plateb se trvale zvyšovala až na téměř 100 %. |
| --- | --- |

3.20

Komise při plánování rozpočtu založeném na zásadě řádného finančního řízení bere v možném rozsahu v úvahu absorpční kapacitu členských států, přičemž je zvláštní pozornost věnována plnění rozpočtu v předchozích letech, prognózám a míře realizace programů. Nepředvídatelné události jsou řešeny změnou rozpočtů. Míra provedení konečných plateb se trvale zvyšovala až na téměř 100 %.

| 3.21 | Zpráva generálního ředitelství pro rozpočet o rozpočtovém a finančním řízení je připravena lépe, ale informace poskytuje v různém rozsahu. Účetní dvůr doporučuje, aby skutečnost, že výdaje nedosahovaly předpokládaných hodnot, byla analyzována konzistentně ve všech hlavních rozpočtových oblastech. |
| --- | --- |

3.21

Zpráva generálního ředitelství pro rozpočet o rozpočtovém a finančním řízení je připravena lépe, ale informace poskytuje v různém rozsahu. Účetní dvůr doporučuje, aby skutečnost, že výdaje nedosahovaly předpokládaných hodnot, byla analyzována konzistentně ve všech hlavních rozpočtových oblastech.

| 3.21 | Komise bere tyto připomínky na vědomí (viz rovněž odpověď k odstavci 3.15). |
| --- | --- |

3.21

Komise bere tyto připomínky na vědomí (viz rovněž odpověď k odstavci 3.15).

---

(1)  Přebytek rozpočtu odráží, do jaké míry rozpočet nebyl čerpán. Nejde o rezervu, kterou by bylo možné akumulovat a použít v budoucích letech k financování výdajů. Nepoužité příjmy, které tvoří tento přebytek, se započtou proti vlastním zdrojům, jež mají být vybrány za následující rok.

(2)  http://ec.europa.eu/budget/library/publications/fin_manag_account/ rep_budg_fin_manag_2006_en.pdf.

(3)  Ve stejné době jako platby týkající se začátku programového období 2007–2013.

(4)  Viz bod 2.12 výroční zprávy za rozpočtový rok 2003.

(5)  Komise může provádět platby členským státům až do ukončení operačních programů, přičemž žádost o platbu musí být Komisi zaslána do března 2010. Přesto by tyto platby měly vycházet z plateb provedených konečnými příjemci do konce roku 2008.

(6)  Obecněji lze říci, že: „Nakumulované platby z let 2000 až 2006 dosáhly 29,6 miliardy EUR.“ Zdroj: dokument Komise „Analýza plnění rozpočtu strukturálních fondů v roce 2006“, květen 2007, s.15.

(7)  Pravidlo rok n + 3 platí pro výdaje související s obdobím 2007–2013 a realizované v letech 2007–2010 pro členské státy přistoupivší v roce 2004 a 2007 a dále pro Portugalsko a Řecko (článek 93 nařízení Rady (ES) č.1083/2006).

(8)  Ke strukturálním fondům však dodatečné informace poskytnuty jsou. Uvádí je výroční zpráva o plnění rozpočtu ve strukturálních fondech.

(9)  Viz body 3.10 a 3.16 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005.

(10)  Jak uvádí Komise v dokumentu KOM(2002) 528 v konečném znění, s. 4: „Administrativní a finanční problémy spojené s ukončováním programů na období 1994–1999 výrazně přispěly k prodlením při zahajování projektů na období 2000–2006.“

(11)  Viz bod 3.21 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005.

KAPITOLA 4

Příjmy

OBSAH

| 4.1–4.2 | Úvod |
| --- | --- |

4.1–4.2

| 4.3–4.32 | Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti |
| --- | --- |

4.3–4.32

| 4.3–4.8 | Rozsah auditu |
| --- | --- |

4.3–4.8

| 4.3–4.5 | Tradiční vlastní zdroje |
| --- | --- |

4.3–4.5

| 4.6–4.7 | Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND |
| --- | --- |

4.6–4.7

| 4.8 | Dočasná rozpočtová náhrada a nástroj pro hotovostní toky pro nové členské státy |
| --- | --- |

4.8

| 4.9–4.15 | Legalita a správnost uskutečněných operací |
| --- | --- |

4.9–4.15

| 4.9–4.13 | Tradiční vlastní zdroje |
| --- | --- |

4.9–4.13

| 4.14 | Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Dočasná rozpočtová náhrada a nástroj pro hotovostní toky pro nové členské státy |
| --- | --- |

4.15

| 4.16–4.27 | Fungování systémů dohledu a kontroly |
| --- | --- |

4.16–4.27

| 4.16–4.18 | Tradiční vlastní zdroje |
| --- | --- |

4.16–4.18

| 4.19–4.20 | Vlastní zdroj odvozený z DPH |
| --- | --- |

4.19–4.20

| 4.21–4.27 | Vlastní zdroj odvozený z HND |
| --- | --- |

4.21–4.27

| 4.28–4.32 | Závěry a doporučení |
| --- | --- |

4.28–4.32

| 4.33 | Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy |
| --- | --- |

4.34

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 4.1 | Příjmy rozpočtu Evropské unie se skládají z vlastních zdrojů a ostatních příjmů. Jak je zřejmé z 
  tabulky 4.1
  ,
  grafu 4.1
  a 
  grafu 4.2
  , vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (94,4 %). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

4.1

Příjmy rozpočtu Evropské unie se skládají z vlastních zdrojů a ostatních příjmů. Jak je zřejmé z 
  tabulky 4.1
  ,
  grafu 4.1
  a 
  grafu 4.2
  , vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (94,4 %).

Tabulka 4.1 – Příjmy za rozpočtové roky 2005 a 2006

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Typ příjmu a příslušná rozpočtová položka | Skutečné příjmy v roce 2005 | Vývoj rozpočtu na rok 2006 | Skutečné příjmy v roce 2006 | Změna v %
  (2005 oproti 2006) |
| Původní rozpočet | Konečný rozpočet |
| | (a) | (b) | (c) | d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Tradiční vlastní zdroje (bez 25 % nákladů na výběr) | 14 063,1 | 14 225,1 | 14 888,9 | 15 028,3 | 6,9 |
| — | zemědělské dávky (kapitola 10) |

(v milionech EUR)

Typ příjmu a příslušná rozpočtová položka

Skutečné příjmy v roce 2005

Vývoj rozpočtu na rok 2006

Skutečné příjmy v roce 2006

Změna v %

(2005 oproti 2006)

Původní rozpočet

Konečný rozpočet

(a)

(b)

(c)

d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Tradiční vlastní zdroje (bez 25 % nákladů na výběr)

14 063,1

14 225,1

14 888,9

15 028,3

6,9

—

zemědělské dávky (kapitola 10)

1 350,8

763,5

863,4

1 291,8

–4,4

| — | poplatky z cukru a izoglukózy (kapitola 11) |
| --- | --- |

—

poplatky z cukru a izoglukózy (kapitola 11)

695,1

556,2

150,6

151,6

–78,2

| — | cla (kapitola 12) |
| --- | --- |

—

cla (kapitola 12)

12 017,2

12 905,4

13 874,9

13 584,9

13,0

2

Zdroj z DPH

16 018,0

15 884,3

17 186,1

17 206,2

7,4

| — | zdroj z DPH z běžného rozpočtového roku (kapitola 13) |
| --- | --- |

—

zdroj z DPH z běžného rozpočtového roku (kapitola 13)

15 618,9

15 884,3

17 200,3

17 219,8

10,2

| — | zůstatky z předchozích let (kapitola 31) |
| --- | --- |

—

zůstatky z předchozích let (kapitola 31)

399,1

0,0

–14,2

–13,6

– 103,4

3

Zdroj z HND

70 860,6

80 562,5

70 451,4

70 132,1

–1,0

| — | zdroj z HND z běžného rozpočtového roku (kapitola 14) |
| --- | --- |

—

zdroj z HND z běžného rozpočtového roku (kapitola 14)

68 811,6

80 562,5

68 921,2

68 602,1

–0,3

| — | zůstatky z předchozích let (kapitola 32) |
| --- | --- |

—

zůstatky z předchozích let (kapitola 32)

2 049,0

0,0

1 530,2

1 530,0

–25,3

4

Zůstatky a opravy

– 130,6

0,0

0,0

–15,3

–88,3

| — | oprava ve prospěch Spojeného království (kapitola 15) |
| --- | --- |

—

oprava ve prospěch Spojeného království (kapitola 15)

– 120,3

0,0

0,0

–6,0

–95,0

| — | konečný výpočet opravy ve prospěch Spojeného království (kapitola 35) |
| --- | --- |

—

konečný výpočet opravy ve prospěch Spojeného království (kapitola 35)

–10,3

0,0

0,0

–4,0

–61,2

| — | předběžný výpočet opravy ve prospěch Spojeného království (kapitola 36) |
| --- | --- |

—

předběžný výpočet opravy ve prospěch Spojeného království (kapitola 36)

0,0

0,0

0,0

–5,3

není relevantní

5

Ostatní příjmy

6 279,6

1 297,7

4 852,0

6 071,7

–3,3

| — | přebytek z předchozího rozpočtového roku (kapitola 30) |
| --- | --- |

—

přebytek z předchozího rozpočtového roku (kapitola 30)

3 262,7

0,0

2 502,8

2 502,8

–23,3

| — | různé příjmy (hlavy 4 až 9) |
| --- | --- |

—

různé příjmy (hlavy 4 až 9)

3 016,9

1 297,7

2 349,2

3 568,9

18,3

Celkový součet

107 090,7

111 969,6

107 378,4

108 423,0

1,2

Zdroj: Rozpočty a opravné rozpočty na rok 2006, roční účetní závěrka Evropských společenství za rok 2006.

Image

Image

| 4.2 | Existují tři kategorie vlastních zdrojů: tradiční vlastní zdroje (2) (cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru) (14 %), vlastní zdroje vypočítané na základě daně z přidané hodnoty vybrané členskými státy (15,8 %) a vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) (3) členských států (64,6 %). |
| --- | --- |

4.2

Existují tři kategorie vlastních zdrojů: tradiční vlastní zdroje (2) (cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru) (14 %), vlastní zdroje vypočítané na základě daně z přidané hodnoty vybrané členskými státy (15,8 %) a vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) (3) členských států (64,6 %).

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Rozsah auditu

Tradiční vlastní zdroje

| 4.3 | Hlavní riziko při výběru tradičních vlastních zdrojů představuje vyhýbání se daňové povinnosti ze strany poplatníka, buď uvedením chybných údajů, nebo pašováním, chyby ve výpočtech nebo nemožnost vyměřit výši dané částky z důvodů nezjištěných chyb či slabých stránek systémů celních orgánů a dále chyby nebo opomenutí při účtování o stanovených částkách cel, zemědělských dávek a poplatků z cukru v jednotlivých členských státech. Není možné, aby audit operací, na nichž se zakládá účetní závěrka, prováděný Účetním dvorem obsáhl neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu. |
| --- | --- |

4.3

Hlavní riziko při výběru tradičních vlastních zdrojů představuje vyhýbání se daňové povinnosti ze strany poplatníka, buď uvedením chybných údajů, nebo pašováním, chyby ve výpočtech nebo nemožnost vyměřit výši dané částky z důvodů nezjištěných chyb či slabých stránek systémů celních orgánů a dále chyby nebo opomenutí při účtování o stanovených částkách cel, zemědělských dávek a poplatků z cukru v jednotlivých členských státech. Není možné, aby audit operací, na nichž se zakládá účetní závěrka, prováděný Účetním dvorem obsáhl neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu.

| 4.4 | Účetní dvůr provedl audit vzorku uskutečněných operací sestaveného z údajů v prohlášeních členských států určených Komisi a provedl hodnocení systémů dohledu a kontroly v Komisi i v členských státech. |
| --- | --- |

4.4

Účetní dvůr provedl audit vzorku uskutečněných operací sestaveného z údajů v prohlášeních členských států určených Komisi a provedl hodnocení systémů dohledu a kontroly v Komisi i v členských státech.

| 4.5 | Součástí auditu byl přezkum organizace celního dohledu a národních systémů účtování o tradičních vlastních zdrojích v šesti členských státech (4) a hodnocení dozorčí úlohy smíšených výborů (PVVZ (5), výbor pro celní kodex (6)). |
| --- | --- |

4.5

Součástí auditu byl přezkum organizace celního dohledu a národních systémů účtování o tradičních vlastních zdrojích v šesti členských státech (4) a hodnocení dozorčí úlohy smíšených výborů (PVVZ (5), výbor pro celní kodex (6)).

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

| 4.6 | U těchto dvou zdrojů se hlavní rizika týkají kompilace údajů používaných pro národní účty, použití odhadů v případech, kdy nejsou k dispozici statistické údaje, a složitosti právního rámce. |
| --- | --- |

4.6

U těchto dvou zdrojů se hlavní rizika týkají kompilace údajů používaných pro národní účty, použití odhadů v případech, kdy nejsou k dispozici statistické údaje, a složitosti právního rámce.

| 4.7 | Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou odrazem makroekonomických statistik, jejichž výchozí údaje nelze přímo ověřit. Audit DPH/HND proto vycházel z makroekonomických souhrnných ukazatelů (buď z prognóz, nebo z konečných číselných údajů), které pro Komisi připravily členské státy, a kladl si za cíl posoudit systémy, které Komise používá pro nakládání s údaji až do okamžiku, kdy jsou zahrnuty do konečné účetní závěrky. Audit tedy pokryl sestavování ročního rozpočtu a jeho plnění, pokud jde o příspěvky členských států. Kontrola rovněž obsáhla systémy dohledu a kontroly Komise, jejichž účelem je poskytovat jistotu, že příjmy EU jsou stanovovány a vybírány správně, a dozorčí roli PVVZ (7) a výboru pro HND (8). |
| --- | --- |

4.7

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou odrazem makroekonomických statistik, jejichž výchozí údaje nelze přímo ověřit. Audit DPH/HND proto vycházel z makroekonomických souhrnných ukazatelů (buď z prognóz, nebo z konečných číselných údajů), které pro Komisi připravily členské státy, a kladl si za cíl posoudit systémy, které Komise používá pro nakládání s údaji až do okamžiku, kdy jsou zahrnuty do konečné účetní závěrky. Audit tedy pokryl sestavování ročního rozpočtu a jeho plnění, pokud jde o příspěvky členských států. Kontrola rovněž obsáhla systémy dohledu a kontroly Komise, jejichž účelem je poskytovat jistotu, že příjmy EU jsou stanovovány a vybírány správně, a dozorčí roli PVVZ (7) a výboru pro HND (8).

Dočasná rozpočtová náhrada a nástroj pro hotovostní toky pro nové členské státy

| 4.8 | Audit Účetního dvora dále zahrnul provádění mechanismů, jejichž účelem je kompenzovat novým členským státům rozpočtové nevyváženosti (9) v souladu s články 29 a 30 Aktu o podmínkách přistoupení nových členských států EU-10 (10). Tyto mechanismy měly podobu dočasné rozpočtové náhrady pro Českou republiku, Kypr, Maltu a Slovinsko a dále nástroje pro hotovostní toky pro všech 10 přistupujících států. Jejich celková výše byla 3 386 milionů EUR v cenách roku 1999 a byly splatné v letech 2004–2006 jako položka výdajů souhrnného rozpočtu Evropských společenství. |
| --- | --- |

4.8

Audit Účetního dvora dále zahrnul provádění mechanismů, jejichž účelem je kompenzovat novým členským státům rozpočtové nevyváženosti (9) v souladu s články 29 a 30 Aktu o podmínkách přistoupení nových členských států EU-10 (10). Tyto mechanismy měly podobu dočasné rozpočtové náhrady pro Českou republiku, Kypr, Maltu a Slovinsko a dále nástroje pro hotovostní toky pro všech 10 přistupujících států. Jejich celková výše byla 3 386 milionů EUR v cenách roku 1999 a byly splatné v letech 2004–2006 jako položka výdajů souhrnného rozpočtu Evropských společenství.

Legalita a správnost uskutečněných operací

Tradiční vlastní zdroje

| 4.9 | Tradiční vlastní zdroje vybírají členské státy a zapisují je do účetního systému, který spravuje ministerstvo financí příslušného členského státu (účty „A“) a jehož prostřednictvím se tyto zdroje zpřístupňují Komisi. Pokud zůstávají cla, zemědělské dávky nebo poplatky z cukru neuhrazeny a nebyly zajištěny nebo jsou zajištěny, ale byly zpochybněny, členský stát může zpřístupnění těchto zdrojů pozdržet, a to tak, že je zapíše na oddělený účet (účet „B“ (11)). |
| --- | --- |

4.9

Tradiční vlastní zdroje vybírají členské státy a zapisují je do účetního systému, který spravuje ministerstvo financí příslušného členského státu (účty „A“) a jehož prostřednictvím se tyto zdroje zpřístupňují Komisi. Pokud zůstávají cla, zemědělské dávky nebo poplatky z cukru neuhrazeny a nebyly zajištěny nebo jsou zajištěny, ale byly zpochybněny, členský stát může zpřístupnění těchto zdrojů pozdržet, a to tak, že je zapíše na oddělený účet (účet „B“ (11)).

| 4.10 | Účetní dvůr zjistil, že kontrolované operace jsou ve svém souhrnu legální a správné. Byly však zjištěny jisté chyby a nedostatky. |
| --- | --- |

4.10

Účetní dvůr zjistil, že kontrolované operace jsou ve svém souhrnu legální a správné. Byly však zjištěny jisté chyby a nedostatky.

| 4.11 | Podobně jako v předchozích letech byl u řady členských států v rámci auditu Účetního dvora a inspekcí Komise zjištěn opakovaný výskyt problémů s účtováním u účtů „B“. V řadě členských států (12) byly zjištěny pozdní nebo nepřesné zápisy, vynechání a chybná zrušení. Ve dvou těchto státech (13) se nezpochybňované, zajištěné celní dluhy systematicky účtovaly na účty „B“, i když příslušné části těchto částek kryté jistotami měly být zpřístupněny. Platba zůstatku ve výši 22,7 milionu EUR Německem zůstává i nadále předmětem diskuse s Komisí (14). |
| --- | --- |

4.11

Podobně jako v předchozích letech byl u řady členských států v rámci auditu Účetního dvora a inspekcí Komise zjištěn opakovaný výskyt problémů s účtováním u účtů „B“. V řadě členských států (12) byly zjištěny pozdní nebo nepřesné zápisy, vynechání a chybná zrušení. Ve dvou těchto státech (13) se nezpochybňované, zajištěné celní dluhy systematicky účtovaly na účty „B“, i když příslušné části těchto částek kryté jistotami měly být zpřístupněny. Platba zůstatku ve výši 22,7 milionu EUR Německem zůstává i nadále předmětem diskuse s Komisí (14).

| 4.11 | Komise přijala opatření k řešení těchto otázek. Belgie tak mění své vnitrostátní postupy, aby v důsledku rozsudku Evropského soudního dvora ohledně porušení povinnosti předloženého Komisí (15) vyloučila zaručené částky. Komise se na základě výsledků svých vlastních kontrol zabývá nesprávným zaúčtováním zaručených částek ve Spojeném království. Německo během nedávno provedené kontroly poskytlo Komisi další informace, které uspokojivě vysvětlují téměř všechny účetní opravy, které Německo provedlo ve svém účtu B. Komise očekává, že zbývající body budou v brzké době uzavřeny. |
| --- | --- |

4.11

Komise přijala opatření k řešení těchto otázek. Belgie tak mění své vnitrostátní postupy, aby v důsledku rozsudku Evropského soudního dvora ohledně porušení povinnosti předloženého Komisí (15) vyloučila zaručené částky. Komise se na základě výsledků svých vlastních kontrol zabývá nesprávným zaúčtováním zaručených částek ve Spojeném království. Německo během nedávno provedené kontroly poskytlo Komisi další informace, které uspokojivě vysvětlují téměř všechny účetní opravy, které Německo provedlo ve svém účtu B. Komise očekává, že zbývající body budou v brzké době uzavřeny.

| 4.12 | Členské státy jsou rovněž povinny předkládat Komisi roční odhady celkových součtů nároků, jejichž zpětné získání již není pravděpodobné (16). Ve čtyřech navštívených členských státech (17) nejsou k dispozici žádné písemné pokyny, jak tyto odhady sestavovat, což může mít dopad na jejich kvalitu i jednotnost každoročně používaných metod. |
| --- | --- |

4.12

Členské státy jsou rovněž povinny předkládat Komisi roční odhady celkových součtů nároků, jejichž zpětné získání již není pravděpodobné (16). Ve čtyřech navštívených členských státech (17) nejsou k dispozici žádné písemné pokyny, jak tyto odhady sestavovat, což může mít dopad na jejich kvalitu i jednotnost každoročně používaných metod.

| 4.12 | Komise předá závěry Účetního dvora příslušným členským státům. |
| --- | --- |

4.12

Komise předá závěry Účetního dvora příslušným členským státům.

| 4.13 | V současnosti se jistoty složené v rámci systému celních kvót za účelem dovozu nebo vývozu zemědělských produktů, řízené dovozní nebo vývozní licencí a následně propadlé stávají zdrojem příslušného členského státu. Účetní dvůr se však domnívá, že tyto jistoty by se měly (18) stát součástí vlastních zdrojů Společenství a že odpovídající částky by měly být zpřístupněny Komisi, a vyzývá Komisi, aby tento problém vyjasnila. Účetní dvůr dále od prosince 2006 již několikrát žádal, aby byl o výši příslušných částek informován. Komise však nebyla schopna poskytnout spolehlivé údaje (19). |
| --- | --- |

4.13

V současnosti se jistoty složené v rámci systému celních kvót za účelem dovozu nebo vývozu zemědělských produktů, řízené dovozní nebo vývozní licencí a následně propadlé stávají zdrojem příslušného členského státu. Účetní dvůr se však domnívá, že tyto jistoty by se měly (18) stát součástí vlastních zdrojů Společenství a že odpovídající částky by měly být zpřístupněny Komisi, a vyzývá Komisi, aby tento problém vyjasnila. Účetní dvůr dále od prosince 2006 již několikrát žádal, aby byl o výši příslušných částek informován. Komise však nebyla schopna poskytnout spolehlivé údaje (19).

| 4.13 | Komise projedná úvahy Soudního dvora ve vhodném fóru, aby se tato otázka vyjasnila. |
| --- | --- |

4.13

Komise projedná úvahy Soudního dvora ve vhodném fóru, aby se tato otázka vyjasnila.

Na základě sdělení členských států činí prozatímní výše propadlých jistot na dovozní licence v rámci celních kvót 1,05 milionu EUR na rozpočtový rok 2005–2006. Tento údaj je dosud předmětem přezkumu členských států. Účetní dvůr bude informován, jakmile budou k dispozici aktualizované údaje.

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

| 4.14 | Účetní dvůr zjistil, že výpočet a úhrada příspěvků členských států jsou legální a správné. Účetní dvůr nicméně upozorňuje na komentář v bodech 4.24 až 4.26. |
| --- | --- |

4.14

Účetní dvůr zjistil, že výpočet a úhrada příspěvků členských států jsou legální a správné. Účetní dvůr nicméně upozorňuje na komentář v bodech 4.24 až 4.26.

Dočasná rozpočtová náhrada a nástroj pro hotovostní toky pro nové členské státy

| 4.15 | Pokud jde o náhrady, o nichž se hovoří v bodu 4.8, audit neodhalil ve výpočtu a platbě příslušných částek žádné chyby. |
| --- | --- |

4.15

Pokud jde o náhrady, o nichž se hovoří v bodu 4.8, audit neodhalil ve výpočtu a platbě příslušných částek žádné chyby.

Fungování systémů dohledu a kontroly

Tradiční vlastní zdroje

| 4.16 | Účetní dvůr přezkoumal inspekce provedené Komisí (20) a vzal jejich výsledky v úvahu. Podobně jako v předchozích letech shledal, že jejich metodika stojí na zdravých základech a stav dokumentace je dobrý. Při inspekcích se zjistilo, že systémy výběru vlastních zdrojů jsou obecně uspokojivé, byly však zjištěny jisté nedostatky u tranzitního režimu a u řízení účtů „B“. |
| --- | --- |

4.16

Účetní dvůr přezkoumal inspekce provedené Komisí (20) a vzal jejich výsledky v úvahu. Podobně jako v předchozích letech shledal, že jejich metodika stojí na zdravých základech a stav dokumentace je dobrý. Při inspekcích se zjistilo, že systémy výběru vlastních zdrojů jsou obecně uspokojivé, byly však zjištěny jisté nedostatky u tranzitního režimu a u řízení účtů „B“.

| 4.17 | Kontroly na místě provedené Účetním dvorem potvrdily, že auditované systémy dohledu a kontroly pro účtování o clech a tradičních vlastních zdrojích v šesti navštívených členských státech (21) ve svém souhrnu fungují uspokojivě. Byly nicméně zjištěny jisté nedostatky. |
| --- | --- |

4.17

Kontroly na místě provedené Účetním dvorem potvrdily, že auditované systémy dohledu a kontroly pro účtování o clech a tradičních vlastních zdrojích v šesti navštívených členských státech (21) ve svém souhrnu fungují uspokojivě. Byly nicméně zjištěny jisté nedostatky.

| 4.18 | Právní předpisy Společenství obvykle nestanoví použití konkrétních metod ani míru, v níž by se měla celní kontrola provádět. Členské státy jsou nicméně povinny provádět kontroly, které zabezpečí přiměřenou ochranu finančních zájmů Společenství (22). Při auditech však byly v oblasti kontrol prováděných členskými státy zjištěny jisté nedostatky. Například v jednom členském státě (23) byla četnost, s níž počítačový systém inicioval fyzické kontroly dováženého zboží, ve srovnání s ostatními členskými státy (24) velmi nízká – v řádu 1:7 000 (0,014 %). V jiném členském státě (25) se následné kontroly (kontroly ex-post) u hospodářských subjektů využívajících zjednodušené postupy (26) prováděly v intervalech delších než tři roky, ačkoliv u tradičních vlastních zdrojů, které nebyly uhrazeny, je tříletá promlčecí lhůta. |
| --- | --- |

4.18

Právní předpisy Společenství obvykle nestanoví použití konkrétních metod ani míru, v níž by se měla celní kontrola provádět. Členské státy jsou nicméně povinny provádět kontroly, které zabezpečí přiměřenou ochranu finančních zájmů Společenství (22). Při auditech však byly v oblasti kontrol prováděných členskými státy zjištěny jisté nedostatky. Například v jednom členském státě (23) byla četnost, s níž počítačový systém inicioval fyzické kontroly dováženého zboží, ve srovnání s ostatními členskými státy (24) velmi nízká – v řádu 1:7 000 (0,014 %). V jiném členském státě (25) se následné kontroly (kontroly ex-post) u hospodářských subjektů využívajících zjednodušené postupy (26) prováděly v intervalech delších než tři roky, ačkoliv u tradičních vlastních zdrojů, které nebyly uhrazeny, je tříletá promlčecí lhůta.

| 4.18 | Členské státy používají v rámci svých celních kontrol různé metody předběžných a následných kontrol založených na auditu. Porovnání četnosti, s jakou jsou jednotlivé složky tohoto rámce používány, proto nepodává celkový přehled. Očekává se, že zavedení společného rámce řízení rizik v oblasti celních kontrol (27), zaměřeného sice především na zlepšení bezpečnosti, bude mít kladný vliv na ochranu finančních zájmů Společenství. Komise projedná závěry Účetního dvora spolu s dotčenými členskými státy. |
| --- | --- |

4.18

Členské státy používají v rámci svých celních kontrol různé metody předběžných a následných kontrol založených na auditu. Porovnání četnosti, s jakou jsou jednotlivé složky tohoto rámce používány, proto nepodává celkový přehled. Očekává se, že zavedení společného rámce řízení rizik v oblasti celních kontrol (27), zaměřeného sice především na zlepšení bezpečnosti, bude mít kladný vliv na ochranu finančních zájmů Společenství. Komise projedná závěry Účetního dvora spolu s dotčenými členskými státy.

Vlastní zdroj odvozený z DPH

| 4.19 | Komisi se v rozpočtovém roce 2006 podařilo zachovat uspokojivou četnost a kvalitu inspekcí na místě. |
| --- | --- |

4.19

Komisi se v rozpočtovém roce 2006 podařilo zachovat uspokojivou četnost a kvalitu inspekcí na místě.

| 4.20 | Výhrady jsou nástrojem Komise, který jí umožňuje ponechat zpochybňované prvky v přiznáních k DPH podávaných členskými státy otevřené pro případné opravy i po uplynutí čtyřleté lhůty, kterou stanoví právní předpisy Společenství. Počet výhrad je stále značný a jeden případ se datuje až do roku 1989 (viz
  tabulka 4.2
  ). Osmdesát dva procent všech aktivních výhrad ke konci roku 2006 bylo vydáno po roce 2002, přičemž průměrný věk výhrady je 3,4 roku. Změny ve vyměřovacím základu pro výpočet DPH v EU-25, jež byly výsledkem práce na výhradách odvedené v roce 2006, vedly k negativní opravě souhrnného zdroje z DPH v přibližné výši 14 milionů EUR. |
| --- | --- |

4.20

Výhrady jsou nástrojem Komise, který jí umožňuje ponechat zpochybňované prvky v přiznáních k DPH podávaných členskými státy otevřené pro případné opravy i po uplynutí čtyřleté lhůty, kterou stanoví právní předpisy Společenství. Počet výhrad je stále značný a jeden případ se datuje až do roku 1989 (viz
  tabulka 4.2
  ). Osmdesát dva procent všech aktivních výhrad ke konci roku 2006 bylo vydáno po roce 2002, přičemž průměrný věk výhrady je 3,4 roku. Změny ve vyměřovacím základu pro výpočet DPH v EU-25, jež byly výsledkem práce na výhradách odvedené v roce 2006, vedly k negativní opravě souhrnného zdroje z DPH v přibližné výši 14 milionů EUR.

| 4.20 | Komise doufá, že v nejbližší době zruší dvě nejstarší výhrady z let 1989 a 1993. Další tři výhrady se vztahují k roku 1995. Většina výhrad je však zrušena již po další kontrolní návštěvě po kontrolní návštěvě, při které byly tyto výhrady učiněny. |
| --- | --- |

4.20

Komise doufá, že v nejbližší době zruší dvě nejstarší výhrady z let 1989 a 1993. Další tři výhrady se vztahují k roku 1995. Většina výhrad je však zrušena již po další kontrolní návštěvě po kontrolní návštěvě, při které byly tyto výhrady učiněny.

Tabulka 4.2 – Výhrady k DPH k 31. prosinci 2006

| Členské státy | Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2005 | Výhrady vznesené v roce 2006 | Výhrady zrušené v roce 2006 | Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2006 | Nejzazší rok, k němuž se výhrady vztahují |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie | 6 | 2 | 0 | 8 | 1989 |
| Dánsko | 1 | 1 | 1 | 1 | 1991 |
| Německo | 17 | 6 | 6 | 17 | 1999 |
| Irsko | 10 | 4 | 2 | 12 | 1998 |
| Řecko | 13 | 4 | 1 | 16 | 1997 |
| Španělsko | 6 | 0 | 1 | 5 | 1999 |
| Francie | 7 | 0 | 4 | 3 | 1993 |
| Itálie | 11 | 3 | 1 | 13 | 1995 |
| Lucembursko | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Nizozemsko | 1 | 1 | 1 | 1 | 2002 |
| Rakousko | 8 | 0 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugalsko | 5 | 8 | 3 | 10 | 1996 |
| Slovensko | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Finsko | 7 | 2 | 3 | 6 | 1995 |
| Švédsko | 11 | 1 | 1 | 11 | 1998 |
| Spojené Království | 7 | 2 | 5 | 4 | 1995 |
| Celkem | 111 | 37 | 29 | 119 | |

Členské státy

Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2005

Výhrady vznesené v roce 2006

Výhrady zrušené v roce 2006

Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2006

Nejzazší rok, k němuž se výhrady vztahují

Belgie

6

2

0

8

1989

Dánsko

1

1

1

1

1991

Německo

17

6

6

17

1999

Irsko

10

4

2

12

1998

Řecko

13

4

1

16

1997

Španělsko

6

0

1

5

1999

Francie

7

0

4

3

1993

Itálie

11

3

1

13

1995

Lucembursko

1

0

0

1

1997

Nizozemsko

1

1

1

1

2002

Rakousko

8

0

0

8

1995

Portugalsko

5

8

3

10

1996

Slovensko

0

3

0

3

2004

Finsko

7

2

3

6

1995

Švédsko

11

1

1

11

1998

Spojené Království

7

2

5

4

1995

Celkem

111

37

29

119

Vlastní zdroj odvozený z HND

| 4.21 | Na začátku roku 2006 zůstávalo otevřeno 63 zvláštních výhrad (28) k HND vztahujících se k období 1995–2001. Během roku bylo zrušeno 20 výhrad a ke konci roku tedy zůstává aktivních 43 výhrad (viz
  tabulka 4.3
  ). V roce 2006 byly až do provedení analýzy aktualizovaných soupisů (29) vzneseny obecné výhrady týkající se let 2002, 2003 a 2004 vůči všem členským státům EU-15. Komise očekává, že v roce 2007 nebo v roce 2008, v závislosti na postupu analýzy soupisů, která by měla být zahájena v roce 2007, nahradí obecné výhrady výhradami zvláštními. Změny v HNP/HND členských států EU-15 (s výjimkou Řecka), jež byly výsledkem práce na zvláštních výhradách za období 1995–2001, vedly k negativní opravě souhrnného zdroje z HND za celé období v přibližné výši 500 milionů EUR. Členské státy tuto skutečnost zohlednily při platbách zůstatků DPH/HND v letech 2004, 2005 a 2006. |
| --- | --- |

4.21

Na začátku roku 2006 zůstávalo otevřeno 63 zvláštních výhrad (28) k HND vztahujících se k období 1995–2001. Během roku bylo zrušeno 20 výhrad a ke konci roku tedy zůstává aktivních 43 výhrad (viz
  tabulka 4.3
  ). V roce 2006 byly až do provedení analýzy aktualizovaných soupisů (29) vzneseny obecné výhrady týkající se let 2002, 2003 a 2004 vůči všem členským státům EU-15. Komise očekává, že v roce 2007 nebo v roce 2008, v závislosti na postupu analýzy soupisů, která by měla být zahájena v roce 2007, nahradí obecné výhrady výhradami zvláštními. Změny v HNP/HND členských států EU-15 (s výjimkou Řecka), jež byly výsledkem práce na zvláštních výhradách za období 1995–2001, vedly k negativní opravě souhrnného zdroje z HND za celé období v přibližné výši 500 milionů EUR. Členské státy tuto skutečnost zohlednily při platbách zůstatků DPH/HND v letech 2004, 2005 a 2006.

Tabulka 4.3 – Zvláštní výhrady k HND k 31. prosinci 2006

| Členské státy | Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2005 | Výhrady vznesené v roce 2006 | Výhrady zrušené v roce 2006 | Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Dánsko | 5 | 0 | 2 | 3 |
| Německo | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Irsko | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Řecko | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Španělsko | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Francie | 8 | 0 | 5 | 3 |
| Itálie | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Lucembursko | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Nizozemsko | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Rakousko | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Portugalsko | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Finsko | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Švédsko | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Spojené Království | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Celkem | 63 | 0 | 20 | 43 |

Členské státy

Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2005

Výhrady vznesené v roce 2006

Výhrady zrušené v roce 2006

Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2006

Belgie

3

0

3

0

Dánsko

5

0

2

3

Německo

3

0

3

0

Irsko

4

0

0

4

Řecko

7

0

0

7

Španělsko

5

0

0

5

Francie

8

0

5

3

Itálie

4

0

0

4

Lucembursko

8

0

0

8

Nizozemsko

2

0

2

0

Rakousko

1

0

1

0

Portugalsko

4

0

4

0

Finsko

3

0

0

3

Švédsko

0

0

0

0

Spojené Království

6

0

0

6

Celkem

63

0

20

43

| 4.22 | Členské státy musí každoročně do 22. září poskytnout Komisi (Eurostatu) číselné údaje o souhrnném HND a jeho složkách (dotazník k HND) za předchozí rok a případné změny číselných údajů za dřívější léta. Spolu s těmito údaji musí členské státy rovněž předložit zprávu o kvalitě údajů o HND (zpráva o kvalitě HND). Zpráva obsahuje informace o způsobu výpočtu souhrnných údajů, a zejména popisuje veškeré významné změny v použitých postupech a statistických podkladech a vysvětluje revize dříve dodaných údajů o HND (30). |
| --- | --- |

4.22

Členské státy musí každoročně do 22. září poskytnout Komisi (Eurostatu) číselné údaje o souhrnném HND a jeho složkách (dotazník k HND) za předchozí rok a případné změny číselných údajů za dřívější léta. Spolu s těmito údaji musí členské státy rovněž předložit zprávu o kvalitě údajů o HND (zpráva o kvalitě HND). Zpráva obsahuje informace o způsobu výpočtu souhrnných údajů, a zejména popisuje veškeré významné změny v použitých postupech a statistických podkladech a vysvětluje revize dříve dodaných údajů o HND (30).

| 4.23 | Na základě obdržených údajů o HND zaujme výbor pro HND (31) stanovisko ohledně přiměřenosti údajů členských států o HND pro účely vlastních zdrojů (32). Údaje o HND poskytnuté členskými státy mohou vést k opravám zůstatků HND stanovených za předcházející roky. |
| --- | --- |

4.23

Na základě obdržených údajů o HND zaujme výbor pro HND (31) stanovisko ohledně přiměřenosti údajů členských států o HND pro účely vlastních zdrojů (32). Údaje o HND poskytnuté členskými státy mohou vést k opravám zůstatků HND stanovených za předcházející roky.

| 4.24 | Dne 22. září 2006 předalo Řecko Komisi dotazník k HND za rozpočtové roky 1995 až 2005. Revidované údaje o řeckém HNP/HND (33) uvedené v dotazníku svědčily o 13 % až 26 % nárůstech tohoto ukazatele. Ani Komise, ani výbor pro HND však o nich nebyly předem informovány, právní předpisy totiž takovou povinnost nestanoví. |
| --- | --- |

4.24

Dne 22. září 2006 předalo Řecko Komisi dotazník k HND za rozpočtové roky 1995 až 2005. Revidované údaje o řeckém HNP/HND (33) uvedené v dotazníku svědčily o 13 % až 26 % nárůstech tohoto ukazatele. Ani Komise, ani výbor pro HND však o nich nebyly předem informovány, právní předpisy totiž takovou povinnost nestanoví.

| 4.25 | Poté, co Komise vznesla zvláštní výhrady k letům 1995–2001, přijalo Řecko jako svůj nový referenční rok pro revidované číselné údaje o HND rok 2000, předchozím referenčním rokem byl rok 1988. Je obvyklou praxí, že statistické úřady členských států provádějí v přibližně pětiletých intervalech v údajích k národním účtům zásadní revize, které odrážejí zlepšení zdrojových dat a metodologie. Jejich součástí je i aktualizace referenčních odhadů. |
| --- | --- |

4.25

Poté, co Komise vznesla zvláštní výhrady k letům 1995–2001, přijalo Řecko jako svůj nový referenční rok pro revidované číselné údaje o HND rok 2000, předchozím referenčním rokem byl rok 1988. Je obvyklou praxí, že statistické úřady členských států provádějí v přibližně pětiletých intervalech v údajích k národním účtům zásadní revize, které odrážejí zlepšení zdrojových dat a metodologie. Jejich součástí je i aktualizace referenčních odhadů.

| 4.26 | S ohledem na tak rozsáhlou revizi a nedostatečné informace o revidovaných číselných údajích v řecké zprávě o kvalitě za rok 2006 dospěl výbor pro HND na svém jednání ve dnech 25. a 26. října 2006 k názoru, že pro účely vlastních zdrojů by se měly používat nerevidované řecké údaje o HNP/HND, dokud Komise nové údaje nezkontroluje na základě aktualizovaného soupisu k HNP/HND (34). Případné podhodnocení HND konkrétního členského státu nemá sice nepříznivý vliv na vlastní zdroj z HND jako celek, ale dokud není tento problém identifikován a opraven, zvyšuje příspěvky ostatních členských států. Podhodnocení by mohlo mít dále dodatečný dopad v podobě neoprávněně stanoveného stropu (35) pro vyměřovací základ DPH, což by vedlo k dalším nadměrným platbám u ostatních členských států. Tento stav nebude napraven, dokud výbor pro HND řecké údaje o HND nepřijme, Komise pak bude muset na základě těchto číselných údajů spočítat zůstatky a opravy zůstatků. |
| --- | --- |

4.26

S ohledem na tak rozsáhlou revizi a nedostatečné informace o revidovaných číselných údajích v řecké zprávě o kvalitě za rok 2006 dospěl výbor pro HND na svém jednání ve dnech 25. a 26. října 2006 k názoru, že pro účely vlastních zdrojů by se měly používat nerevidované řecké údaje o HNP/HND, dokud Komise nové údaje nezkontroluje na základě aktualizovaného soupisu k HNP/HND (34). Případné podhodnocení HND konkrétního členského státu nemá sice nepříznivý vliv na vlastní zdroj z HND jako celek, ale dokud není tento problém identifikován a opraven, zvyšuje příspěvky ostatních členských států. Podhodnocení by mohlo mít dále dodatečný dopad v podobě neoprávněně stanoveného stropu (35) pro vyměřovací základ DPH, což by vedlo k dalším nadměrným platbám u ostatních členských států. Tento stav nebude napraven, dokud výbor pro HND řecké údaje o HND nepřijme, Komise pak bude muset na základě těchto číselných údajů spočítat zůstatky a opravy zůstatků.

| 4.27 | Členské státy měly Komisi předložit své aktualizované nebo nové soupisy k HND do 31. prosince 2006. Po počáteční analýze by Komise v roce 2007 zahájila provádění kontrolních návštěv na místě. Do konce června 2007 nepředalo své kompletní, nové či aktualizované soupisy k HND šest členských států (36). |
| --- | --- |

4.27

Členské státy měly Komisi předložit své aktualizované nebo nové soupisy k HND do 31. prosince 2006. Po počáteční analýze by Komise v roce 2007 zahájila provádění kontrolních návštěv na místě. Do konce června 2007 nepředalo své kompletní, nové či aktualizované soupisy k HND šest členských států (36).

| 4.27 | Komise členským státům v průběhu roku 2006 opakovaně připomínala nutnost dodržovat lhůtu a zaslala další upomínku ihned po 31. prosinci 2006, jakož i při příležitosti schůzky s řediteli národních účtů členských států dne 31. ledna a zasedání Výboru pro HND dne 26. dubna 2007. Na tomto zasedání Výboru pro HND zástupci členských států, kteří ještě nezaslali své soupisy HND, uvedli, že tyto soupisy budu Komisi zaslány nejpozději do konce června 2007. Komise v této souvislosti zvažuje další opatření. |
| --- | --- |

4.27

Komise členským státům v průběhu roku 2006 opakovaně připomínala nutnost dodržovat lhůtu a zaslala další upomínku ihned po 31. prosinci 2006, jakož i při příležitosti schůzky s řediteli národních účtů členských států dne 31. ledna a zasedání Výboru pro HND dne 26. dubna 2007. Na tomto zasedání Výboru pro HND zástupci členských států, kteří ještě nezaslali své soupisy HND, uvedli, že tyto soupisy budu Komisi zaslány nejpozději do konce června 2007. Komise v této souvislosti zvažuje další opatření.

Jelikož je analýza soupisů a kontrolních misí HND v 25 členských státech spojena se značným množstvím práce, budou tyto kontrolní návštěvy prováděny v průběhu tříletého období 2007–2009.

Závěry a doporučení

| 4.28 | Audit Účetního dvora v mezích daných jeho rozsahem (viz body 4.3, 4.4 a 4.7) odhalil, že pokud jde o vlastní zdroje, zkontrolované uskutečněné operace jsou jako celek prosty závažných chyb a že fungování systémů dohledu a kontroly je celkově uspokojivé, s výjimkou nízké míry kontrol popsané v bodě 4.18 a problémů, jež mají negativní dopad na účty „B“ a jež zmiňuje bod 4.11. |
| --- | --- |

4.28

Audit Účetního dvora v mezích daných jeho rozsahem (viz body 4.3, 4.4 a 4.7) odhalil, že pokud jde o vlastní zdroje, zkontrolované uskutečněné operace jsou jako celek prosty závažných chyb a že fungování systémů dohledu a kontroly je celkově uspokojivé, s výjimkou nízké míry kontrol popsané v bodě 4.18 a problémů, jež mají negativní dopad na účty „B“ a jež zmiňuje bod 4.11.

| 4.28 | Komise se bude spolu s příslušnými členskými státy zabývat závěry, které Účetní dvůr nepovažuje za uspokojující. |
| --- | --- |

4.28

Komise se bude spolu s příslušnými členskými státy zabývat závěry, které Účetní dvůr nepovažuje za uspokojující.

| 4.29 | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise ověřila, že míra celních kontrol prováděných členskými státy přiměřeně chrání finanční zájmy Společenství (viz bod 4.18). |
| --- | --- |

4.29

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise ověřila, že míra celních kontrol prováděných členskými státy přiměřeně chrání finanční zájmy Společenství (viz bod 4.18).

| 4.29 | Komise v pravidelných intervalech kontroluje, zda celní kontroly v členských státech dostačují k tomu, aby rozpočtový orgán ujistily, že tyto kontroly jsou v souladu s legislativními požadavky Společenství a chrání finanční zájmy Společenství. |
| --- | --- |

4.29

Komise v pravidelných intervalech kontroluje, zda celní kontroly v členských státech dostačují k tomu, aby rozpočtový orgán ujistily, že tyto kontroly jsou v souladu s legislativními požadavky Společenství a chrání finanční zájmy Společenství.

| 4.30 | Účetní dvůr se domnívá, že propadlé jistoty, o nichž se hovoří v bodu 4.13, by měly být zpřístupněny Komisi, a vyzývá Komisi, aby tento problém vyjasnila. |
| --- | --- |

4.30

Účetní dvůr se domnívá, že propadlé jistoty, o nichž se hovoří v bodu 4.13, by měly být zpřístupněny Komisi, a vyzývá Komisi, aby tento problém vyjasnila.

| 4.30 | Komise projedná úvahy Soudního dvora ve vhodném fóru, aby se tato otázka vyřešila. |
| --- | --- |

4.30

Komise projedná úvahy Soudního dvora ve vhodném fóru, aby se tato otázka vyřešila.

| 4.31 | Protože Komise nemá žádné účelné prostředky, kterými by mohla zajistit, aby členské státy včas poskytly přiměřené informace, jež by jí umožnily zrušit zbývající výhrady týkající se výpočtu vlastních zdrojů z DPH, měla by prozkoumat, jaké jiné kroky, kterými by mohla vyvíjet nátlak na členské státy, vůči nimž existují dlouhodobé výhrady, a které by tuto situaci vyřešily, se jí nabízejí (viz bod 4.20). |
| --- | --- |

4.31

Protože Komise nemá žádné účelné prostředky, kterými by mohla zajistit, aby členské státy včas poskytly přiměřené informace, jež by jí umožnily zrušit zbývající výhrady týkající se výpočtu vlastních zdrojů z DPH, měla by prozkoumat, jaké jiné kroky, kterými by mohla vyvíjet nátlak na členské státy, vůči nimž existují dlouhodobé výhrady, a které by tuto situaci vyřešily, se jí nabízejí (viz bod 4.20).

| 4.31 | Ačkoliv Komise již nyní vyvíjí na jednotlivé členské státy značný nátlak, aby neprodleně poskytly potřebné informace, zahájila nyní v poradním výboru pro vlastní zdroje s členskými státy diskusi o možnostech, jak tohoto cíle dosáhnout. Komise vítá, že Účetní dvůr trvá na řešení tohoto problému. |
| --- | --- |

4.31

Ačkoliv Komise již nyní vyvíjí na jednotlivé členské státy značný nátlak, aby neprodleně poskytly potřebné informace, zahájila nyní v poradním výboru pro vlastní zdroje s členskými státy diskusi o možnostech, jak tohoto cíle dosáhnout. Komise vítá, že Účetní dvůr trvá na řešení tohoto problému.

| 4.32 | Pokud jde o kontroly Komise týkající se údajů o HND a souvisejících systémů, Účetní dvůr doporučuje, aby Komise: |
| --- | --- |

4.32

Pokud jde o kontroly Komise týkající se údajů o HND a souvisejících systémů, Účetní dvůr doporučuje, aby Komise:

| 4.32 | |
| --- | --- |

4.32

| a) | stanovila pravidla pro sdělování informací o revizích HND, aby Komise a výbor pro HND byly na rozsáhlé revize upozorňovány předem (viz bod 4.24); |
| --- | --- |

a)

stanovila pravidla pro sdělování informací o revizích HND, aby Komise a výbor pro HND byly na rozsáhlé revize upozorňovány předem (viz bod 4.24);

| a) | Řádnému předávání informací a úzké koordinaci politik revizí národních účtů členských států je přikládán velký význam a toto téma bylo diskutováno s členskými státy při mnoha příležitostech (37). Komise v této záležitosti přijala několik opatření a bude i nadále úzce spolupracovat s členskými státy, aby dosáhla lepšího informování a koordinace. |
| --- | --- |

a)

Řádnému předávání informací a úzké koordinaci politik revizí národních účtů členských států je přikládán velký význam a toto téma bylo diskutováno s členskými státy při mnoha příležitostech (37). Komise v této záležitosti přijala několik opatření a bude i nadále úzce spolupracovat s členskými státy, aby dosáhla lepšího informování a koordinace.

| b) | zavedla koordinovanou politiku pro revize údajů k národním účtům, včetně požadavku na pravidelné stanovování referenčních hodnot (viz bod 4.25); |
| --- | --- |

b)

zavedla koordinovanou politiku pro revize údajů k národním účtům, včetně požadavku na pravidelné stanovování referenčních hodnot (viz bod 4.25);

| b) | Dne 26. dubna 2007 Komise opět projednávala národní účetní revize s Výborem pro HND. Většina členských států podpořila zásadu lepšího sdělování informací a koordinaci všech rozsáhlých revizí, včetně pravidelného stanovování referenčních hodnot, např. každých pět let. Mnoho členských států poukázalo na značné praktické obtíže plynoucí z rozdílných statistických systémů, zdrojů údajů a průzkumů, jakož i jejich četnosti v jednotlivých členských zemích. Komise bude i nadále tyto otázky s členskými státy projednávat. |
| --- | --- |

b)

Dne 26. dubna 2007 Komise opět projednávala národní účetní revize s Výborem pro HND. Většina členských států podpořila zásadu lepšího sdělování informací a koordinaci všech rozsáhlých revizí, včetně pravidelného stanovování referenčních hodnot, např. každých pět let. Mnoho členských států poukázalo na značné praktické obtíže plynoucí z rozdílných statistických systémů, zdrojů údajů a průzkumů, jakož i jejich četnosti v jednotlivých členských zemích. Komise bude i nadále tyto otázky s členskými státy projednávat.

| c) | zajistila, aby závěry z kontroly řeckého soupisu byly k dispozici s dostatečným předstihem, aby bylo možné zahrnout opravené údaje do účtů za rozpočtový rok 2007 (viz bod 4.26). |
| --- | --- |

c)

zajistila, aby závěry z kontroly řeckého soupisu byly k dispozici s dostatečným předstihem, aby bylo možné zahrnout opravené údaje do účtů za rozpočtový rok 2007 (viz bod 4.26).

| c) | Komise dokončila kontrolu dokladů aktualizovaného soupisu HND Řecka zaslaného Eurostatu v únoru 2007 a ve dnech 20.–26. června 2007 provedla kontrolu HND v Řecku. Kromě této kontrolní návštěvy bude Eurostat pokračovat v jednáních s řeckými statistickými orgány. Komise očekává, že závěry ohledně správnosti údajů HND budou předloženy včas, aby mohly být zohledněny v úředním oznámení HND dne 22. září 2007, které se použije v rozpočtovém postupu v roce 2007. |
| --- | --- |

c)

Komise dokončila kontrolu dokladů aktualizovaného soupisu HND Řecka zaslaného Eurostatu v únoru 2007 a ve dnech 20.–26. června 2007 provedla kontrolu HND v Řecku. Kromě této kontrolní návštěvy bude Eurostat pokračovat v jednáních s řeckými statistickými orgány. Komise očekává, že závěry ohledně správnosti údajů HND budou předloženy včas, aby mohly být zohledněny v úředním oznámení HND dne 22. září 2007, které se použije v rozpočtovém postupu v roce 2007.

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY

| 4.33 | Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky uvedené v posledních výročních zprávách Účetního dvora naleznete v 
  příloze 4.1
  . |
| --- | --- |

4.33

Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky uvedené v posledních výročních zprávách Účetního dvora naleznete v 
  příloze 4.1
  .

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY VYDANÉ OD ZVEŘEJNĚNÍ POSLEDNÍ VÝROČNÍ ZPRÁVY

| 4.34 | Zvláštní zpráva č. 11/2006 o tranzitním režimu Společenství (Úř. věst. C 44, 27.2.2007, s. 1). |
| --- | --- |

4.34

Zvláštní zpráva č. 11/2006 o tranzitním režimu Společenství (Úř. věst. C 44, 27.2.2007, s. 1).

---

(1)  Zahrnuje přebytek z předchozího rozpočtového roku a různé příjmy.

Zdroj: Roční účetní závěrka Evropských společenství za rok 2006.

(2)  Tradiční vlastní zdroje vybírají jménem Evropské unie členské státy, které si z vybrané částky ponechávají 25 % na pokrytí nákladů na výběr.

(3)  Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou příspěvky, jejichž výše je výsledkem aplikace jednotných sazeb na harmonizovaný vyměřovací základ DPH nebo HND členských států vypočítaný podle pravidel Společenství.

(4)  Belgie, Francie, Itálie, Maďarsko, Slovensko, Spojené království. Kromě toho byl proveden i přezkum účetního systému tradičních vlastních zdrojů ve Finsku.

(5)  Poradní výbor pro vlastní zdroje (PVVZ), o němž se zmiňuje článek 20 nařízení Rady (ES, Euratom) č.1150/2000 (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1) ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 2028/2004 (Úř. věst. L 352, 27.11.2004, s. 1). Výbor se skládá ze zástupců členských států a Komise a zprostředkovává komunikaci mezi Komisí a členskými státy v záležitostech týkajících se vlastních zdrojů. Projednává otázky, které souvisejí s prováděním systému vlastních zdrojů, a odhady výše vlastních zdrojů.

(6)  Články 247 až 249 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).

(7)  Viz poznámka 4.

(8)  Na výbor pro HND se odkazuje v článku 4 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1). Výbor se skládá ze zástupců Komise a členských států. Každý rok Komise přezkoumává údaje o HND předložené členskými státy a vydává stanovisko ohledně přiměřenosti těchto údajů pro účely vlastních zdrojů z hlediska spolehlivosti, srovnatelnosti a úplnosti těchto údajů. Komise s výborem konzultuje své návrhy na zdokonalení výpočtu HND. Výbor se rovněž zabývá otázkami souvisejícími s postupy pro výpočet HND a problematikou úplnosti HND.

(9)  Evropská Rada na zasedání ve Fontainebleau ve dnech 25. a 26. června 1984 uznala, že „každý členský stát, který nese rozpočtovou zátěž, jež je v poměru k jeho relativní prosperitě nadměrná, může v příhodnou dobu využít opravy ve svůj prospěch“. Rovněž zdůraznila, že „výdajová politika je nezbytným prostředkem řešení problému rozpočtových nevyvážeností“.

(10)  Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a opravy Smluv, na nichž se Evropská unie zakládá (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).

(11)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2028/2004 ze dne 16. listopadu 2004, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství.

(12)  Belgie, Francie, Itálie, Maďarsko, Slovensko, Finsko a Spojené království.

(13)  Belgie a Spojené království.

(14)  Viz příloha 4.1 – Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky Účetního dvora.

(15)  Rozsudek ze dne 5. října 2006 ve věci C-377/03.

(16)  Čl. 6 odst. 4 písm. b) nařízení (ES, Euratom) č. 2028/2004.

(17)  Belgie, Slovensko, Finsko a Spojené království.

(18)  Na základě čl. 2 odst. 1 písm. a) současného rozhodnutí o vlastních zdrojích 2000/597/ES, Euratom (Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42).

(19)  Podle článku 31 nařízení (EHS) č. 2220/85 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 205, 3.8.1985, s. 5) „uchovávají členské státy pro potřeby Komise celkový počet a celkovou výši jistot propadlých za každý rok“.

(20)  Článek 18 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 2028/2004.

(21)  Belgie, Francie, Itálie, Maďarsko, Slovensko, Spojené království.

(22)  Čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1) a články 17 a 18 nařízení (ES, Euratom) č. 2028/2004.

(23)  Spojené království.

(24)  Audit Účetního dvora odhalil, že míra fyzických kontrol v ostatních členských státech dosahuje přinejmenším 0,3 %.

(25)  Francie.

(26)  Jak stanoví článek 76 nařízení (EHS) č. 2913/92 – protože formality a postupy jsou zjednodušeny, jsou tyto postupy vysoce rizikové.

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 ze dne 13. dubna 2005, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 13) a jeho prováděcí ustanovení.

(28)  Výhrady ke zdroji z HND se týkají zdrojů a metod použitých členskými státy při sestavování souhrnů národních účtů a umožňují provádět v souhrnných HND opravy i po čtyřleté lhůtě, kterou stanoví právní předpisy Společenství. Obecná výhrada se vztahuje na údaje členského státu jako celku, zatímco zvláštní výhrada se týká jednotlivých zdrojů a metod.

(29)  K údajům o HND států EU-10 nebyly zatím vyjádřeny žádné výhrady, protože jejich údaje o HND za rok 2004 zůstávají pro účely vlastních zdrojů otevřeny až do září 2008.

(30)  Čl. 2 odst. 2 a článek 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1287/2003.

(31)  Viz poznámka 7.

(32)  Článek 5 nařízení (ES, Euratom) č 1287/2003.

(33)  Do roku 2001 se používal HNP. HND se používá od roku 2002.

(34)  Jde o dokument, který členské státy musí předložit Komisi a v němž jsou popsány postupy a statistické podklady pro výpočet HND a jeho složek podle ESA 95 (Evropský systém národních a regionálních účtů).

(35)  Podle čl. 2 odst. 1 písm. c) rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom vyměřovací základy DPH, které se použijí při výpočtu příspěvků členských států odvozených z DPH, nepřesáhnou 50 % HNP/HND příslušného členského státu.

(36)  Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Lucembursko a Spojené království.

(37)  Tak např. Výbor pro měnovou a finanční statistiku a pro statistiku platební bilance navrhl pokyny pro lepší komunikaci při provádění rozsáhlejších revizí národních účtů. Tyto pokyny obsahují předchozí ohlášení revizí, případně jejich možné dopady, a také řádné odůvodnění revizí a jejich možné dopady na nejdůležitější agregáty a časový harmonogram dalších revizí. Navrhované pokyny se rovněž zabývají koordinací a sdělováním rozsáhlejších revizí v důsledku změn pojmů, definic nebo klasifikací v Evropské unii. Těmito pokyny se dne 24. května 2007 dále zabýval Výbor pro statistické programy.

PŘÍLOHA 4.1

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky Účetního dvora

| Připomínky Účetního dvora | Situace v roce 2006 | Další nutné kroky | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Tradiční vlastní zdroje: Zemědělské celní kvóty |
| Bod 3.16 výroční zprávy za rozpočtový rok 2003 uvádí, že určité kvóty umožňují velkému počtu dovozců, kteří jsou všichni napojeni na hlavního operátora, předkládat vlastní žádosti o licence, aby bylo zajištěno maximální přidělení kvót. | Audit Účetního dvora odhalil, že v roce 2006 si několik dovozců, kteří byli všichni napojeni na jednoho hlavního operátora, mohlo podat žádosti o vlastní licence.
  To narušuje hospodářskou soutěž a značně zatěžuje řídící útvary jak v Komisi, tak v členských státech. | I když Komise podnikla kroky ke zdokonalení procedurálního rámce prostřednictvím nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (nabude účinnosti dne 1. ledna 2007), tento problém tím nebyl úplně vyřešen. Účetní dvůr se domnívá, že Komise by měla implementovat další opatření, která předem znemožní, aby několik dovozců, kteří jsou všichni napojeni na jednoho hlavního operátora, podalo na dané období více než jednu žádost. | Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, posílilo a sjednotilo ustanovení týkající se žádostí o licence, mj. s cílem, aby se zaměřilo na předcházení žádostem podaným hospodářskými subjekty, které se neúčastní vnějšího obchodu v daném odvětví. Podle článku 5 nařízení musí hospodářský subjekt prokázat svou účast v obchodu se třetími zeměmi v daném odvětví. Tato ustanovení platí rovněž pro dceřiné společnosti, pokud splňují výše uvedené požadavky.


  Útvary Komise zároveň provádějí opatření zaměřené na zefektivnění a sjednocení ustanovení nařízení, která otevírají dovozní celní kvóty v různých obchodních organizacích. Jeho dopady budou zhodnoceny v dalších měsících. V této souvislosti budou případně zvážena další opatření. |
| Diskuse o možných clech a zemědělských dávkách mezi Komisí a Německem |
| V bodu 3.23 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 Účetní dvůr uvedl, že Německo v roce 2003 odstranilo ze svého účtu „B“ položky v celkové výši 40,1 milionu EUR, aniž by toto snížení plně zdůvodnilo.
  V roce 2005 Účetní dvůr uvedl, že mezi Komisí a Německem probíhá diskuse o možných clech a zemědělských dávkách ve výši 22,7 milionu EUR. | V roce 2006 byl zůstatek ve výši 22,7 milionu EUR stále předmětem diskuse. | Německo by mělo předložit požadované důkazy, aby Komise mohla případ uzavřít. | Německo poskytlo Komisi další vysvětlení a důkazy, které uspokojivě řeší téměř všechny provedené opravy. Ostatní jsou předmětem dalšího přezkumu. |
| Vlastní zdroj odvozený z DPH: Finanční dopad zbývajících výhrad |
| V bodu 4.14 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005 Účetní dvůr uvedl, že finanční dopad zbývajících výhrad nebyl vyčíslen, a dále doporučil, aby se Komise pokusila dopad těchto výhrad odhadnout. | Vzhledem k tomu, že finanční dopad výhrad lze snadno odhadnout jen zřídkakdy, Účetní dvůr během auditu za rok 2006 doporučil, aby v příloze k účetní závěrce byl uveden bod vysvětlující mechanismus fungování náhrad, aby si čtenáři uvědomili míru nejistoty spojenou s údajem o zdroji z DPH. Komise toto doporučení přijala a příslušný bod byl zahrnut do přílohy k účetní závěrce za rok 2006. | Nejsou nutné. | Komise s ohledem na snížení počtu výhrad s očividně malým finančním dopadem připomene členským státům, že mohou usilovat o povolení k tomu, že buď nebudou zohledňovat určité transakce, nebo že použijí přibližný odhad, kdy by přesné kalkulace pravděpodobně znamenaly administrativní zátěž, jež by byla vzhledem k vlivu na základ DPH neoprávněná. |
| Vlastní zdroj odvozený z HND: Zprávy o kvalitě |
| V bodu 4.17 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005 Účetní dvůr uvedl, že ve zprávách o kvalitě za rozpočtový rok 2005 členské státy stále neuvádí výsledky svých šetření kvality HND a jeho složek. | Analýza zpráv o kvalitě podaných v roce 2006 ukázala, že po diskusi ve výboru pro HND dne 3. července 2006 členské státy, až na dvě výjimky, tento problém vyřešily. | Komise by měla zajistit, aby požadované informace poskytly bez výjimky všechny členské státy. | Komise bude i nadále usilovat o zajištění toho, aby členské státy splnily požadavky tohoto ustanovení o zprávách o kvalitě týkající se HND. |
| Vlastní zdroj odvozený z HND: Přímé ověřování |
| V bodu 3.35 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 a rovněž v bodu 4.16 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005 Účetní dvůr zdůraznil, že Komisí prováděné ověřování údajů o HND (1) je i nadále nedostatečné. | Výbor pro HND o tomto problému diskutoval v červenci 2006 a Komise dospěla k závěru, že zváží identifikaci oblastí, které by byly vhodné pro přímější ověřování národních účtů, jež jsou podkladem pro číselné údaje uváděné v dotaznících k HND (2). V roce 2006 však žádná taková koncepce použita nebyla a v odpovědi Komise na bod 4.16 se pouze uvádí, že Komise obnoví kontrolní návštěvy v členských státech v roce 2008, až budou k dispozici nové soupisy a bude provedena jejich analýza. | V roce 2007 by Komise měla v rámci kontroly soupisů a dotazníků k HND více ověřovat přímo. | Po dokončení série návštěv vyplývajících z přehledů z roku 2001 měly členské státy do konce roku 2006 poskytnout nové přehledy zohledňující současné rozsáhlejší revize jejich národních účtů. Většina přehledů byla předána v prosinci 2006. Některé budou doručeny v roce 2007. Proto v roce 2006 nemohly být provedeny žádné kontrolní návštěvy ohledně těchto přehledů.


  V roce 2007 bude Komise pokračovat v kontrolních návštěvách do členských států po analýze nových přehledů a provede ve vybraných oblastech přímé ověření ve smyslu uvedeném Účetním dvorem při zohlednění omezených zdrojů jak v Komisi, tak v členských státech. Komise bude stejně jako v minulosti informovat Účetní dvůr o své činnosti v této oblasti. |
| Vlastní zdroj odvozený z HND: Finanční dopad zbývajících výhrad |
| V bodu 91 zvláštní zprávy č. 17/2000 Účetní dvůr zdůraznil, že je nezbytně nutné, aby Komise vyčíslila dopad svých výhrad na HND. | Vzhledem k tomu, že finanční dopad výhrad lze snadno odhadnout jen zřídkakdy, Účetní dvůr během auditu za rok 2006 doporučil, aby v příloze k účetní závěrce byl uveden bod vysvětlující mechanismus fungování náhrad, aby si čtenáři uvědomili míru nejistoty spojenou s údajem o zdroji z HND. Komise toto doporučení přijala a příslušný bod byl zahrnut do přílohy k účetní závěrce za rok 2006. | Nejsou nutné. | |

Připomínky Účetního dvora

Situace v roce 2006

Další nutné kroky

Odpověď Komise

Tradiční vlastní zdroje: Zemědělské celní kvóty

Bod 3.16 výroční zprávy za rozpočtový rok 2003 uvádí, že určité kvóty umožňují velkému počtu dovozců, kteří jsou všichni napojeni na hlavního operátora, předkládat vlastní žádosti o licence, aby bylo zajištěno maximální přidělení kvót.

Audit Účetního dvora odhalil, že v roce 2006 si několik dovozců, kteří byli všichni napojeni na jednoho hlavního operátora, mohlo podat žádosti o vlastní licence.

To narušuje hospodářskou soutěž a značně zatěžuje řídící útvary jak v Komisi, tak v členských státech.

I když Komise podnikla kroky ke zdokonalení procedurálního rámce prostřednictvím nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (nabude účinnosti dne 1. ledna 2007), tento problém tím nebyl úplně vyřešen. Účetní dvůr se domnívá, že Komise by měla implementovat další opatření, která předem znemožní, aby několik dovozců, kteří jsou všichni napojeni na jednoho hlavního operátora, podalo na dané období více než jednu žádost.

Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, posílilo a sjednotilo ustanovení týkající se žádostí o licence, mj. s cílem, aby se zaměřilo na předcházení žádostem podaným hospodářskými subjekty, které se neúčastní vnějšího obchodu v daném odvětví. Podle článku 5 nařízení musí hospodářský subjekt prokázat svou účast v obchodu se třetími zeměmi v daném odvětví. Tato ustanovení platí rovněž pro dceřiné společnosti, pokud splňují výše uvedené požadavky.

Útvary Komise zároveň provádějí opatření zaměřené na zefektivnění a sjednocení ustanovení nařízení, která otevírají dovozní celní kvóty v různých obchodních organizacích. Jeho dopady budou zhodnoceny v dalších měsících. V této souvislosti budou případně zvážena další opatření.

Diskuse o možných clech a zemědělských dávkách mezi Komisí a Německem

V bodu 3.23 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 Účetní dvůr uvedl, že Německo v roce 2003 odstranilo ze svého účtu „B“ položky v celkové výši 40,1 milionu EUR, aniž by toto snížení plně zdůvodnilo.

V roce 2005 Účetní dvůr uvedl, že mezi Komisí a Německem probíhá diskuse o možných clech a zemědělských dávkách ve výši 22,7 milionu EUR.

V roce 2006 byl zůstatek ve výši 22,7 milionu EUR stále předmětem diskuse.

Německo by mělo předložit požadované důkazy, aby Komise mohla případ uzavřít.

Německo poskytlo Komisi další vysvětlení a důkazy, které uspokojivě řeší téměř všechny provedené opravy. Ostatní jsou předmětem dalšího přezkumu.

Vlastní zdroj odvozený z DPH: Finanční dopad zbývajících výhrad

V bodu 4.14 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005 Účetní dvůr uvedl, že finanční dopad zbývajících výhrad nebyl vyčíslen, a dále doporučil, aby se Komise pokusila dopad těchto výhrad odhadnout.

Vzhledem k tomu, že finanční dopad výhrad lze snadno odhadnout jen zřídkakdy, Účetní dvůr během auditu za rok 2006 doporučil, aby v příloze k účetní závěrce byl uveden bod vysvětlující mechanismus fungování náhrad, aby si čtenáři uvědomili míru nejistoty spojenou s údajem o zdroji z DPH. Komise toto doporučení přijala a příslušný bod byl zahrnut do přílohy k účetní závěrce za rok 2006.

Nejsou nutné.

Komise s ohledem na snížení počtu výhrad s očividně malým finančním dopadem připomene členským státům, že mohou usilovat o povolení k tomu, že buď nebudou zohledňovat určité transakce, nebo že použijí přibližný odhad, kdy by přesné kalkulace pravděpodobně znamenaly administrativní zátěž, jež by byla vzhledem k vlivu na základ DPH neoprávněná.

Vlastní zdroj odvozený z HND: Zprávy o kvalitě

V bodu 4.17 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005 Účetní dvůr uvedl, že ve zprávách o kvalitě za rozpočtový rok 2005 členské státy stále neuvádí výsledky svých šetření kvality HND a jeho složek.

Analýza zpráv o kvalitě podaných v roce 2006 ukázala, že po diskusi ve výboru pro HND dne 3. července 2006 členské státy, až na dvě výjimky, tento problém vyřešily.

Komise by měla zajistit, aby požadované informace poskytly bez výjimky všechny členské státy.

Komise bude i nadále usilovat o zajištění toho, aby členské státy splnily požadavky tohoto ustanovení o zprávách o kvalitě týkající se HND.

Vlastní zdroj odvozený z HND: Přímé ověřování

V bodu 3.35 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 a rovněž v bodu 4.16 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005 Účetní dvůr zdůraznil, že Komisí prováděné ověřování údajů o HND (1) je i nadále nedostatečné.

Výbor pro HND o tomto problému diskutoval v červenci 2006 a Komise dospěla k závěru, že zváží identifikaci oblastí, které by byly vhodné pro přímější ověřování národních účtů, jež jsou podkladem pro číselné údaje uváděné v dotaznících k HND (2). V roce 2006 však žádná taková koncepce použita nebyla a v odpovědi Komise na bod 4.16 se pouze uvádí, že Komise obnoví kontrolní návštěvy v členských státech v roce 2008, až budou k dispozici nové soupisy a bude provedena jejich analýza.

V roce 2007 by Komise měla v rámci kontroly soupisů a dotazníků k HND více ověřovat přímo.

Po dokončení série návštěv vyplývajících z přehledů z roku 2001 měly členské státy do konce roku 2006 poskytnout nové přehledy zohledňující současné rozsáhlejší revize jejich národních účtů. Většina přehledů byla předána v prosinci 2006. Některé budou doručeny v roce 2007. Proto v roce 2006 nemohly být provedeny žádné kontrolní návštěvy ohledně těchto přehledů.

V roce 2007 bude Komise pokračovat v kontrolních návštěvách do členských států po analýze nových přehledů a provede ve vybraných oblastech přímé ověření ve smyslu uvedeném Účetním dvorem při zohlednění omezených zdrojů jak v Komisi, tak v členských státech. Komise bude stejně jako v minulosti informovat Účetní dvůr o své činnosti v této oblasti.

Vlastní zdroj odvozený z HND: Finanční dopad zbývajících výhrad

V bodu 91 zvláštní zprávy č. 17/2000 Účetní dvůr zdůraznil, že je nezbytně nutné, aby Komise vyčíslila dopad svých výhrad na HND.

Vzhledem k tomu, že finanční dopad výhrad lze snadno odhadnout jen zřídkakdy, Účetní dvůr během auditu za rok 2006 doporučil, aby v příloze k účetní závěrce byl uveden bod vysvětlující mechanismus fungování náhrad, aby si čtenáři uvědomili míru nejistoty spojenou s údajem o zdroji z HND. Komise toto doporučení přijala a příslušný bod byl zahrnut do přílohy k účetní závěrce za rok 2006.

Nejsou nutné.

---

(1)  Článek 5 nařízení (ES, Euratom) č. 1287/2003 vyžaduje, aby Komise posuzovala zdroje a metody použité členskými státy pro výpočet HND, zvláště s ohledem na srovnatelnost, spolehlivost a úplnost údajů.

(2)  Každý členský stát předkládá dotazník k HND, který obsahuje číselné údaje k souhrnu HND a jeho složkám.

KAPITOLA 5

Společná zemědělská politika

OBSAH

| 5.1–5.5 | Úvod |
| --- | --- |

5.1–5.5

| 5.6–5.78 | Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti |
| --- | --- |

5.6–5.78

| 5.6–5.41 | Integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) |
| --- | --- |

5.6–5.41

| 5.11–5.14 | Situace v Řecku |
| --- | --- |

5.11–5.14

| 5.15–5.38 | Režim jednotné platby (SPS) |
| --- | --- |

5.15–5.38

| 5.39–5.41 | Režim jednotných plateb na plochu (SAPS) |
| --- | --- |

5.39–5.41

| 5.42–5.47 | Rozvoj venkova |
| --- | --- |

5.42–5.47

| 5.42–5.45 | Výdaje ze záruční sekce |
| --- | --- |

5.42–5.45

| 5.46–5.47 | Přechodný nástroj pro financování rozvoje venkova |
| --- | --- |

5.46–5.47

| 5.48–5.53 | Následné kontroly (kontroly ex post) plateb obchodníkům a zpracovatelům |
| --- | --- |

5.48–5.53

| 5.54–5.55 | Vývozní náhrady |
| --- | --- |

5.54–5.55

| 5.56–5.64 | Schválení účetní závěrky ze strany Komise |
| --- | --- |

5.56–5.64

| 5.65–5.78 | Závěry a doporučení |
| --- | --- |

5.65–5.78

| 5.79–5.84 | Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky |
| --- | --- |

5.79–5.84

| 5.79–5.81 | Vymáhání neoprávněných plateb |
| --- | --- |

5.79–5.81

| 5.82–5.84 | Olivový olej |
| --- | --- |

5.82–5.84

| 5.85 | Zvláštní zprávy |
| --- | --- |

5.85

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 5.1 | Tato kapitola pojednává o auditu Účetního dvora týkajících se výdajů záruční sekce na zemědělství a rozvoj venkova, které v roce 2006 činily celkem 49 799 milionů EUR (2005: 48 466 milionů EUR (1)) (podrobnosti viz
  graf 5.1
  ). Podle Smlouvy má celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu Evropská Komise. Prakticky veškeré zemědělské výdaje se uskutečňují v rámci sdíleného řízení. To znamená, že platby konečným příjemcům (zemědělcům, soukromým společnostem, obchodníkům, sdružením nebo veřejným subjektům) provádějí platební agentury schválené členskými státy. Komise přímo spravuje méně než 1 % výdajů. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

5.1

Tato kapitola pojednává o auditu Účetního dvora týkajících se výdajů záruční sekce na zemědělství a rozvoj venkova, které v roce 2006 činily celkem 49 799 milionů EUR (2005: 48 466 milionů EUR (1)) (podrobnosti viz
  graf 5.1
  ). Podle Smlouvy má celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu Evropská Komise. Prakticky veškeré zemědělské výdaje se uskutečňují v rámci sdíleného řízení. To znamená, že platby konečným příjemcům (zemědělcům, soukromým společnostem, obchodníkům, sdružením nebo veřejným subjektům) provádějí platební agentury schválené členskými státy. Komise přímo spravuje méně než 1 % výdajů.

Image

| 5.2 | Výdaje nahlášené členskými státy podléhají několika kontrolním systémům: |
| --- | --- |

5.2

Výdaje nahlášené členskými státy podléhají několika kontrolním systémům:

| a) | kontrole správnosti žádostí zemědělců o platbu v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) (3); |
| --- | --- |

a)

kontrole správnosti žádostí zemědělců o platbu v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) (3);

| b) | zvláštním kontrolám týkajícím se některých odvětví, např. olivového oleje a rozvoje venkova; |
| --- | --- |

b)

zvláštním kontrolám týkajícím se některých odvětví, např. olivového oleje a rozvoje venkova;

| c) | fyzickým kontrolám dotovaných vývozů zemědělských výrobků (4); |
| --- | --- |

c)

fyzickým kontrolám dotovaných vývozů zemědělských výrobků (4);

| d) | kontrolám obchodních dokladů po uskutečnění plateb, které se provádějí v prostorách obchodníků a zpracovatelů zemědělských výrobků (5); |
| --- | --- |

d)

kontrolám obchodních dokladů po uskutečnění plateb, které se provádějí v prostorách obchodníků a zpracovatelů zemědělských výrobků (5);

| e) | postupu schvalování, který zahrnuje všechny nahlášené výdaje a týká se úplnosti a přesnosti účetní závěrky (finanční rozhodnutí) a v horizontu více let též legality a správnosti výdajů (rozhodnutí o shodě). |
| --- | --- |

e)

postupu schvalování, který zahrnuje všechny nahlášené výdaje a týká se úplnosti a přesnosti účetní závěrky (finanční rozhodnutí) a v horizontu více let též legality a správnosti výdajů (rozhodnutí o shodě).

| 5.3 | Aby získal jistotu o legalitě a správnosti operací, na kterých se zakládá účetní závěrka Společenství, provedl Účetní dvůr audit těchto systémů dohledu a kontroly a test vzorku plateb náhodně vybraných z výdajů30 platebních agentur (které společně odpovídaly za 68 % výdajů na SZP) (viz
  tabulka 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.3

Aby získal jistotu o legalitě a správnosti operací, na kterých se zakládá účetní závěrka Společenství, provedl Účetní dvůr audit těchto systémů dohledu a kontroly a test vzorku plateb náhodně vybraných z výdajů30 platebních agentur (které společně odpovídaly za 68 % výdajů na SZP) (viz
  tabulka 5.1
  ).

Tabulka 5.1 – Platební agentury podle výdajů nahlášených v roce 2006

| Č. | Členský stát | Platební agentura | Nahlášené částky v mil. EUR (6) | % z celkové částky | Pozměněná osvědčení (7) | Oddělené účty (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Francie | ONIC | 4 263,0 | 8,5 | × | |
| 2 | Itálie | AGEA | 3 307,3 | 6,6 | × | × |
| 3 | Řecko | OPEKEPE | 3 083,2 | 6,2 | | |
| 4 | Spojené království | RPA | 2 925,2 | 5,8 | | |
| 5 | Polsko | ARiMR | 1 964,8 | 3,9 | × | |
| 6 | Španělsko | Andalucía | 1 806,0 | 3,6 | | |
| 7 | Irsko | DAF | 1 723,3 | 3,4 | | |
| 8 | Francie | OFIVAL | 1 646,2 | 3,3 | | |
| 9 | Německo | Bayern, Landwirtschaft | 1 260,4 | 2,5 | | |
| 10 | Dánsko | DFFE | 1 163,3 | 2,3 | | |
| 11 | Francie | CNASEA | 1 025,3 | 2,0 | | |
| 12 | Španělsko | Castilla – La Mancha | 912,9 | 1,8 | | |
| 13 | Německo | Niedersachsen | 905,8 | 1,8 | | |
| 14 | Maďarsko | MVH | 890,2 | 1,8 | | |
| 15 | Portugalsko | INGA | 879,8 | 1,8 | × | |
| 16 | Finsko | MMM | 824,4 | 1,6 | | |
| 17 | Spojené království | SERAD | 679,5 | 1,4 | | |
| 18 | Španělsko | Aragón | 560,2 | 1,1 | | |
| 19 | Německo | Nordrhein-Westfalen LWK | 527,7 | 1,1 | | |
| 20 | Itálie | AVEPA | 498,4 | 1,0 | × | |
| 21 | Itálie | AGREA | 426,8 | 0,9 | × | |
| 22 | Španělsko | Cataluña | 396,8 | 0,8 | | |
| 23 | Belgie | BIRB | 393,5 | 0,8 | | |
| 24 | Německo | Schleswig-Holstein | 371,3 | 0,7 | | |
| 25 | Německo | Hamburg-Jonas | 313,5 | 0,6 | | |
| 26 | Litva | NMA | 308,0 | 0,6 | × | × (9) |
| 27 | Německo | Thüringen | 293,8 | 0,6 | × | |
| 28 | Belgie | Région Wallonne | 272,7 | 0,5 | × | |
| 29 | Německo | Rheinland-Pfalz | 215,1 | 0,4 | | |
| 30 | Španělsko | Galicia | 175,4 | 0,4 | | |
| PA zahrnuté v DAS 2006 | Mezisoučet | 34 013,8 | 68,0 | | |
| 31 | Rakousko | AMA | 1 234,6 | 2,5 | | |
| 32 | Francie | ONIEP | 1 077,2 | 2,2 | | |
| 33 | Španělsko | Castilla – Léon | 966,4 | 1,9 | | |
| 34 | Francie | ONIOL | 930,7 | 1,9 | × | |
| 35 | Švédsko | SJV | 918,3 | 1,8 | | |
| 36 | Španělsko | Extremadura | 686,9 | 1,4 | | |
| 37 | Itálie | Region Lombardie | 543,4 | 1,1 | × | |
| 38 | Německo | Baden-Württemberg | 514,5 | 1,0 | | × |
| 39 | Česká republika | SAIF | 497,5 | 1,0 | | |
| 40 | Německo | Mecklenburg-Vorpommern | 447,8 | 0,9 | × | |
| 41 | Nizozemsko | PZ | 447,4 | 0,9 | | |
| 42 | Francie | VINIFHLOR | 446,6 | 0,9 | × | |
| 43 | Německo | Brandenburg | 443,7 | 0,9 | | |
| 44 | Německo | Sachsen-Anhalt | 411,2 | 0,8 | | |
| 45 | Itálie | FINPIEMONTE | 381,5 | 0,8 | × | |
| 46 | Nizozemsko | Dienst Regelingen | 365,3 | 0,7 | | |
| 47 | Německo | Sachsen | 355,3 | 0,7 | × | |
| 48 | Spojené království | DARD | 350,3 | 0,7 | | |
| 49 | Španělsko | FEGA | 333,8 | 0,7 | | |
| 50 | Spojené království | NAW | 333,5 | 0,7 | | |
| 51 | Belgie | ALV | 277,2 | 0,6 | | |
| 52 | Slovensko | APA | 266,1 | 0,5 | × | × |
| 53 | Německo | Hessen | 249,7 | 0,5 | | |
| 54 | Nizozemsko | HPA | 233,5 | 0,5 | | |
| 55 | Itálie | ARTEA | 232,8 | 0,5 | × | |
| 56 | Francie | AUP | 208,1 | 0,4 | × | |
| 57 | Německo | BLE | 178,0 | 0,4 | | |
| 58 | Polsko | ARR | 175,3 | 0,4 | | |
| 59 | Španělsko | Valencia | 174,6 | 0,3 | | |
| 60 | Slovinsko | AAMRD | 159,1 | 0,3 | | |
| 61 | Francie | FIRS | 153,9 | 0,3 | | |
| 62 | Španělsko | Navarra | 137,1 | 0,3 | | |
| 63 | Lotyšsko | RSS | 136,6 | 0,3 | | |
| 64 | Španělsko | Murcia | 125,5 | 0,3 | | |
| 65 | Itálie | ARBEA | 124,3 | 0,2 | × | × |
| 66 | Francie | ONIGC | 113,6 | 0,2 | × | |
| 67 | Francie | ONIVINS | 108,6 | 0,2 | | |
| 68 | Španělsko | Canarias | 99,0 | 0,2 | | |
| 69 | Itálie | SAISA | 91,4 | 0,2 | | |
| 70 | Španělsko | Asturias | 85,2 | 0,2 | × | |
| 71 | Španělsko | País Vasco | 75,9 | 0,2 | | |
| 72 | Estonsko | PRIA | 75,3 | 0,2 | | |
| 73 | Francie | ODEADOM | 74,8 | 0,1 | | |
| 74 | Nizozemsko | PT | 72,4 | 0,1 | | |
| 75 | Francie | ONIFLHOR | 68,6 | 0,1 | × | |
| 76 | Portugalsko | IFADAP | 68,4 | 0,1 | × | × |
| 77 | Španělsko | Madrid | 58,4 | 0,1 | | |
| 78 | Nizozemsko | PVE | 54,3 | 0,1 | | |
| 79 | Francie | ONILAIT | 52,1 | 0,1 | | |
| 80 | Kypr | CAPO | 48,5 | 0,1 | | |
| 81 | Lucembursko | Min. Agric. | 46,9 | 0,1 | | |
| 82 | Španělsko | La Rioja | 45,9 | 0,1 | | |
| 83 | Španělsko | Cantabria | 44,2 | 0,1 | | |
| 84 | Nizozemsko | DLG | 44,0 | 0,1 | | |
| 85 | Rakousko | ZA Salzburg | 37,6 | 0,1 | | |
| 86 | Španělsko | Baleares | 34,4 | 0,1 | | |
| 87 | Německo | Saarland | 23,1 | 0,0 | | |
| 88 | Spojené království | FC | 18,5 | 0,0 | | |
| 89 | Německo | Bayern, Umwelt | 16,6 | 0,0 | × | × |
| 90 | Itálie | ENR | 15,6 | 0,0 | | |
| 91 | Malta | MRAE | 9,3 | 0,0 | | |
| 92 | Francie | OFIMER | 8,9 | 0,0 | | |
| 93 | Německo | Hamburg | 7,2 | 0,0 | | |
| 94 | Spojené království | CCW | 5,3 | 0,0 | | |
| 95 | Německo | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 5,1 | 0,0 | | |
| 96 | Německo | Bremen | 3,6 | 0,0 | | |
| 97 | Španělsko | FROM | 2,4 | 0,0 | | |
| 98 | Irsko | DCMNR | 0,6 | 0,0 | | |
| | | Mezisoučet | 16 033,4 | 32,0 | | |
| Celkem | 50 047,2 | 100,0 | | |
| Zdroj: Souhrnná zpráva Komise k finančnímu schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF za rok 2006. |

Č.

Členský stát

Platební agentura

Nahlášené částky v mil. EUR (6)

% z celkové částky

Pozměněná osvědčení (7)

Oddělené účty (8)

1

Francie

ONIC

4 263,0

8,5

×

2

Itálie

AGEA

3 307,3

6,6

×

×

3

Řecko

OPEKEPE

3 083,2

6,2

4

Spojené království

RPA

2 925,2

5,8

5

Polsko

ARiMR

1 964,8

3,9

×

6

Španělsko

Andalucía

1 806,0

3,6

7

Irsko

DAF

1 723,3

3,4

8

Francie

OFIVAL

1 646,2

3,3

9

Německo

Bayern, Landwirtschaft

1 260,4

2,5

10

Dánsko

DFFE

1 163,3

2,3

11

Francie

CNASEA

1 025,3

2,0

12

Španělsko

Castilla – La Mancha

912,9

1,8

13

Německo

Niedersachsen

905,8

1,8

14

Maďarsko

MVH

890,2

1,8

15

Portugalsko

INGA

879,8

1,8

×

16

Finsko

MMM

824,4

1,6

17

Spojené království

SERAD

679,5

1,4

18

Španělsko

Aragón

560,2

1,1

19

Německo

Nordrhein-Westfalen LWK

527,7

1,1

20

Itálie

AVEPA

498,4

1,0

×

21

Itálie

AGREA

426,8

0,9

×

22

Španělsko

Cataluña

396,8

0,8

23

Belgie

BIRB

393,5

0,8

24

Německo

Schleswig-Holstein

371,3

0,7

25

Německo

Hamburg-Jonas

313,5

0,6

26

Litva

NMA

308,0

0,6

×

× (9)

27

Německo

Thüringen

293,8

0,6

×

28

Belgie

Région Wallonne

272,7

0,5

×

29

Německo

Rheinland-Pfalz

215,1

0,4

30

Španělsko

Galicia

175,4

0,4

PA zahrnuté v DAS 2006

Mezisoučet

34 013,8

68,0

31

Rakousko

AMA

1 234,6

2,5

32

Francie

ONIEP

1 077,2

2,2

33

Španělsko

Castilla – Léon

966,4

1,9

34

Francie

ONIOL

930,7

1,9

×

35

Švédsko

SJV

918,3

1,8

36

Španělsko

Extremadura

686,9

1,4

37

Itálie

Region Lombardie

543,4

1,1

×

38

Německo

Baden-Württemberg

514,5

1,0

×

39

Česká republika

SAIF

497,5

1,0

40

Německo

Mecklenburg-Vorpommern

447,8

0,9

×

41

Nizozemsko

PZ

447,4

0,9

42

Francie

VINIFHLOR

446,6

0,9

×

43

Německo

Brandenburg

443,7

0,9

44

Německo

Sachsen-Anhalt

411,2

0,8

45

Itálie

FINPIEMONTE

381,5

0,8

×

46

Nizozemsko

Dienst Regelingen

365,3

0,7

47

Německo

Sachsen

355,3

0,7

×

48

Spojené království

DARD

350,3

0,7

49

Španělsko

FEGA

333,8

0,7

50

Spojené království

NAW

333,5

0,7

51

Belgie

ALV

277,2

0,6

52

Slovensko

APA

266,1

0,5

×

×

53

Německo

Hessen

249,7

0,5

54

Nizozemsko

HPA

233,5

0,5

55

Itálie

ARTEA

232,8

0,5

×

56

Francie

AUP

208,1

0,4

×

57

Německo

BLE

178,0

0,4

58

Polsko

ARR

175,3

0,4

59

Španělsko

Valencia

174,6

0,3

60

Slovinsko

AAMRD

159,1

0,3

61

Francie

FIRS

153,9

0,3

62

Španělsko

Navarra

137,1

0,3

63

Lotyšsko

RSS

136,6

0,3

64

Španělsko

Murcia

125,5

0,3

65

Itálie

ARBEA

124,3

0,2

×

×

66

Francie

ONIGC

113,6

0,2

×

67

Francie

ONIVINS

108,6

0,2

68

Španělsko

Canarias

99,0

0,2

69

Itálie

SAISA

91,4

0,2

70

Španělsko

Asturias

85,2

0,2

×

71

Španělsko

País Vasco

75,9

0,2

72

Estonsko

PRIA

75,3

0,2

73

Francie

ODEADOM

74,8

0,1

74

Nizozemsko

PT

72,4

0,1

75

Francie

ONIFLHOR

68,6

0,1

×

76

Portugalsko

IFADAP

68,4

0,1

×

×

77

Španělsko

Madrid

58,4

0,1

78

Nizozemsko

PVE

54,3

0,1

79

Francie

ONILAIT

52,1

0,1

80

Kypr

CAPO

48,5

0,1

81

Lucembursko

Min. Agric.

46,9

0,1

82

Španělsko

La Rioja

45,9

0,1

83

Španělsko

Cantabria

44,2

0,1

84

Nizozemsko

DLG

44,0

0,1

85

Rakousko

ZA Salzburg

37,6

0,1

86

Španělsko

Baleares

34,4

0,1

87

Německo

Saarland

23,1

0,0

88

Spojené království

FC

18,5

0,0

89

Německo

Bayern, Umwelt

16,6

0,0

×

×

90

Itálie

ENR

15,6

0,0

91

Malta

MRAE

9,3

0,0

92

Francie

OFIMER

8,9

0,0

93

Německo

Hamburg

7,2

0,0

94

Spojené království

CCW

5,3

0,0

95

Německo

Nordrhein-Westfalen LfEJ

5,1

0,0

96

Německo

Bremen

3,6

0,0

97

Španělsko

FROM

2,4

0,0

98

Irsko

DCMNR

0,6

0,0

Mezisoučet

16 033,4

32,0

Celkem

50 047,2

100,0

Zdroj: Souhrnná zpráva Komise k finančnímu schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF za rok 2006.

| 5.4 | Účetní dvůr mimoto prověřoval systémy vytvořené za účelem zavedení režimu jednotné platby (viz bod 5.15), v jehož rámci bylo v roce 2006 příjemcům vyplaceno přibližně 14 200 milionů EUR (10). Neprovedl žádný audit systémů v souvislosti s režimem jednotných plateb na plochu (SAPS) (viz bod 5.40), jelikož bylo ještě příliš brzy na to, aby bylo možno v členských státech kontrolovaných dříve zaznamenat zlepšení. Účetní dvůr nicméně zahrnul tyto členské státy do přímého testování operací. |
| --- | --- |

5.4

Účetní dvůr mimoto prověřoval systémy vytvořené za účelem zavedení režimu jednotné platby (viz bod 5.15), v jehož rámci bylo v roce 2006 příjemcům vyplaceno přibližně 14 200 milionů EUR (10). Neprovedl žádný audit systémů v souvislosti s režimem jednotných plateb na plochu (SAPS) (viz bod 5.40), jelikož bylo ještě příliš brzy na to, aby bylo možno v členských státech kontrolovaných dříve zaznamenat zlepšení. Účetní dvůr nicméně zahrnul tyto členské státy do přímého testování operací.

| 5.5 | Vzhledem k obavám ohledně legality a správnosti plateb v souvislosti s režimy, na něž se přímo nevztahuje IACS, provedl Účetní dvůr zvláštní audity podpory produkce olivového oleje (včetně spolehlivosti GIS) (viz bod 5.82) a sušených vinných hroznů (viz bod 5.12). |
| --- | --- |

5.5

Vzhledem k obavám ohledně legality a správnosti plateb v souvislosti s režimy, na něž se přímo nevztahuje IACS, provedl Účetní dvůr zvláštní audity podpory produkce olivového oleje (včetně spolehlivosti GIS) (viz bod 5.82) a sušených vinných hroznů (viz bod 5.12).

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS)

| 5.6 | IACS je hlavním řídícím a kontrolním nástrojem u režimu jednotné platby (SPS) (viz bod 5.15), režimu jednotné platby na plochu (SAPS) (viz bod 5.39) a veškerých podpor na plochu a prémií na hospodářská zvířata. Pokrývá téměř 70 % rozpočtu záruční sekce. |
| --- | --- |

5.6

IACS je hlavním řídícím a kontrolním nástrojem u režimu jednotné platby (SPS) (viz bod 5.15), režimu jednotné platby na plochu (SAPS) (viz bod 5.39) a veškerých podpor na plochu a prémií na hospodářská zvířata. Pokrývá téměř 70 % rozpočtu záruční sekce.

| 5.7 | IACS se v každém členském státě skládá z databáze podniků a žádostí o podporu, systémů evidence zemědělských pozemků a registrace zvířat a registru nároků v členských státech, které provádějí SPS. Systém umožňuje několik kontrol způsobilosti: administrativní kontrolu všech nároků, křížové kontroly s databázemi s cílem zamezit tomu, aby se na stejné pozemky/zvířata podávaly žádosti dvakrát, a minimální pětiprocentní inspekce v zemědělských podnicích. |
| --- | --- |

5.7

IACS se v každém členském státě skládá z databáze podniků a žádostí o podporu, systémů evidence zemědělských pozemků a registrace zvířat a registru nároků v členských státech, které provádějí SPS. Systém umožňuje několik kontrol způsobilosti: administrativní kontrolu všech nároků, křížové kontroly s databázemi s cílem zamezit tomu, aby se na stejné pozemky/zvířata podávaly žádosti dvakrát, a minimální pětiprocentní inspekce v zemědělských podnicích.

| 5.8 | Výsledky inspekcí IACS oznámené Komisi platebními agenturami pojednávají o legalitě a správnosti plateb zemědělcům, Účetní dvůr však má za to, že by měly být ověřeny a potvrzeny nezávislým subjektem. Chyby, které se objevily při výpočtu nároků, nejsou do výsledků inspekcí IACS zahrnuty, ačkoliv mají vliv na legalitu a správnost uskutečněných plateb. Před provedením platby jsou však chyby zjištěné v důsledku inspekcí prováděných platebními agenturami opravovány. |
| --- | --- |

5.8

Výsledky inspekcí IACS oznámené Komisi platebními agenturami pojednávají o legalitě a správnosti plateb zemědělcům, Účetní dvůr však má za to, že by měly být ověřeny a potvrzeny nezávislým subjektem. Chyby, které se objevily při výpočtu nároků, nejsou do výsledků inspekcí IACS zahrnuty, ačkoliv mají vliv na legalitu a správnost uskutečněných plateb. Před provedením platby jsou však chyby zjištěné v důsledku inspekcí prováděných platebními agenturami opravovány.

| 5.8 | V zájmu dalšího zvýšení jistoty, kterou lze získat z výsledků inspekcí IACS týkajících se účelnosti kontrolních systémů, Komise provedla doporučení Účetního dvora, aby certifikační orgány byly činnější při ověřování a potvrzování statistik inspekce a kontrol uskutečněných plateb. Počínaje rozpočtovým rokem 2007 certifikační orgány musí podle pokynů Komise analyzovat a předkládat zprávy o výsledcích kontrol na místě a o statistikách kontrol. |
| --- | --- |

5.8

V zájmu dalšího zvýšení jistoty, kterou lze získat z výsledků inspekcí IACS týkajících se účelnosti kontrolních systémů, Komise provedla doporučení Účetního dvora, aby certifikační orgány byly činnější při ověřování a potvrzování statistik inspekce a kontrol uskutečněných plateb. Počínaje rozpočtovým rokem 2007 certifikační orgány musí podle pokynů Komise analyzovat a předkládat zprávy o výsledcích kontrol na místě a o statistikách kontrol.

| 5.9 | Podle těchto statistických údajů (viz
  tabulka 5.2
  a 
  graf 5.2
  ) za všechny členské státy dohromady obsahovalo chyby 28,9 % (40 % v předchozím roce) žádostí o podporu na plochu, které byly zkontrolovány v roce 2005 a vedly k platbě v rozpočtovém roce 2006. Těmto chybám odpovídá 1,4 % plochy ověřené platebními agenturami. V EU-15 se toto procento snížilo z 2,0 % v roce 2004 na 1,2 % v roce 2005. Snížení počtu chyb souvisí se zavedením SPS v deseti členských státech EU-15 (11), v nichž se chybovost snížila na 0,7 %; v ostatních pěti členských státech chybovost dosud činí 1,8 % a stejná chybovost se vyskytuje i v nových členských státech. |
| --- | --- |

5.9

Podle těchto statistických údajů (viz
  tabulka 5.2
  a 
  graf 5.2
  ) za všechny členské státy dohromady obsahovalo chyby 28,9 % (40 % v předchozím roce) žádostí o podporu na plochu, které byly zkontrolovány v roce 2005 a vedly k platbě v rozpočtovém roce 2006. Těmto chybám odpovídá 1,4 % plochy ověřené platebními agenturami. V EU-15 se toto procento snížilo z 2,0 % v roce 2004 na 1,2 % v roce 2005. Snížení počtu chyb souvisí se zavedením SPS v deseti členských státech EU-15 (11), v nichž se chybovost snížila na 0,7 %; v ostatních pěti členských státech chybovost dosud činí 1,8 % a stejná chybovost se vyskytuje i v nových členských státech.

| 5.10 | V deseti členských státech, které oddělily veškeré prémie na hospodářská zvířata či jejich část, poklesl počet hospodářských zvířat nadále podléhajících kontrolám v závislosti na režimu podpor v rozmezí od 35 % do 67 % a chybovost se znatelně snížila. U největšího režimu, prémií na krávy bez tržní produkce mléka (viz
  tabulka 5.3
  a 
  graf 5.3
  ), členské státy zjistily, že 0,7 % zvířat, na než se žádala podpora, chybí či nejsou způsobilá (1,56 % v roce 2004); u zvláštních prémií na hovězí maso šlo o 1,23 % (2,53 % v roce 2004) a u prémií na ovce a kozy tento počet poklesl na 3,6 % z 6,3 % v roce 2004. |
| --- | --- |

5.10

V deseti členských státech, které oddělily veškeré prémie na hospodářská zvířata či jejich část, poklesl počet hospodářských zvířat nadále podléhajících kontrolám v závislosti na režimu podpor v rozmezí od 35 % do 67 % a chybovost se znatelně snížila. U největšího režimu, prémií na krávy bez tržní produkce mléka (viz
  tabulka 5.3
  a 
  graf 5.3
  ), členské státy zjistily, že 0,7 % zvířat, na než se žádala podpora, chybí či nejsou způsobilá (1,56 % v roce 2004); u zvláštních prémií na hovězí maso šlo o 1,23 % (2,53 % v roce 2004) a u prémií na ovce a kozy tento počet poklesl na 3,6 % z 6,3 % v roce 2004.

| 5.9–5.10 | Komise by ráda zdůraznila tuto příznivou tendenci směrem ke snižování chybovosti v žádostech a nahlašování nadhodnocených údajů o plochách a zvířatech a domnívá se, že to je velmi kladným účinkem nedávných reforem SZP. |
| --- | --- |

5.9–5.10

Komise by ráda zdůraznila tuto příznivou tendenci směrem ke snižování chybovosti v žádostech a nahlašování nadhodnocených údajů o plochách a zvířatech a domnívá se, že to je velmi kladným účinkem nedávných reforem SZP.

Tabulka 5.2 – Podpora na plochu, krmné plochy a jiné plodiny – žádosti zkontrolované na místě v roce 2005 (platení rok 2006)

| Členské státy | Podané žádosti | Zkontrolované žádosti | Žádosti s chybami | Namátkou vybrané kontroly | Namátkou vybrané kontroly s chybami |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet | Plocha (ha) | Průměrná velikost (ha) | Počet | % | Plocha (ha) | % | Průměrná velikost (ha) | Počet | % | Plocha (ha) | % | Počet | % | Plocha (ha) | % | Počet | % | Plocha (ha) | % |
| Belgie | 43 430 | 1 057 350,81 | 24 | 2 930 | 6,7 | 119 400,66 | 11,3 | 41 | 609 | 20,8 | 541,54 | 0,5 | 687 | 23,4 | 14 490,60 | 12,1 | 107 | 15,6 | 75,39 | 0,5 |
| Dánsko | 69 474 | 2 733 746,86 | 39 | 4 150 | 6,0 | 173 452,08 | 6,3 | 42 | 1 273 | 30,7 | 1 217,04 | 0,7 | 889 | 21,4 | 30 148,98 | 17,4 | 291 | 32,7 | 230,86 | 0,8 |
| Německo | 386 237 | 16 825 485,63 | 44 | 21 968 | 5,7 | 1 223 309,75 | 7,3 | 56 | 10 088 | 45,9 | 7 021,09 | 0,6 | 4 949 | 22,5 | 232 854,01 | 19,0 | 2 386 | 48,2 | 1 980,38 | 0,9 |
| Irsko | 129 187 | 4 830 161,00 | 37 | 7 695 | 6,0 | 349 026,00 | 7,2 | 45 | 1 863 | 24,2 | 2 227,00 | 0,6 | 1 422 | 18,5 | 54 115,09 | 15,5 | 400 | 28,1 | 514,48 | 1,0 |
| Itálie | 662 539 | 8 412 971,00 | 13 | 38 760 | 5,9 | 949 459,22 | 11,3 | 24 | 4 087 | 10,5 | 9 176,00 | 1,0 | 9 631 | 24,8 | 116 336,77 | 12,3 | 1 074 | 11,2 | 1 761,90 | 1,5 |
| Lucembursko | 2 006 | 122 846,14 | 61 | 130 | 6,5 | 8 056,70 | 6,6 | 62 | 123 | 94,6 | 138,15 | 1,7 | 27 | 20,8 | 1 838,72 | 22,8 | 25 | 92,6 | 30,23 | 1,6 |
| Rakousko | 132 244 | 2 348 035,15 | 18 | 8 131 | 6,1 | 187 720,67 | 8,0 | 23 | 1 681 | 20,7 | 1 303,90 | 0,7 | 2 558 | 31,5 | 67 513,45 | 36,0 | 450 | 17,6 | 332,11 | 0,5 |
| Portugalsko | 138 883 | 2 445 810,32 | 18 | 7 864 | 5,7 | 558 980,18 | 22,9 | 71 | 2 699 | 34,3 | 6 972,42 | 1,2 | 5 257 | 66,8 | 335 304,79 | 60,0 | 849 | 16,1 | 4 355,35 | 1,3 |
| Švédsko | 84 454 | 3 171 490,67 | 38 | 5 247 | 6,2 | 201 003,62 | 6,3 | 38 | 2 472 | 47,1 | 2 832,65 | 1,4 | 1 871 | 35,7 | 77 435,86 | 38,5 | 833 | 44,5 | 687,06 | 0,9 |
| Spojené království | 198 078 | 15 300 055,19 | 77 | 10 357 | 5,2 | 1 675 942,00 | 11,0 | 162 | 5 675 | 54,8 | 9 258,00 | 0,6 | 2 157 | 20,8 | 181 028,19 | 10,8 | 1 366 | 63,3 | 1 474,95 | 0,8 |
| Celkem 2005 EU-10
   (12) | 1 846 532 | 57 247 952,77 | 31 | 107 232 | 5,8 | 5 446 350,87 | 9,5 | 51 | 30 570 | 28,5 | 40 687,79 | 0,7 | 29 448 | 27,5 | 1 111 066,46 | 20,4 | 7 781 | 26,4 | 11 442,71 | 1,0 |
| Celkem 2004 EU-10 | 1 576 525 | 50 678 823,20 | 32 | 102 780 | 6,5 | 4 389 417,33 | 8,7 | 43 | 49 863 | 48,5 | 102 017,33 | 2,3 | 20 114 | 19,6 | 806 796,95 | 18,4 | 8 320 | 41,4 | 9 209,88 | 1,1 |
| Řecko | 318 768 | 4 111 168,74 | 13 | 38 503 | 12,1 | 1 239 442,18 | 30,1 | 32 | 12 003 | 31,2 | 29 577,44 | 2,4 | 7 318 | 19,0 | 78 555,17 | 6,3 | 1 425 | 19,5 | 2 080,74 | 2,6 |
| Španělsko | 451 929 | 16 441 131,63 | 36 | 42 912 | 9,5 | 1 873 231,00 | 11,4 | 44 | 17 002 | 39,6 | 44 205,00 | 2,4 | 8 788 | 20,5 | 339 989,80 | 18,1 | 3 189 | 36,3 | 4 297,20 | 1,3 |
| Francie | 391 787 | 25 481 183,83 | 65 | 22 425 | 5,7 | 1 791 403,51 | 7,0 | 80 | 10 467 | 46,7 | 12 305,08 | 0,7 | 5 152 | 23,0 | 376 748,88 | 21,0 | 518 | 10,1 | 603,88 | 0,2 |
| Nizozemsko | 52 358 | 828 546,15 | 16 | 6 522 | 12,5 | 137 551,00 | 16,6 | 21 | 2 598 | 39,8 | 3 150,89 | 2,3 | 841 | 12,9 | 13 881,92 | 10,1 | 340 | 40,4 | 501,79 | 3,6 |
| Finsko | 65 219 | 2 102 180,12 | 32 | 4 151 | 6,4 | 140 872,40 | 6,7 | 34 | 2 329 | 56,1 | 1 630,23 | 1,2 | 1 022 | 24,6 | 29 836,58 | 21,2 | 513 | 50,2 | 171,33 | 0,6 |
| Malta | 3 961 | 4 417,15 | 1 | 372 | 9,4 | 1 061,77 | 24,0 | 3 | 301 | 80,9 | 217,86 | 20,5 | 55 | 14,8 | 77,57 | 7,3 | 35 | 63,6 | 14,79 | 19,1 |
| Slovinsko | 61 169 | 388 952,48 | 6 | 5 149 | 8,4 | 46 779,93 | 12,0 | 9 | 747 | 14,5 | 314,56 | 0,7 | 946 | 18,4 | 5 095,79 | 10,9 | 146 | 15,4 | 49,56 | 1,0 |
| Celkem 2005 EU-7
   (12) | 1 345 191 | 49 357 580,10 | 37 | 120 034 | 8,9 | 5 230 341,79 | 10,6 | 44 | 45 447 | 37,9 | 91 401,06 | 1,7 | 24 122 | 20,1 | 844 185,71 | 16,1 | 6 166 | 25,6 | 7 719,29 | 0,9 |
| Celkem 2005 EU-17 | 3 191 723 | 106 605 532,87 | 33 | 227 266 | 7,1 | 10 676 692,66 | 10,0 | 47 | 76 017 | 33,4 | 132 088,85 | 1,2 | 53 570 | 23,6 | 1 955 252,17 | 18,3 | 13 947 | 26,0 | 19 162,00 | 1,0 |
| Celkem 2004 EU-15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 480 | 42,3 | 187 358,00 | 2,0 | 33 644 | 15,2 | 1 386 255,27 | 14,8 | 11 268 | 33,5 | 19 893,13 | 1,4 |
| Celkem 2003 EU-15
   (13) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 | 58 241 | 25,3 | 1 928 924,38 | 17,1 | 20 766 | 35,7 | 29 445,65 | 1,5 |
| Celkem 2002 EU-15 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 | 58 313 | 23,5 | 2 361 830,00 | 20,3 | 26 408 | 45,3 | 41 312,03 | 1,7 |
| Česká republika | 20 251 | 3 490 297,79 | 172 | 1 455 | 7,2 | 172 348,94 | 4,9 | 118 | 750 | 51,5 | 2 491,00 | 1,4 | 285 | 19,6 | 33 305,74 | 19,3 | 141 | 49,5 | 470,3 | 1,4 |
| Estonsko | 19 136 | 846 403,60 | 44 | 1 353 | 7,1 | 176 583,74 | 20,9 | 131 | 927 | 68,5 | 5 685,48 | 3,2 | 227 | 16,8 | 5 824,79 | 3,3 | 152 | 67,0 | 337,3 | 5,8 |
| Kypr | 41 470 | 164 780,51 | 4 | 3 138 | 7,6 | 49 274,20 | 29,9 | 16 | 2 812 | 89,6 | 7 380,83 | 15,0 | 300 | 9,6 | 2 917,62 | 5,9 | 273 | 91,0 | 521,5 | 17,9 |
| Lotyšsko | 78 781 | 1 498 451,19 | 19 | 6 124 | 7,8 | 382 704,18 | 25,5 | 62 | 3 233 | 52,8 | 11 084,54 | 2,9 | 911 | 14,9 | 12 425,20 | 3,2 | 471 | 51,7 | 539,5 | 4,3 |
| Litva | 225 402 | 2 568 705,71 | 11 | 12 337 | 5,5 | 278 460,87 | 10,8 | 23 | 4 622 | 37,5 | 7 927,10 | 2,8 | 3 044 | 24,7 | 35 505,47 | 12,8 | 1 236 | 40,6 | 1 426,3 | 4,0 |
| Maďarsko | 205 293 | 5 048 877,59 | 25 | 14 536 | 7,1 | 304 023,96 | 6,0 | 21 | 3 983 | 27,4 | 6 159,56 | 2,0 | 3 537 | 24,3 | 102 525,46 | 33,7 | 1 346 | 38,1 | 2 157,2 | 2,1 |
| Polsko | 1 484 624 | 14 253 733,11 | 10 | 93 323 | 6,3 | 1 162 866,47 | 8,2 | 12 | 11 236 | 12,0 | 4 271,06 | 0,4 | 17 486 | 18,7 | 125 238,06 | 10,8 | 1 817 | 10,4 | 668,9 | 0,5 |
| Slovensko | 13 531 | 1 825 195,37 | 135 | 1 575 | 11,6 | 484 524,83 | 26,5 | 308 | 790 | 50,2 | 9 796,42 | 2,0 | 334 | 21,2 | 45 787,05 | 9,4 | 67 | 20,1 | 343,0 | 0,7 |
| Celkem 2005 EU-8 | 2 088 488 | 29 696 444,87 | 14 | 133 841 | 6,4 | 3 010 787 | 10,1 | 22 | 28 353 | 21,2 | 54 796 | 1,8 | 26 124 | 19,5 | 363 529,39 | 12,1 | 5 503 | 21,1 | 6 464,00 | 1,8 |
| Celkem 2004 EU-10
   (14) | 2 077 233 | 29 371 245,00 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 834 258,00 | 13,1 | 31 | 40 351 | 32,4 | 67 945,00 | 1,8 | 25 945 | 20,8 | 385 051,43 | 10,0 | 9 064 | 34,9 | 9 764,10 | 2,5 |
| Celkem 2005 EU-25 | 5 280 211 | 136 301 978 | 26 | 361 107 | 6,8 | 13 687 480 | 10,0 | 38 | 104 370 | 28,9 | 186 885 | 1,4 | 79 694 | 22,1 | 2 318 782 | 16,9 | 19 450 | 24,4 | 25 626 | 1,1 |
| Celkem 2004 EU-25 | 4 906 614 | 128 223 747 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 216 903 | 10,3 | 38 | 133 831 | 38,7 | 255 302,00 | 1,9 | 59 589 | 17,2 | 1 771 306,70 | 13,4 | 20 332 | 34,1 | 29 657,23 | 1,7 |
| Pozn. 1: Dálkový průzkum zahrnuje využití družicových nebo leteckých snímků ke kontrole žádostí v rámci IACS.

  Pozn. 2: Test provedený v roce N je směrodatný pro platby provedené v roce N+1.

  Zdroje: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.
  Výroční zpráva o činnosti 2006 – GŘ AGRI. |

Členské státy

Podané žádosti

Zkontrolované žádosti

Žádosti s chybami

Namátkou vybrané kontroly

Namátkou vybrané kontroly s chybami

Počet

Plocha (ha)

Průměrná velikost (ha)

Počet

%

Plocha (ha)

%

Průměrná velikost (ha)

Počet

%

Plocha (ha)

%

Počet

%

Plocha (ha)

%

Počet

%

Plocha (ha)

%

Belgie

43 430

1 057 350,81

24

2 930

6,7

119 400,66

11,3

41

609

20,8

541,54

0,5

687

23,4

14 490,60

12,1

107

15,6

75,39

0,5

Dánsko

69 474

2 733 746,86

39

4 150

6,0

173 452,08

6,3

42

1 273

30,7

1 217,04

0,7

889

21,4

30 148,98

17,4

291

32,7

230,86

0,8

Německo

386 237

16 825 485,63

44

21 968

5,7

1 223 309,75

7,3

56

10 088

45,9

7 021,09

0,6

4 949

22,5

232 854,01

19,0

2 386

48,2

1 980,38

0,9

Irsko

129 187

4 830 161,00

37

7 695

6,0

349 026,00

7,2

45

1 863

24,2

2 227,00

0,6

1 422

18,5

54 115,09

15,5

400

28,1

514,48

1,0

Itálie

662 539

8 412 971,00

13

38 760

5,9

949 459,22

11,3

24

4 087

10,5

9 176,00

1,0

9 631

24,8

116 336,77

12,3

1 074

11,2

1 761,90

1,5

Lucembursko

2 006

122 846,14

61

130

6,5

8 056,70

6,6

62

123

94,6

138,15

1,7

27

20,8

1 838,72

22,8

25

92,6

30,23

1,6

Rakousko

132 244

2 348 035,15

18

8 131

6,1

187 720,67

8,0

23

1 681

20,7

1 303,90

0,7

2 558

31,5

67 513,45

36,0

450

17,6

332,11

0,5

Portugalsko

138 883

2 445 810,32

18

7 864

5,7

558 980,18

22,9

71

2 699

34,3

6 972,42

1,2

5 257

66,8

335 304,79

60,0

849

16,1

4 355,35

1,3

Švédsko

84 454

3 171 490,67

38

5 247

6,2

201 003,62

6,3

38

2 472

47,1

2 832,65

1,4

1 871

35,7

77 435,86

38,5

833

44,5

687,06

0,9

Spojené království

198 078

15 300 055,19

77

10 357

5,2

1 675 942,00

11,0

162

5 675

54,8

9 258,00

0,6

2 157

20,8

181 028,19

10,8

1 366

63,3

1 474,95

0,8

Celkem 2005 EU-10
   (12)

1 846 532

57 247 952,77

31

107 232

5,8

5 446 350,87

9,5

51

30 570

28,5

40 687,79

0,7

29 448

27,5

1 111 066,46

20,4

7 781

26,4

11 442,71

1,0

Celkem 2004 EU-10

1 576 525

50 678 823,20

32

102 780

6,5

4 389 417,33

8,7

43

49 863

48,5

102 017,33

2,3

20 114

19,6

806 796,95

18,4

8 320

41,4

9 209,88

1,1

Řecko

318 768

4 111 168,74

13

38 503

12,1

1 239 442,18

30,1

32

12 003

31,2

29 577,44

2,4

7 318

19,0

78 555,17

6,3

1 425

19,5

2 080,74

2,6

Španělsko

451 929

16 441 131,63

36

42 912

9,5

1 873 231,00

11,4

44

17 002

39,6

44 205,00

2,4

8 788

20,5

339 989,80

18,1

3 189

36,3

4 297,20

1,3

Francie

391 787

25 481 183,83

65

22 425

5,7

1 791 403,51

7,0

80

10 467

46,7

12 305,08

0,7

5 152

23,0

376 748,88

21,0

518

10,1

603,88

0,2

Nizozemsko

52 358

828 546,15

16

6 522

12,5

137 551,00

16,6

21

2 598

39,8

3 150,89

2,3

841

12,9

13 881,92

10,1

340

40,4

501,79

3,6

Finsko

65 219

2 102 180,12

32

4 151

6,4

140 872,40

6,7

34

2 329

56,1

1 630,23

1,2

1 022

24,6

29 836,58

21,2

513

50,2

171,33

0,6

Malta

3 961

4 417,15

1

372

9,4

1 061,77

24,0

3

301

80,9

217,86

20,5

55

14,8

77,57

7,3

35

63,6

14,79

19,1

Slovinsko

61 169

388 952,48

6

5 149

8,4

46 779,93

12,0

9

747

14,5

314,56

0,7

946

18,4

5 095,79

10,9

146

15,4

49,56

1,0

Celkem 2005 EU-7
   (12)

1 345 191

49 357 580,10

37

120 034

8,9

5 230 341,79

10,6

44

45 447

37,9

91 401,06

1,7

24 122

20,1

844 185,71

16,1

6 166

25,6

7 719,29

0,9

Celkem 2005 EU-17

3 191 723

106 605 532,87

33

227 266

7,1

10 676 692,66

10,0

47

76 017

33,4

132 088,85

1,2

53 570

23,6

1 955 252,17

18,3

13 947

26,0

19 162,00

1,0

Celkem 2004 EU-15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 480

42,3

187 358,00

2,0

33 644

15,2

1 386 255,27

14,8

11 268

33,5

19 893,13

1,4

Celkem 2003 EU-15
   (13)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

58 241

25,3

1 928 924,38

17,1

20 766

35,7

29 445,65

1,5

Celkem 2002 EU-15

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

58 313

23,5

2 361 830,00

20,3

26 408

45,3

41 312,03

1,7

Česká republika

20 251

3 490 297,79

172

1 455

7,2

172 348,94

4,9

118

750

51,5

2 491,00

1,4

285

19,6

33 305,74

19,3

141

49,5

470,3

1,4

Estonsko

19 136

846 403,60

44

1 353

7,1

176 583,74

20,9

131

927

68,5

5 685,48

3,2

227

16,8

5 824,79

3,3

152

67,0

337,3

5,8

Kypr

41 470

164 780,51

4

3 138

7,6

49 274,20

29,9

16

2 812

89,6

7 380,83

15,0

300

9,6

2 917,62

5,9

273

91,0

521,5

17,9

Lotyšsko

78 781

1 498 451,19

19

6 124

7,8

382 704,18

25,5

62

3 233

52,8

11 084,54

2,9

911

14,9

12 425,20

3,2

471

51,7

539,5

4,3

Litva

225 402

2 568 705,71

11

12 337

5,5

278 460,87

10,8

23

4 622

37,5

7 927,10

2,8

3 044

24,7

35 505,47

12,8

1 236

40,6

1 426,3

4,0

Maďarsko

205 293

5 048 877,59

25

14 536

7,1

304 023,96

6,0

21

3 983

27,4

6 159,56

2,0

3 537

24,3

102 525,46

33,7

1 346

38,1

2 157,2

2,1

Polsko

1 484 624

14 253 733,11

10

93 323

6,3

1 162 866,47

8,2

12

11 236

12,0

4 271,06

0,4

17 486

18,7

125 238,06

10,8

1 817

10,4

668,9

0,5

Slovensko

13 531

1 825 195,37

135

1 575

11,6

484 524,83

26,5

308

790

50,2

9 796,42

2,0

334

21,2

45 787,05

9,4

67

20,1

343,0

0,7

Celkem 2005 EU-8

2 088 488

29 696 444,87

14

133 841

6,4

3 010 787

10,1

22

28 353

21,2

54 796

1,8

26 124

19,5

363 529,39

12,1

5 503

21,1

6 464,00

1,8

Celkem 2004 EU-10
   (14)

2 077 233

29 371 245,00

14

124 668

6,0

3 834 258,00

13,1

31

40 351

32,4

67 945,00

1,8

25 945

20,8

385 051,43

10,0

9 064

34,9

9 764,10

2,5

Celkem 2005 EU-25

5 280 211

136 301 978

26

361 107

6,8

13 687 480

10,0

38

104 370

28,9

186 885

1,4

79 694

22,1

2 318 782

16,9

19 450

24,4

25 626

1,1

Celkem 2004 EU-25

4 906 614

128 223 747

26

345 696

7,0

13 216 903

10,3

38

133 831

38,7

255 302,00

1,9

59 589

17,2

1 771 306,70

13,4

20 332

34,1

29 657,23

1,7

Pozn. 1: Dálkový průzkum zahrnuje využití družicových nebo leteckých snímků ke kontrole žádostí v rámci IACS.

Pozn. 2: Test provedený v roce N je směrodatný pro platby provedené v roce N+1.

Zdroje: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.

Výroční zpráva o činnosti 2006 – GŘ AGRI.

Image

Tabulka 5.3 – Inspekce IACS u prémií na krávy bez tržní produkce mléka – výsledky kontrol na místě v roce 2005 (platební rok 2006)

| Členský stát | Celkový počet zvířat | Zkontrolovaná, částečně zamítnutá zvířata | Zamítnutá zkontrolovaná zvířata | Zkontrolovaná zvířata
  (náhodná kontrola) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový počet zvířat, pro něž byla podána žádost | Zkontrolováno | % | Počet | % z celkového počtu žádostí | Počet | % z celkového počtu žádostí | Počet | % z celkové kontroly | % z celkového počtu žádostí | Částečně zamítnuto | % částečně zamítnuto | Zamítnuto | % zamítnuto |
| Belgie | 397 513 | 35 506 | 8,9 | 126 | 0,4 | 317 | 0,9 | 5 071 | 14,3 | 1,3 | 35 | 0,7 | 36 | 0,7 |
| Řecko | 210 982 | 92 332 | 43,8 | 557 | 0,6 | 688 | 0,7 | 4 080 | 4,4 | 1,9 | 27 | 0,7 | 29 | 0,7 |
| Španělsko | 1 775 937 | 302 457 | 17,0 | 471 | 0,2 | 1 825 | 0,6 | 45 712 | 15,1 | 2,6 | 70 | 0,2 | 90 | 0,2 |
| Francie | 4 232 508 | 445 155 | 10,5 | 665 | 0,1 | 1 565 | 0,4 | 73 247 | 16,5 | 1,7 | 84 | 0,1 | 280 | 0,4 |
| Nizozemsko | 72 344 | 12 047 | 16,7 | 17 | 0,1 | 358 | 3,0 | 2 310 | 19,2 | 3,2 | 3 | 0,1 | 43 | 1,9 |
| Rakousko | 550 638 | 56 238 | 10,2 | 336 | 0,6 | 517 | 0,9 | 8 462 | 15,0 | 1,5 | 32 | 0,4 | 35 | 0,4 |
| Portugalsko | 422 430 | 86 825 | 20,6 | 442 | 0,5 | 1 201 | 1,4 | 11 003 | 12,7 | 2,6 | 83 | 0,8 | 83 | 0,8 |
| Finsko | 46 311 | 7 072 | 36,0 | 36 | 0,5 | 97 | 1,4 | 1 454 | 20,6 | 3,1 | 6 | 0,4 | 6 | 0,4 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovinsko | 88 781 | 13 009 | 14,7 | 662 | 5,1 | 692 | 5,3 | 2 337 | 18,0 | 2,6 | 121 | 5,2 | 121 | 5,2 |
| EU-10 | 7 797 444 | 1 050 641 | 13,5 | 3 312 | 0,3 | 7 260 | 0,7 | 153 676 | 14,6 | 2,0 | 461 | 0,3 | 723 | 0,5 |
| Zdroje: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.
  Výroční zpráva o činnosti – GŘ AGRI. |

Členský stát

Celkový počet zvířat

Zkontrolovaná, částečně zamítnutá zvířata

Zamítnutá zkontrolovaná zvířata

Zkontrolovaná zvířata

(náhodná kontrola)

Celkový počet zvířat, pro něž byla podána žádost

Zkontrolováno

%

Počet

% z celkového počtu žádostí

Počet

% z celkového počtu žádostí

Počet

% z celkové kontroly

% z celkového počtu žádostí

Částečně zamítnuto

% částečně zamítnuto

Zamítnuto

% zamítnuto

Belgie

397 513

35 506

8,9

126

0,4

317

0,9

5 071

14,3

1,3

35

0,7

36

0,7

Řecko

210 982

92 332

43,8

557

0,6

688

0,7

4 080

4,4

1,9

27

0,7

29

0,7

Španělsko

1 775 937

302 457

17,0

471

0,2

1 825

0,6

45 712

15,1

2,6

70

0,2

90

0,2

Francie

4 232 508

445 155

10,5

665

0,1

1 565

0,4

73 247

16,5

1,7

84

0,1

280

0,4

Nizozemsko

72 344

12 047

16,7

17

0,1

358

3,0

2 310

19,2

3,2

3

0,1

43

1,9

Rakousko

550 638

56 238

10,2

336

0,6

517

0,9

8 462

15,0

1,5

32

0,4

35

0,4

Portugalsko

422 430

86 825

20,6

442

0,5

1 201

1,4

11 003

12,7

2,6

83

0,8

83

0,8

Finsko

46 311

7 072

36,0

36

0,5

97

1,4

1 454

20,6

3,1

6

0,4

6

0,4

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0,0

0

0,0

0

0,0

Slovinsko

88 781

13 009

14,7

662

5,1

692

5,3

2 337

18,0

2,6

121

5,2

121

5,2

EU-10

7 797 444

1 050 641

13,5

3 312

0,3

7 260

0,7

153 676

14,6

2,0

461

0,3

723

0,5

Zdroje: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.

Výroční zpráva o činnosti – GŘ AGRI.

Image

Situace v Řecku

| 5.11 | Již pátý rok za sebou obsahuje prohlášení generálního ředitele výhradu týkající se nedostatečné implementace IACS v Řecku. V roce 2006 Účetní dvůr potvrdil, že dosud nebyly zavedeny hlavní kontroly, a to: zpracování žádostí o platbu, kontrolní postupy, úplnost databáze hospodářských zvířat a systém identifikace parcel půdy. Za těchto neuspokojivých kontrolních podmínek je zemědělcům vypláceno přibližně 850 milionů EUR ročně. Za období 1996–2005 Komise uložila opravy v celkové výši 479 milionů EUR, což odpovídá přibližně 6 % nahlášených výdajů. Opravy byly provedeny rovněž u sušených vinných hroznů. |
| --- | --- |

5.11

Již pátý rok za sebou obsahuje prohlášení generálního ředitele výhradu týkající se nedostatečné implementace IACS v Řecku. V roce 2006 Účetní dvůr potvrdil, že dosud nebyly zavedeny hlavní kontroly, a to: zpracování žádostí o platbu, kontrolní postupy, úplnost databáze hospodářských zvířat a systém identifikace parcel půdy. Za těchto neuspokojivých kontrolních podmínek je zemědělcům vypláceno přibližně 850 milionů EUR ročně. Za období 1996–2005 Komise uložila opravy v celkové výši 479 milionů EUR, což odpovídá přibližně 6 % nahlášených výdajů. Opravy byly provedeny rovněž u sušených vinných hroznů.

| 5.11 | Co se týká rozpočtového roku 2006 (rok podávání žádostí 2005), audity potvrzují, že v Řecku přetrvávají závažné nedostatky ve fungování hlavních prvků IACS, např. postup předkládání žádostí, kvalita kontrol na místě, kvalita databází zvířat a zejména systém evidence půdy. |
| --- | --- |

5.11

Co se týká rozpočtového roku 2006 (rok podávání žádostí 2005), audity potvrzují, že v Řecku přetrvávají závažné nedostatky ve fungování hlavních prvků IACS, např. postup předkládání žádostí, kvalita kontrol na místě, kvalita databází zvířat a zejména systém evidence půdy.

Na ochranu finančních zájmů Společenství Komise pokračuje v intenzivním programu auditů a pokud to bude nezbytné, bude Řecku ukládat finanční opravy.

Komise mimoto pozorně sleduje a kontroluje řecký akční plán, který vypracovaly řecké orgány na výslovnou žádost Komise a v úzké spolupráci s ní za účelem odstranění výše uvedených nedostatků. Akční plán obsahuje přesně stanovené lhůty pro provedení různých opatření, která by měla přinést první výsledky počínaje rozpočtovým rokem 2007 (rok podávání žádostí 2006).

| 5.12 | Režim podpor na sušené vinné hrozny od pěstitelů vyžaduje, aby produkovali minimální množství sušených vinných hroznů na hektar (tj. musejí dosáhnout minimálního výnosu). Téměř veškerá podpora (přibližně 115 milionů EUR ročně) je vyplácena v Řecku. |
| --- | --- |

5.12

Režim podpor na sušené vinné hrozny od pěstitelů vyžaduje, aby produkovali minimální množství sušených vinných hroznů na hektar (tj. musejí dosáhnout minimálního výnosu). Téměř veškerá podpora (přibližně 115 milionů EUR ročně) je vyplácena v Řecku.

| 5.13 | V minulých letech bylo při auditech Účetního dvora k prohlášení o věrohodnosti (DAS), jakož i při konkrétním auditu v roce 2006 zjištěno, že od roku 1999 řecké vnitrostátní orgány nesprávně uplatňovaly snížení požadavků na minimální výnos, a to u sultánek i korintek, které pokrývají velkou většinu plochy využívané k produkci sušených vinných hroznů. Pouze v roce 2002/03, což je rok, v němž velkou část Řecka postihlo nepříznivé počasí, bylo toto snížení založeno na posouzení škod pojišťovnou a odpovídalo pravidlům. V ostatních letech o většině případů snížení rozhodovaly vnitrostátní orgány, a to z důvodů, jež nesouvisely s přírodními katastrofami (15). To vedlo k vyplacení plateb pěstitelům, kteří nesplnili požadavky na minimální výnos (zejména u sultánek – přibližně 50 % celkové produkce) a kteří nebyli postiženi přírodní katastrofou. |
| --- | --- |

5.13

V minulých letech bylo při auditech Účetního dvora k prohlášení o věrohodnosti (DAS), jakož i při konkrétním auditu v roce 2006 zjištěno, že od roku 1999 řecké vnitrostátní orgány nesprávně uplatňovaly snížení požadavků na minimální výnos, a to u sultánek i korintek, které pokrývají velkou většinu plochy využívané k produkci sušených vinných hroznů. Pouze v roce 2002/03, což je rok, v němž velkou část Řecka postihlo nepříznivé počasí, bylo toto snížení založeno na posouzení škod pojišťovnou a odpovídalo pravidlům. V ostatních letech o většině případů snížení rozhodovaly vnitrostátní orgány, a to z důvodů, jež nesouvisely s přírodními katastrofami (15). To vedlo k vyplacení plateb pěstitelům, kteří nesplnili požadavky na minimální výnos (zejména u sultánek – přibližně 50 % celkové produkce) a kteří nebyli postiženi přírodní katastrofou.

| 5.13 | Komise v posledních letech provedla v Řecku několik výjezdních auditů týkajících se režimu podpor na sušené vinné hrozny a je si vědoma popsaného vývoje. V posledních letech řecké orgány udělily obecné výjimky v podobě jednotného snížení povinného vyprodukovaného množství pro celé Řecko, které odůvodnily poukazem na katastrofy, jež postihly celé území, a v menším rozsahu jinými důvody. |
| --- | --- |

5.13

Komise v posledních letech provedla v Řecku několik výjezdních auditů týkajících se režimu podpor na sušené vinné hrozny a je si vědoma popsaného vývoje. V posledních letech řecké orgány udělily obecné výjimky v podobě jednotného snížení povinného vyprodukovaného množství pro celé Řecko, které odůvodnily poukazem na katastrofy, jež postihly celé území, a v menším rozsahu jinými důvody.

Komise se domnívá, že to není v souladu s právními předpisy Společenství a v důsledku jejích auditů na místě probíhají postupy ověřování shody.

| 5.14 | Komise provedla paušální finanční opravy za neprovádění hlavních kontrol v období 1997–2002 (40 milionů EUR). Pro následující roky nebyly dosud opravy navrhnuty a Komise nezjistila rozsah nezpůsobilých plateb, jenž může být u sultánek značný. |
| --- | --- |

5.14

Komise provedla paušální finanční opravy za neprovádění hlavních kontrol v období 1997–2002 (40 milionů EUR). Pro následující roky nebyly dosud opravy navrhnuty a Komise nezjistila rozsah nezpůsobilých plateb, jenž může být u sultánek značný.

| 5.14 | S ohledem na zbývající roky probíhají postupy ověřování shody a vzhledem k začlenění do režimu jednotné platby od roku 2008 Komise hodlá navrhnout finanční opravy ve dvou „balíčcích“ – jeden pro roky, pro něž dosud nebyly opravy provedeny (tj. 2003 až 2005), a v případě potřeby druhý balíček pro zbývající období, který zohlední zejména to, že výjimky z požadavku minimálního výnosu v posledních letech nebyly zjevně uděleny v souladu s právem Společenství. |
| --- | --- |

5.14

S ohledem na zbývající roky probíhají postupy ověřování shody a vzhledem k začlenění do režimu jednotné platby od roku 2008 Komise hodlá navrhnout finanční opravy ve dvou „balíčcích“ – jeden pro roky, pro něž dosud nebyly opravy provedeny (tj. 2003 až 2005), a v případě potřeby druhý balíček pro zbývající období, který zohlední zejména to, že výjimky z požadavku minimálního výnosu v posledních letech nebyly zjevně uděleny v souladu s právem Společenství.

Režim jednotné platby (SPS)

Oč jde a jak to funguje?

| 5.15 | Podle SPS nejsou zemědělcům vypláceny platby na základě toho, co vyprodukují, nebo podle počtu hospodářských zvířat, která chovají (16). Namísto toho jsou podmínkou pro získání pomoci v plné výši tyto kroky: |
| --- | --- |

5.15

Podle SPS nejsou zemědělcům vypláceny platby na základě toho, co vyprodukují, nebo podle počtu hospodářských zvířat, která chovají (16). Namísto toho jsou podmínkou pro získání pomoci v plné výši tyto kroky:

| a) | žádost o nároky na první rok (a ve stejném roce žádost o platbu (jedna žádost) spolu s prohlášením o způsobilých hektarech); |
| --- | --- |

a)

žádost o nároky na první rok (a ve stejném roce žádost o platbu (jedna žádost) spolu s prohlášením o způsobilých hektarech);

| b) | po stanovení nároků následuje jedna žádost (každý rok) s prohlášením ke všem hektarům, zejména k hektarům způsobilým podle SPS; |
| --- | --- |

b)

po stanovení nároků následuje jedna žádost (každý rok) s prohlášením ke všem hektarům, zejména k hektarům způsobilým podle SPS;

| c) | zemědělec musí udržovat půdu v dobrém zemědělském stavu a splnit řadu zvláštních ekologických požadavků (podmíněnost). |
| --- | --- |

c)

zemědělec musí udržovat půdu v dobrém zemědělském stavu a splnit řadu zvláštních ekologických požadavků (podmíněnost).

| 5.16 | Aby byli zemědělci způsobilí podle SPS, musí nejprve získat „nároky“ (17). Vnitrostátní orgány volí jeden z modelů stanovených právními předpisy EU (viz
  tabulka 5.4
  ) a vypočítávají počet a hodnotu nároků jednotlivých zemědělců. Podle historického modelu jsou každému zemědělci přiznány nároky na základě průměrné výše podpory a obhospodařované plochy během referenčního období 2000 až 2002. Podle regionálního modelu mají všechny nároky daného regionu stejnou paušální hodnotu a zemědělci je nárok přidělen za každý způsobilý hektar nahlášený v prvním roce používání režimu. Hybridní model kombinuje historický prvek s paušální částkou, a v případě, že je dynamický, se historický prvek každý rok snižuje, až se z něj stane převážně paušální systém. |
| --- | --- |

5.16

Aby byli zemědělci způsobilí podle SPS, musí nejprve získat „nároky“ (17). Vnitrostátní orgány volí jeden z modelů stanovených právními předpisy EU (viz
  tabulka 5.4
  ) a vypočítávají počet a hodnotu nároků jednotlivých zemědělců. Podle historického modelu jsou každému zemědělci přiznány nároky na základě průměrné výše podpory a obhospodařované plochy během referenčního období 2000 až 2002. Podle regionálního modelu mají všechny nároky daného regionu stejnou paušální hodnotu a zemědělci je nárok přidělen za každý způsobilý hektar nahlášený v prvním roce používání režimu. Hybridní model kombinuje historický prvek s paušální částkou, a v případě, že je dynamický, se historický prvek každý rok snižuje, až se z něj stane převážně paušální systém.

| 5.16 | Podle pravidel režimu jednotné platby mají členské státy značný prostor pro volné uvážení, pokud jde o vytvoření systému podle jejich zvláštních potřeb a cílů. To platí pro základní výběr modelu, přičemž regionální model byl vytvořen jako alternativa odchylující se od historického modelu, a pro zavedení zvláštních pravidel ohledně provedení vybraného modelu. |
| --- | --- |

5.16

Podle pravidel režimu jednotné platby mají členské státy značný prostor pro volné uvážení, pokud jde o vytvoření systému podle jejich zvláštních potřeb a cílů. To platí pro základní výběr modelu, přičemž regionální model byl vytvořen jako alternativa odchylující se od historického modelu, a pro zavedení zvláštních pravidel ohledně provedení vybraného modelu.

Tabulka 5.4 – Modely SPS přijaté členskými státy, u nichž se prováděl audit

| Členský stát | Použitý model | Příjemci přímých plateb EU – rok podávání žádostí 2004 (18) | Žádosti v rámci SPS podané v roce 2005 (19) | 2005 v % roku 2004 (zaokrouhleno) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet | Plocha
  (1 000 ha) | Počet (20) | Plocha
  (1 000 ha) (21) | Počet
  (%) | Plocha (%) |
| Dánsko | Hybridní dynamický | 52 420 | 2 329,00 | 69 474 | 2 734,00 | 132,53 | 117,00 |
| Německo | Hybridní dynamický | 330 640 | 14 050,00 | 386 237 | 16 825,00 | 116,81 | 119,00 |
| Lucembursko | Hybridní statický | 1 970 | 122,00 | 2 006 | 123,00 | 101,83 | 101,00 |
| Švédsko | Hybridní statický | 59 440 | 2 763,00 | 84 454 | 3 171,00 | 142,08 | 115,00 |
| Spojené království |
| UK – Anglie | Hybridní dynamický | 70 031 | 7 425,00 | 116 500 | 8 248,00 | 166,00 | 111,00 |
| UK – Skotsko | Historický | 19 596 | 4 358,00 | 21 669 | 4 606,00 | 111,00 | 106,00 |
| UK – Wales | Historický | 16 821 | 1 301,00 | 18 364 | 1 439,00 | 109,00 | 111,00 |
| UK – Sev. Irsko | Hybridní statický | 24 962 | 1 017,00 | 41 545 | 1 007,00 | 166,00 | 99,00 |
| Celkem | 575 880 | 33 365,00 | 740 249 | 38 153,00 | 129,00 | 114,00 |

Členský stát

Použitý model

Příjemci přímých plateb EU – rok podávání žádostí 2004 (18)

Žádosti v rámci SPS podané v roce 2005 (19)

2005 v % roku 2004 (zaokrouhleno)

Počet

Plocha

(1 000 ha)

Počet (20)

Plocha

(1 000 ha) (21)

Počet

(%)

Plocha (%)

Dánsko

Hybridní dynamický

52 420

2 329,00

69 474

2 734,00

132,53

117,00

Německo

Hybridní dynamický

330 640

14 050,00

386 237

16 825,00

116,81

119,00

Lucembursko

Hybridní statický

1 970

122,00

2 006

123,00

101,83

101,00

Švédsko

Hybridní statický

59 440

2 763,00

84 454

3 171,00

142,08

115,00

Spojené království

UK – Anglie

Hybridní dynamický

70 031

7 425,00

116 500

8 248,00

166,00

111,00

UK – Skotsko

Historický

19 596

4 358,00

21 669

4 606,00

111,00

106,00

UK – Wales

Historický

16 821

1 301,00

18 364

1 439,00

109,00

111,00

UK – Sev. Irsko

Hybridní statický

24 962

1 017,00

41 545

1 007,00

166,00

99,00

Celkem

575 880

33 365,00

740 249

38 153,00

129,00

114,00

| 5.17 | Členské státy musejí vytvořit vnitrostátní rezervu (22), z níž přidělují nároky novým zemědělcům, zemědělcům, kteří se nacházejí ve zvláštní situaci, nebo zemědělcům, jichž se týkají programy restrukturalizace nebo rozvoje. |
| --- | --- |

5.17

Členské státy musejí vytvořit vnitrostátní rezervu (22), z níž přidělují nároky novým zemědělcům, zemědělcům, kteří se nacházejí ve zvláštní situaci, nebo zemědělcům, jichž se týkají programy restrukturalizace nebo rozvoje.

Cíle auditu

| 5.18 | Účetní dvůr zkontroloval systémy pro stanovování nároků v 10 členských státech (23), které zavedly SPS v roce 2005 (platby v roce 2006, rozpočtový strop 15 088 milionů EUR (24), 27 % celkových výdajů na zemědělství) (25). |
| --- | --- |

5.18

Účetní dvůr zkontroloval systémy pro stanovování nároků v 10 členských státech (23), které zavedly SPS v roce 2005 (platby v roce 2006, rozpočtový strop 15 088 milionů EUR (24), 27 % celkových výdajů na zemědělství) (25).

Cílem auditu bylo posoudit, zda:

| a) | jsou vnitrostátní ustanovení přijatá členskými státy v souladu s právními předpisy EU a zda byly nároky vypočteny správně; |
| --- | --- |

a)

jsou vnitrostátní ustanovení přijatá členskými státy v souladu s právními předpisy EU a zda byly nároky vypočteny správně;

| b) | členské státy zavedly přiměřené administrativní postupy a spolehlivou vnitřní kontrolu, pokud jde o správné, úplné a přesné zjišťování a řízení platebních nároků; |
| --- | --- |

b)

členské státy zavedly přiměřené administrativní postupy a spolehlivou vnitřní kontrolu, pokud jde o správné, úplné a přesné zjišťování a řízení platebních nároků;

| c) | členské státy zavedly spolehlivý systém řízení a kontroly zpracování žádostí o platbu v rámci SPS (26). |
| --- | --- |

c)

členské státy zavedly spolehlivý systém řízení a kontroly zpracování žádostí o platbu v rámci SPS (26).

Výpočet a přidělení nároků

| 5.19 | Podmínkou pro správné platby v rámci SPS je správný výpočet a přidělení nároků. Nesprávně zjištěné nároky povedou k přeplatkům či nedoplatkům v prvním roce a ve všech následujících letech, nebudou-li odhaleny. |
| --- | --- |

5.19

Podmínkou pro správné platby v rámci SPS je správný výpočet a přidělení nároků. Nesprávně zjištěné nároky povedou k přeplatkům či nedoplatkům v prvním roce a ve všech následujících letech, nebudou-li odhaleny.

Nedodržování pravidel

Pravidlo deseti měsíců

| 5.20 | Právní předpisy Společenství stanoví, že zemědělská půda nahlášená pro SPS musí být žadatelům každý rok k dispozici po dobu nejméně 10 měsíců. Ve Spojeném království byly v rozporu s těmito předpisy přiděleny nároky podle SPS a pomoc byla vyplacena vlastníkům půdy nepodílejícím se na zemědělském hospodaření, kteří po většinu roku svou půdu pronajímali, a tedy tento požadavek nesplňovali. V Severním Irsku bylo např. těmto vlastníkům půdy přiděleno více než 176 000 nároků (v hodnotě 13,8 milionu EUR) (27). |
| --- | --- |

5.20

Právní předpisy Společenství stanoví, že zemědělská půda nahlášená pro SPS musí být žadatelům každý rok k dispozici po dobu nejméně 10 měsíců. Ve Spojeném království byly v rozporu s těmito předpisy přiděleny nároky podle SPS a pomoc byla vyplacena vlastníkům půdy nepodílejícím se na zemědělském hospodaření, kteří po většinu roku svou půdu pronajímali, a tedy tento požadavek nesplňovali. V Severním Irsku bylo např. těmto vlastníkům půdy přiděleno více než 176 000 nároků (v hodnotě 13,8 milionu EUR) (27).

| 5.20 | Je nutno vzít v úvahu obecnou koncepci oddělení podpory. |
| --- | --- |

5.20

Je nutno vzít v úvahu obecnou koncepci oddělení podpory.

Článek 33 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanoví, že přístup k režimu jednotné platby mohou mít pouze zemědělci, kteří jsou definováni v článku 2.

Podle regionálního modelu, který byl na žádost několika členských států přijat jako odchylka od historického modelu, je přípustná platba na základě celé zemědělské plochy nahlášené v prvním roce uplatňování; toto rozšíření se týkalo zejména pastvin a ovoce a zeleniny. Tento model ve skutečnosti znamená, že noví příjemci, kteří předtím nedostávali přímou podporu, se stali způsobilými, pokud – mimo jiné – danou půdou disponují, uplatňují-li požadavky na dobrý zemědělský a ekologický stav a vykonávají-li na ní zemědělskou činnost podle definice v článku 2 nařízení (ES) č. 1782/2003. To může zahrnovat vlastníky půdy, avšak pouze tehdy, pokud se zabývají zemědělskou činností.

Žadatel musí nahlášenou půdou disponovat nejméně 10 měsíců. Jestliže v případech, které Účetní dvůr popisuje, vlastník půdou disponuje po dobu kratší než 10 měsíců, není tato půda způsobilá. Komise přijme opatření v rámci postupů ověřování shody.

| 5.21 | Orgány Spojeného království se domnívají, že v závislosti na podmínkách smlouvy o pronájmu mohou být vlastníci půdy v případě, kdy jde o zemědělskou půdu, která byla pronajata jiným zemědělcům a která je jimi využívána k zemědělským účelům, způsobilí pro SPS a/nebo pro podporu na rozvoj venkova. Podle práva EU má však na platby z režimu SPS a podporu na rozvoj venkova nárok pouze zemědělec, který disponuje zemědělskou půdou a který na této půdě vykonává zemědělskou činnost. |
| --- | --- |

5.21

Orgány Spojeného království se domnívají, že v závislosti na podmínkách smlouvy o pronájmu mohou být vlastníci půdy v případě, kdy jde o zemědělskou půdu, která byla pronajata jiným zemědělcům a která je jimi využívána k zemědělským účelům, způsobilí pro SPS a/nebo pro podporu na rozvoj venkova. Podle práva EU má však na platby z režimu SPS a podporu na rozvoj venkova nárok pouze zemědělec, který disponuje zemědělskou půdou a který na této půdě vykonává zemědělskou činnost.

| 5.21 | Komise souhlasí s výkladem Účetního dvora týkajícím se příslušného práva EU. |
| --- | --- |

5.21

Komise souhlasí s výkladem Účetního dvora týkajícím se příslušného práva EU.

Jednou z podmínek způsobilosti je vykonávání zemědělské činnosti.

Členské státy musí určit, kdo je považován za aktivní zemědělce (kteří mají právo na nároky). Jestliže vlastník půdy nese ekonomické riziko hospodaření, není vyloučeno, aby byl považován za osobu „vykonávající zemědělskou činnost“.

Konsolidace nároků

| 5.22 | Právní předpisy EU umožňují stanovit referenční částky pro zemědělce v oblastech podléhajících programům restrukturalizace a/nebo rozvoje, které se týkají veřejné intervence, s cílem zabránit, aby zemědělská půda byla opuštěna, a/nebo kompenzovat zvláštní nevýhody, jimž jsou vystaveni zemědělci uvedených oblastí. Pokud zemědělec přišel o půdu tímto způsobem a není nadále schopen aktivovat všechny své nároky, mohou být tyto nároky konsolidovány, např. vyměněny za nižší počet nároků s vyšší hodnotou. |
| --- | --- |

5.22

Právní předpisy EU umožňují stanovit referenční částky pro zemědělce v oblastech podléhajících programům restrukturalizace a/nebo rozvoje, které se týkají veřejné intervence, s cílem zabránit, aby zemědělská půda byla opuštěna, a/nebo kompenzovat zvláštní nevýhody, jimž jsou vystaveni zemědělci uvedených oblastí. Pokud zemědělec přišel o půdu tímto způsobem a není nadále schopen aktivovat všechny své nároky, mohou být tyto nároky konsolidovány, např. vyměněny za nižší počet nároků s vyšší hodnotou.

| 5.23 | Některé členské státy/země (Rakousko, Irsko, Wales a Skotsko) právní předpisy EU nedodržely. Rozšířily toto ustanovení na všechny případy (28), kdy měl zemědělec v roce 2005 méně hektarů než nároků. Konsolidace byla povolena s cílem soustředit referenční částku zemědělce na počet nároků odpovídající počtu držených hektarů a následně zemědělci umožnit, aby aktivoval veškeré své nároky. Wales a Skotsko uplatňovaly tento nesprávný druh konsolidace pouze v prvním roce používání SPS, zatímco v Rakousku a Irsku v tom pokračuje i nadále. V roce 2005 bylo tímto způsobem konsolidováno více než 200 000 ha. Odpovídající dopad se odhaduje na 60 milionů EUR ročně (29). |
| --- | --- |

5.23

Některé členské státy/země (Rakousko, Irsko, Wales a Skotsko) právní předpisy EU nedodržely. Rozšířily toto ustanovení na všechny případy (28), kdy měl zemědělec v roce 2005 méně hektarů než nároků. Konsolidace byla povolena s cílem soustředit referenční částku zemědělce na počet nároků odpovídající počtu držených hektarů a následně zemědělci umožnit, aby aktivoval veškeré své nároky. Wales a Skotsko uplatňovaly tento nesprávný druh konsolidace pouze v prvním roce používání SPS, zatímco v Rakousku a Irsku v tom pokračuje i nadále. V roce 2005 bylo tímto způsobem konsolidováno více než 200 000 ha. Odpovídající dopad se odhaduje na 60 milionů EUR ročně (29).

| 5.23 | Praktiky, které Účetní dvůr popisuje, již Komise zjistila a jsou dále sledovány v rámci postupů ověřování shody. |
| --- | --- |

5.23

Praktiky, které Účetní dvůr popisuje, již Komise zjistila a jsou dále sledovány v rámci postupů ověřování shody.

| 5.24 | V Severním Irsku a Anglii, které používají hybridní model, došlo ke konsolidačnímu účinku v případě, kdy bylo v rozporu s předpisy Společenství (30) zemědělcům umožněno omezit přidělování nároků na část způsobilé plochy ohlášené v jejich žádosti pro rok 2005. To zemědělcům umožnilo rozložit historickou referenční částku na méně hektarů, tj. bylo jim přiděleno méně nároků s vyšší hodnotou, a vlastníkům půdy bylo umožněno vlastním jménem uplatňovat nároky k půdě pronajímané zemědělcům. |
| --- | --- |

5.24

V Severním Irsku a Anglii, které používají hybridní model, došlo ke konsolidačnímu účinku v případě, kdy bylo v rozporu s předpisy Společenství (30) zemědělcům umožněno omezit přidělování nároků na část způsobilé plochy ohlášené v jejich žádosti pro rok 2005. To zemědělcům umožnilo rozložit historickou referenční částku na méně hektarů, tj. bylo jim přiděleno méně nároků s vyšší hodnotou, a vlastníkům půdy bylo umožněno vlastním jménem uplatňovat nároky k půdě pronajímané zemědělcům.

| 5.24 | Tato záležitost bude dále sledována v rámci postupů ověřování shody. |
| --- | --- |

5.24

Tato záležitost bude dále sledována v rámci postupů ověřování shody.

Noví příjemci

| 5.25 | Právní předpisy EU (31) umožňují přístup k SPS zemědělci, který je definován jako fyzická nebo právnická osoba, jejíž zemědělský podnik se nachází na území Společenství a která vykonává zemědělskou činnost – produkci, chov zvířat nebo pěstování zemědělských produktů nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a ekologickém stavu. |
| --- | --- |

5.25

Právní předpisy EU (31) umožňují přístup k SPS zemědělci, který je definován jako fyzická nebo právnická osoba, jejíž zemědělský podnik se nachází na území Společenství a která vykonává zemědělskou činnost – produkci, chov zvířat nebo pěstování zemědělských produktů nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a ekologickém stavu.

| 5.26 | Ačkoliv žadatelé mohou být způsobilí pro SPS pouze tehdy, udržují-li půdu v dobrém zemědělském a ekologickém stavu, podmínky přístupu nebyly ve Společenství uplatňovány jednotně. Např. Lucembursko omezilo přidělování nároků na žadatele, kteří skutečně provozují zemědělský podnik s veškerým strojním zařízením a vybavením nezbytným pro nezávislé řízení. Všechny ostatní členské státy používající regionální nebo hybridní model uznávaly žádosti vlastníků půdy, kteří se zavázali udržovat nebo udržovali půdu v dobrém zemědělském a ekologickém stavu, i když neměli žádné zemědělské stroje nebo vybavení. |
| --- | --- |

5.26

Ačkoliv žadatelé mohou být způsobilí pro SPS pouze tehdy, udržují-li půdu v dobrém zemědělském a ekologickém stavu, podmínky přístupu nebyly ve Společenství uplatňovány jednotně. Např. Lucembursko omezilo přidělování nároků na žadatele, kteří skutečně provozují zemědělský podnik s veškerým strojním zařízením a vybavením nezbytným pro nezávislé řízení. Všechny ostatní členské státy používající regionální nebo hybridní model uznávaly žádosti vlastníků půdy, kteří se zavázali udržovat nebo udržovali půdu v dobrém zemědělském a ekologickém stavu, i když neměli žádné zemědělské stroje nebo vybavení.

| 5.26 | Při uplatňování zásady subsidiarity je konkrétní provedení požadavků na dobrý zemědělský a ekologický stav v působnosti členských států. V EU proto neexistuje jednotné provedení. Lucembursko si zvolilo přísnější pravidla, která považovalo za vhodná, tato však nejsou povinná pro ostatní členské státy. Komise proti takovémuto řešení nic nenamítá. |
| --- | --- |

5.26

Při uplatňování zásady subsidiarity je konkrétní provedení požadavků na dobrý zemědělský a ekologický stav v působnosti členských států. V EU proto neexistuje jednotné provedení. Lucembursko si zvolilo přísnější pravidla, která považovalo za vhodná, tato však nejsou povinná pro ostatní členské státy. Komise proti takovémuto řešení nic nenamítá.

| 5.27 | Tabulka 5.4
  ukazuje, že se počet příjemců přímé podpory významně zvýšil. Zvláště u regionálního modelu, v jehož rámci se staly způsobilými pastviny i půda využívaná pro pěstování ovoce a zeleniny, vedl režim SPS k významnému nárůstu v počtu hektarů, na něž se vyplácí přímá podpora, i příjemců. Účetní dvůr rovněž zjistil, že mezi nimi jsou i železniční společnosti (Anglie), jezdecké/chovatelské kluby (Německo a Švédsko), golfové kluby a jiné kluby zaměřené na využívání volného času a městské rady (Dánsko a Anglie). |
| --- | --- |

5.27

Tabulka 5.4
  ukazuje, že se počet příjemců přímé podpory významně zvýšil. Zvláště u regionálního modelu, v jehož rámci se staly způsobilými pastviny i půda využívaná pro pěstování ovoce a zeleniny, vedl režim SPS k významnému nárůstu v počtu hektarů, na něž se vyplácí přímá podpora, i příjemců. Účetní dvůr rovněž zjistil, že mezi nimi jsou i železniční společnosti (Anglie), jezdecké/chovatelské kluby (Německo a Švédsko), golfové kluby a jiné kluby zaměřené na využívání volného času a městské rady (Dánsko a Anglie).

| 5.27 | Příjemce musel splnit kritéria pro přidělování nároků. Pro následnou aktivaci nároku musí disponovat způsobilou zemědělskou půdou a vykonávat na ni zemědělskou činnost. Pokud fyzická nebo právnická osoba splní všechny podmínky způsobilosti pro půdu, kterou disponuje a která je nahlášena, je tato půda způsobilá. Golfová hřiště jako taková způsobilá nejsou. Stejně tak je zřejmé, že např. plocha používaná k hraní golfu nebo k jiným volnočasovým aktivitám je vyloučena a že způsobilé jsou pouze plochy používané pro zemědělskou činnost. Komise případy zjištěné Účetním dvorem dále sleduje. |
| --- | --- |

5.27

Příjemce musel splnit kritéria pro přidělování nároků. Pro následnou aktivaci nároku musí disponovat způsobilou zemědělskou půdou a vykonávat na ni zemědělskou činnost. Pokud fyzická nebo právnická osoba splní všechny podmínky způsobilosti pro půdu, kterou disponuje a která je nahlášena, je tato půda způsobilá. Golfová hřiště jako taková způsobilá nejsou. Stejně tak je zřejmé, že např. plocha používaná k hraní golfu nebo k jiným volnočasovým aktivitám je vyloučena a že způsobilé jsou pouze plochy používané pro zemědělskou činnost. Komise případy zjištěné Účetním dvorem dále sleduje.

Vedlejší účinky SPS

| 5.28 | Nároky přidělené vlastníkům půdy, kteří se nepodílejí na zemědělském hospodaření, jsou v hybridním modelu založeny výhradně na paušálním regionálním prvku SPS. V případě dynamické verze tohoto modelu je sice hodnota těchto nároků na počátku nízká, na konci dynamické fáze však mají tyto nároky mnohem vyšší hodnotu. Nakonec však budou mít všechny nároky stejnou hodnotu. U přímé podpory EU dojde k významnému přerozdělovacímu účinku, a to od osob, které skutečně vykonávají zemědělskou činnost, směrem k vlastníkům půdy, u nichž se hodnota nároků zvýší v Dánsku a Německu čtyřikrát a v Anglii desetkrát. V Anglii činila v roce 2005 hodnota paušálního prvku nároků 28,20 EUR za hektar, zatímco v roce 2012 budou mít všechny nároky stejnou hodnotu ve výši přibližně 280 EUR za hektar (32). |
| --- | --- |

5.28

Nároky přidělené vlastníkům půdy, kteří se nepodílejí na zemědělském hospodaření, jsou v hybridním modelu založeny výhradně na paušálním regionálním prvku SPS. V případě dynamické verze tohoto modelu je sice hodnota těchto nároků na počátku nízká, na konci dynamické fáze však mají tyto nároky mnohem vyšší hodnotu. Nakonec však budou mít všechny nároky stejnou hodnotu. U přímé podpory EU dojde k významnému přerozdělovacímu účinku, a to od osob, které skutečně vykonávají zemědělskou činnost, směrem k vlastníkům půdy, u nichž se hodnota nároků zvýší v Dánsku a Německu čtyřikrát a v Anglii desetkrát. V Anglii činila v roce 2005 hodnota paušálního prvku nároků 28,20 EUR za hektar, zatímco v roce 2012 budou mít všechny nároky stejnou hodnotu ve výši přibližně 280 EUR za hektar (32).

| 5.28 | Viz rovněž odpověď Komise k bodu 5.20, co se týká koncepce regionálního modelu a jeho významu pro účely ochrany. |
| --- | --- |

5.28

Viz rovněž odpověď Komise k bodu 5.20, co se týká koncepce regionálního modelu a jeho významu pro účely ochrany.

Výběr modelu je na členském státě. Model, který je zde popsán, má za následek rovněž přerozdělovací účinek, jelikož vzhledem k paušální platbě za veškerou způsobilou zemědělskou půdu 1) pokrytí je rozšířeno na plochu, která dříve podporu nedostávala, 2) jsou přidána některá individuální historická práva (která se u příjemců a na hektar liší) a rovnoměrně rozdělena na (rozšířenou) plochu.

Právnická nebo fyzická osoba, která splnila podmínku způsobilosti, měla nárok na obdržení jednotné platby.

Redistribuční efekt

| 5.29 | Členské státy mohou použít tzv. ustanovení o mimořádných příjmech (33), kdy se zemědělci, který po skončení referenčního období prodal nebo na šest či více let pronajal celý svůj zemědělský podnik nebo jeho část, počet nároků, jež mu náležejí z titulu podpory během referenčního období (34), sníží o 90 %. Tyto odpočty se převedou do vnitrostátní rezervy. Toto ustanovení se rozhodly používat pouze Belgie, Dánsko, Itálie, Lucembursko a Švédsko (35). V ostatních členských státech je zemědělcům povoleno ponechat si veškeré mimořádné nároky. Mimořádné příjmy však nejen zvýšily výši příspěvku, který hradí do vnitrostátní rezervy všichni zemědělci, ale vedly rovněž k nerovnému zacházení se zemědělci v rámci EU. |
| --- | --- |

5.29

Členské státy mohou použít tzv. ustanovení o mimořádných příjmech (33), kdy se zemědělci, který po skončení referenčního období prodal nebo na šest či více let pronajal celý svůj zemědělský podnik nebo jeho část, počet nároků, jež mu náležejí z titulu podpory během referenčního období (34), sníží o 90 %. Tyto odpočty se převedou do vnitrostátní rezervy. Toto ustanovení se rozhodly používat pouze Belgie, Dánsko, Itálie, Lucembursko a Švédsko (35). V ostatních členských státech je zemědělcům povoleno ponechat si veškeré mimořádné nároky. Mimořádné příjmy však nejen zvýšily výši příspěvku, který hradí do vnitrostátní rezervy všichni zemědělci, ale vedly rovněž k nerovnému zacházení se zemědělci v rámci EU.

| 5.29 | Členské státy skutečně mají možnost převádět za určitých podmínek nároky do vnitrostátní rezervy. Této možnosti využily čtyři členské státy, ostatní však nikoli. |
| --- | --- |

5.29

Členské státy skutečně mají možnost převádět za určitých podmínek nároky do vnitrostátní rezervy. Této možnosti využily čtyři členské státy, ostatní však nikoli.

Pokud byla vybrána tato možnost, bylo nutno uplatnit určité podmínky (srov. čl. 42 odst. 9 nařízení (ES) č. 1782/2003 a článek 10 nařízení (ES) č. 795/2004). Ustanovení o mimořádných příjmech je pro členské státy nepovinné. Mimořádné příjmy byly často významně sníženy ustanoveními soukromých smluv, jelikož pro prodávající není možné aktivovat nárok bez půdy.

| 5.30 | Účetní dvůr zjistil, že přidění realizovaná podle režimu pro nové zemědělce a investičního režimu vedla k výrazně abnormálním příjmům, které se pohybují jak uvnitř, tak vně rámce platnosti ustanovení o mimořádných příjmech. |
| --- | --- |

5.30

Účetní dvůr zjistil, že přidění realizovaná podle režimu pro nové zemědělce a investičního režimu vedla k výrazně abnormálním příjmům, které se pohybují jak uvnitř, tak vně rámce platnosti ustanovení o mimořádných příjmech.

| 5.31 | Právní předpisy EU (36) členským státům umožňují, aby z vnitrostátní rezervy přidělily referenční částky novým zemědělcům (37), kteří začali vykonávat zemědělskou činnost po referenčním období. Ve Skotsku dostalo několik nových zemědělců nároky, i když žadatel nesplnil kritéria režimu pro nové zemědělce (38). V jednom případě zemědělec A převzal v květnu 2004 zemědělský podnik, na nějž bylo zemědělci B, který zde hospodařil dříve, v roce 2005 přiděleno 602 nároků v hodnotě 287 000 EUR. Zemědělec A podal v rámci režimu pro nové zemědělce žádost, která byla kladně vyřízena, a obdržel z vnitrostátní rezervy nároky v hodnotě 111 000 EUR, které mu byly v plné výši proplaceny v roce 2005. Zemědělec B vykázal 410 (39) ze svých 602 nároků, přičemž 410 ha pastviny si pronajímal na více než 300 km vzdálené Skotské vysočině (40), kde choval 85 ovcí. Za tuto novou zemědělskou činnost mu bylo v roce 2005 vyplaceno 182 000 EUR. Zemědělec A i zemědělec B byli právnickými osobami, které předmětný zemědělský podnik do března roku 2004 provozovaly společně. |
| --- | --- |

5.31

Právní předpisy EU (36) členským státům umožňují, aby z vnitrostátní rezervy přidělily referenční částky novým zemědělcům (37), kteří začali vykonávat zemědělskou činnost po referenčním období. Ve Skotsku dostalo několik nových zemědělců nároky, i když žadatel nesplnil kritéria režimu pro nové zemědělce (38). V jednom případě zemědělec A převzal v květnu 2004 zemědělský podnik, na nějž bylo zemědělci B, který zde hospodařil dříve, v roce 2005 přiděleno 602 nároků v hodnotě 287 000 EUR. Zemědělec A podal v rámci režimu pro nové zemědělce žádost, která byla kladně vyřízena, a obdržel z vnitrostátní rezervy nároky v hodnotě 111 000 EUR, které mu byly v plné výši proplaceny v roce 2005. Zemědělec B vykázal 410 (39) ze svých 602 nároků, přičemž 410 ha pastviny si pronajímal na více než 300 km vzdálené Skotské vysočině (40), kde choval 85 ovcí. Za tuto novou zemědělskou činnost mu bylo v roce 2005 vyplaceno 182 000 EUR. Zemědělec A i zemědělec B byli právnickými osobami, které předmětný zemědělský podnik do března roku 2004 provozovaly společně.

| 5.31 | Jak je popsáno, zemědělec A nebyl způsobilý jako nový zemědělec, a proto je nutno příděl z vnitrostátní rezervy ověřit. |
| --- | --- |

5.31

Jak je popsáno, zemědělec A nebyl způsobilý jako nový zemědělec, a proto je nutno příděl z vnitrostátní rezervy ověřit.

Popsané praktiky se dále sledují v rámci postupů ověřování shody.

| 5.32 | Ke zvýšení počtu a hodnot nároků přidělených na tento podnik postačoval prostý převod podniku mezi rodinnými příslušníky během referenčního období či po něm. V Irsku pronajal zemědělec, který ukončil zemědělskou činnost v roce 2002, podnik svému synovi. Otci byly na základě prémií vyplácených v období 2000 až 2001 přiděleny nároky v hodnotě 38 000 EUR. Jeho syn získal status nového zemědělce a na základě prémií vyplacených v roce 2002 pak i nároky v hodnotě 87 000 EUR. V roce 2005 převedl otec zdarma svou půdu a nároky na syna, který nakonec vlastnil nároky v hodnotě 125 000 EUR. Pokud by k převodu nedošlo, zemědělskému podniku by byly přiděleny nároky v hodnotě 67 800 EUR. |
| --- | --- |

5.32

Ke zvýšení počtu a hodnot nároků přidělených na tento podnik postačoval prostý převod podniku mezi rodinnými příslušníky během referenčního období či po něm. V Irsku pronajal zemědělec, který ukončil zemědělskou činnost v roce 2002, podnik svému synovi. Otci byly na základě prémií vyplácených v období 2000 až 2001 přiděleny nároky v hodnotě 38 000 EUR. Jeho syn získal status nového zemědělce a na základě prémií vyplacených v roce 2002 pak i nároky v hodnotě 87 000 EUR. V roce 2005 převedl otec zdarma svou půdu a nároky na syna, který nakonec vlastnil nároky v hodnotě 125 000 EUR. Pokud by k převodu nedošlo, zemědělskému podniku by byly přiděleny nároky v hodnotě 67 800 EUR.

| 5.32 | Pokud k převodu došlo v referenčním období, stejný pozemek vedl k dvěma nárokům. Situace vyplývá z neúplnosti referenčního období (2000–2002) u otce a syna, během něhož mohli oba získat nároky s ohledem na stejnou plochu. |
| --- | --- |

5.32

Pokud k převodu došlo v referenčním období, stejný pozemek vedl k dvěma nárokům. Situace vyplývá z neúplnosti referenčního období (2000–2002) u otce a syna, během něhož mohli oba získat nároky s ohledem na stejnou plochu.

Popsané praktiky se dále sledují v rámci postupů ověřování shody.

Zvýšení nároků v důsledku investic

| 5.33 | Nároky z vnitrostátní rezervy je možno přidělit zemědělcům, kteří investovali do své výrobní kapacity nebo zakoupili zemědělskou půdu. Ve Skotsku byl příděl za investici nepřiměřený uskutečněné investici. Např. jeden zemědělec investoval do 1 802 ha půdy nacházející se ve vážně znevýhodněné oblasti, nároky přidělené za investici však byly vypočítány na základě mnohem vyšší průměrné regionální hodnoty pro jinou půdu. Obdržel nároky v hodnotě 417 966 EUR. V Severním Irsku získal jeden zemědělec nároky v hodnotě 109 000 EUR. Po referenčním období převedl více než 600 kusů dobytka na podnik rodinného příslušníka, který v rámci investičního režimu získal na tatáž hospodářská zvířata částku 140 000 EUR. |
| --- | --- |

5.33

Nároky z vnitrostátní rezervy je možno přidělit zemědělcům, kteří investovali do své výrobní kapacity nebo zakoupili zemědělskou půdu. Ve Skotsku byl příděl za investici nepřiměřený uskutečněné investici. Např. jeden zemědělec investoval do 1 802 ha půdy nacházející se ve vážně znevýhodněné oblasti, nároky přidělené za investici však byly vypočítány na základě mnohem vyšší průměrné regionální hodnoty pro jinou půdu. Obdržel nároky v hodnotě 417 966 EUR. V Severním Irsku získal jeden zemědělec nároky v hodnotě 109 000 EUR. Po referenčním období převedl více než 600 kusů dobytka na podnik rodinného příslušníka, který v rámci investičního režimu získal na tatáž hospodářská zvířata částku 140 000 EUR.

| 5.33 | Členské státy mají prostor pro uvážení, když provádějí ustanovení o investicích pro přidělení nároků. Přidělení nároků na platbu však musí být založeno na objektivních kritériích a mělo by zajistit rovné zacházení se zemědělci. |
| --- | --- |

5.33

Členské státy mají prostor pro uvážení, když provádějí ustanovení o investicích pro přidělení nároků. Přidělení nároků na platbu však musí být založeno na objektivních kritériích a mělo by zajistit rovné zacházení se zemědělci.

Popsané praktiky se dále sledují v rámci postupů ověřování shody.

| 5.34 | V polovině roku 2003 se veřejnost obeznámila s jednotlivými prvky reformy, včetně existence režimu umožňujícího příděly pro investory. Ve Spojeném království se za dostatečný důkaz investice považoval nárůst příjmu o 10 %. Zemědělci mohli toto investiční kritérium paradoxně splnit zvýšením počtu kusů dobytka poraženého v roce 2002 (tj. snížení stavu chovu). Následně došlo k obecnému zájmu o prémie na skot. Např. v Severním Irsku byl počet zvířat nahlášených na základě režimů zvláštních prémií na hovězí maso a porážkových prémií v roce 2004 o více než 20 % vyšší než průměr za období 2000–2002. V důsledku toho bylo investorům přiznáno více než 82 % (10,5 milionu EUR) přídělů z vnitrostátní rezervy. Stejný jev byl zaznamenán ve Skotsku (85 % (34,4 milionu EUR)) a v Anglii (78 % (94 milionů EUR)). Tento zájem o prémie a nepoužívání ustanovení o mimořádných příjmech vysvětlují, proč výše příspěvku do vnitrostátní rezervy převyšovala 3 %. |
| --- | --- |

5.34

V polovině roku 2003 se veřejnost obeznámila s jednotlivými prvky reformy, včetně existence režimu umožňujícího příděly pro investory. Ve Spojeném království se za dostatečný důkaz investice považoval nárůst příjmu o 10 %. Zemědělci mohli toto investiční kritérium paradoxně splnit zvýšením počtu kusů dobytka poraženého v roce 2002 (tj. snížení stavu chovu). Následně došlo k obecnému zájmu o prémie na skot. Např. v Severním Irsku byl počet zvířat nahlášených na základě režimů zvláštních prémií na hovězí maso a porážkových prémií v roce 2004 o více než 20 % vyšší než průměr za období 2000–2002. V důsledku toho bylo investorům přiznáno více než 82 % (10,5 milionu EUR) přídělů z vnitrostátní rezervy. Stejný jev byl zaznamenán ve Skotsku (85 % (34,4 milionu EUR)) a v Anglii (78 % (94 milionů EUR)). Tento zájem o prémie a nepoužívání ustanovení o mimořádných příjmech vysvětlují, proč výše příspěvku do vnitrostátní rezervy převyšovala 3 %.

| 5.34 | Členské státy mají prostor pro uvážení, jak zavést ustanovení o investicích. Popsaný výklad „investic“ však v příslušných právních předpisech Společenství není zahrnut. |
| --- | --- |

5.34

Členské státy mají prostor pro uvážení, jak zavést ustanovení o investicích. Popsaný výklad „investic“ však v příslušných právních předpisech Společenství není zahrnut.

Právní předpisy EU odkazují na zvýšení výrobní kapacity a nákup půdy, zvýšení příjmu v některých případech (jak je popsáno) nemusí nutně odrážet zvýšení výrobní kapacity.

Viz rovněž odpověď Komise k bodu 5.29 o neuplatňování ustanovení o mimořádných příjmech.

Případ je dále sledován v rámci postupů ověřování shody.

Aktivace nároků a plateb

Přiměřená celková kvalita systému řízení a kontroly

| 5.35 | V roce 2005 byly systémy řízení a kontroly používané členskými státy ke zpracování žádostí zemědělců o platby ovlivněny třemi důležitými změnami: zavedením povinného geografického informačního systému (GIS), novým systémem pro identifikaci a evidenci platebních nároků a zavedením povinných kontrol podmíněnosti. Audit Účetního dvora se týkal prvních dvou prvků. Podrobné výhrady a celkové hodnocení viz
  příloha 5.2
  . |
| --- | --- |

5.35

V roce 2005 byly systémy řízení a kontroly používané členskými státy ke zpracování žádostí zemědělců o platby ovlivněny třemi důležitými změnami: zavedením povinného geografického informačního systému (GIS), novým systémem pro identifikaci a evidenci platebních nároků a zavedením povinných kontrol podmíněnosti. Audit Účetního dvora se týkal prvních dvou prvků. Podrobné výhrady a celkové hodnocení viz
  příloha 5.2
  .

| 5.36 | Systém identifikace a evidence platebních nároků ve Skotsku není úplný, jelikož nezaznamenává správně převody nároků ani nesleduje minimální povinnosti týkající se aktivace (41). V několika členských státech byl výpočet platby nesprávný v případech, kdy plocha zjištěná po kontrole nepostačovala k aktivování všech nároků nahlášených zemědělcem. |
| --- | --- |

5.36

Systém identifikace a evidence platebních nároků ve Skotsku není úplný, jelikož nezaznamenává správně převody nároků ani nesleduje minimální povinnosti týkající se aktivace (41). V několika členských státech byl výpočet platby nesprávný v případech, kdy plocha zjištěná po kontrole nepostačovala k aktivování všech nároků nahlášených zemědělcem.

| 5.36 | Komise bude tyto údajné nedostatky dále sledovat v rámci postupů ověřování shody. |
| --- | --- |

5.36

Komise bude tyto údajné nedostatky dále sledovat v rámci postupů ověřování shody.

Velké prodlevy při zjišťování nároků a provádění plateb

| 5.37 | Ve všech navštívených členských státech (s výjimkou Portugalska a Belgie) byly konečné nároky přiděleny zcela nebo částečně po zákonem stanovené lhůtě 31. prosince 2005 (v hodnotě více než 8,3 miliard EUR). Některé členské státy proto nebyly schopny vyplatit všechny zemědělce ve lhůtě do 30. června 2006. To byl problém zejména v Anglii. |
| --- | --- |

5.37

Ve všech navštívených členských státech (s výjimkou Portugalska a Belgie) byly konečné nároky přiděleny zcela nebo částečně po zákonem stanovené lhůtě 31. prosince 2005 (v hodnotě více než 8,3 miliard EUR). Některé členské státy proto nebyly schopny vyplatit všechny zemědělce ve lhůtě do 30. června 2006. To byl problém zejména v Anglii.

| 5.37 | Pozdní zavedení obecně nevedlo ke zpoždění plateb zemědělcům v rámci režimu jednotné platby. V případě nedodržení se použijí pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 883/2006, zejména v článku 9. Snížení kvůli pozdním platbám v roce 2006 se uplatní pouze v Anglii. |
| --- | --- |

5.37

Pozdní zavedení obecně nevedlo ke zpoždění plateb zemědělcům v rámci režimu jednotné platby. V případě nedodržení se použijí pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 883/2006, zejména v článku 9. Snížení kvůli pozdním platbám v roce 2006 se uplatní pouze v Anglii.

Přeplatky

| 5.38 | Audit Účetního dvora na úrovni konečných příjemců odhalil 13 případů z celkem 54 (24 %) náhodně vybraných testovaných plateb, u nichž byla při výpočtu počtu nároků vzata v úvahu nesprávná plocha a/nebo nezpůsobilé plochy. Rozdíly v ploše byly v rozmezí od 0,35 % do 6,92 %, celkový finanční dopad je však omezený. Je však nutno podotknout, že v rámci dynamického modelu mají i velmi malé chyby významný dopad na budoucí platby (viz bod 5.28). |
| --- | --- |

5.38

Audit Účetního dvora na úrovni konečných příjemců odhalil 13 případů z celkem 54 (24 %) náhodně vybraných testovaných plateb, u nichž byla při výpočtu počtu nároků vzata v úvahu nesprávná plocha a/nebo nezpůsobilé plochy. Rozdíly v ploše byly v rozmezí od 0,35 % do 6,92 %, celkový finanční dopad je však omezený. Je však nutno podotknout, že v rámci dynamického modelu mají i velmi malé chyby významný dopad na budoucí platby (viz bod 5.28).

| 5.38 | Účetní dvůr sám uznává, že podoba a zavedení režimu jednotné platby omezuje riziko neoprávněných plateb (viz bod 5.66). |
| --- | --- |

5.38

Účetní dvůr sám uznává, že podoba a zavedení režimu jednotné platby omezuje riziko neoprávněných plateb (viz bod 5.66).

Režim jednotných plateb na plochu (SAPS)

| 5.39 | Hlavní rozdíl mezi SAPS a SPS spočívá v tom, že v případě prvního režimu nejsou zjišťovány dřívější „nároky“. Za každý hektar způsobilé půdy se vyplácí jednotná částka. V patřičnou dobu se bude od osmi členských států, které používají SAPS (42), požadovat, aby přešly na SPS. |
| --- | --- |

5.39

Hlavní rozdíl mezi SAPS a SPS spočívá v tom, že v případě prvního režimu nejsou zjišťovány dřívější „nároky“. Za každý hektar způsobilé půdy se vyplácí jednotná částka. V patřičnou dobu se bude od osmi členských států, které používají SAPS (42), požadovat, aby přešly na SPS.

| 5.40 | V roce 2006 bylo pokrytí SAPS dokončeno návštěvami zbývajících tří nových členských států, které uplatňují tento režim (Estonsko, Kypr a Lotyšsko) (43), a druhou návštěvou tří členských států (Litva, Maďarsko a Polsko). Celkem bylo na úrovni konečných příjemců prověřeno 24 plateb. |
| --- | --- |

5.40

V roce 2006 bylo pokrytí SAPS dokončeno návštěvami zbývajících tří nových členských států, které uplatňují tento režim (Estonsko, Kypr a Lotyšsko) (43), a druhou návštěvou tří členských států (Litva, Maďarsko a Polsko). Celkem bylo na úrovni konečných příjemců prověřeno 24 plateb.

| 5.41 | V Estonsku čtyři příjemci, u nichž se prováděl audit, obdrželi platbu za větší plochu, než byla vyměřena na místě (v průměru 4,6 %) a estonské orgány nebyly schopny odůvodnit údaj pro výpočet použitého koeficientu snížení (3,51 %) (44). Na Kypru přetrvávají nedostatky v systému evidence nemovitostí (který pochází z roku 1926 a nejsou v něm zaznamenány změny přirozených hranic polí, k nimž od té doby došlo), což vysvětluje dva poměrně velké rozdíly ve zjištěných plochách (7,26 % a 18,7 %). V Maďarsku byl nesprávně vypočítán koeficient snížení, což vedlo k systematickému přeplatku ve výši 1,62 %. |
| --- | --- |

5.41

V Estonsku čtyři příjemci, u nichž se prováděl audit, obdrželi platbu za větší plochu, než byla vyměřena na místě (v průměru 4,6 %) a estonské orgány nebyly schopny odůvodnit údaj pro výpočet použitého koeficientu snížení (3,51 %) (44). Na Kypru přetrvávají nedostatky v systému evidence nemovitostí (který pochází z roku 1926 a nejsou v něm zaznamenány změny přirozených hranic polí, k nimž od té doby došlo), což vysvětluje dva poměrně velké rozdíly ve zjištěných plochách (7,26 % a 18,7 %). V Maďarsku byl nesprávně vypočítán koeficient snížení, což vedlo k systematickému přeplatku ve výši 1,62 %.

| 5.41 | Co se týká Estonska, v roce 2005 Komise provedla audit IACS, který neodhalil žádné závažné nedostatky. |
| --- | --- |

5.41

Co se týká Estonska, v roce 2005 Komise provedla audit IACS, který neodhalil žádné závažné nedostatky.

Zjištění Účetního dvora jsou v souladu s mírou chyb, kterou Komisi oznámilo Estonsko.

Pokud jde o Kypr, Komise sdílí obavy Účetního dvora. Nedostatky se dále sledují v rámci postupu ověřování shody. Po auditu provedeném v roce 2005 je na druhé pololetí 2007 na Kypru naplánován dodatečný audit IACS. Komise s ohledem na povahu nedostatků mimoto kyperské orgány požádala o okamžité přijetí opatření k odstranění těchto nedostatků.

Co se týká Maďarska, Komise ověří zjištění Účetního dvora na základě odpovědi Maďarska a v případě potřeby je bude dále sledovat v rámci postupů ověřování shody.

Rozvoj venkova

Výdaje ze záruční sekce

| 5.42 | Výdaje na rozvoj venkova ze záruční sekce EZOZF činily v roce 2006 5 623 milionů EUR (45). Tato částka zahrnuje výdaje na velký počet opatření, např. na agroenvironmentální režimy, vyrovnávací platby pro zemědělskou výrobu ve znevýhodněných oblastech, investice do zemědělských podniků a infrastruktury ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

5.42

Výdaje na rozvoj venkova ze záruční sekce EZOZF činily v roce 2006 5 623 milionů EUR (45). Tato částka zahrnuje výdaje na velký počet opatření, např. na agroenvironmentální režimy, vyrovnávací platby pro zemědělskou výrobu ve znevýhodněných oblastech, investice do zemědělských podniků a infrastruktury ve venkovských oblastech.

| 5.43 | Audit Účetního dvora obsáhnul administrativní a kontrolní postupy a audit 25 plateb na úrovni konečných příjemců v osmi členských státech. |
| --- | --- |

5.43

Audit Účetního dvora obsáhnul administrativní a kontrolní postupy a audit 25 plateb na úrovni konečných příjemců v osmi členských státech.

| 5.44 | Audit Účetního dvora zjistil vysoký počet chyb týkajících se povahy věci i částky u agroenvironmentálních režimů. Platby na základě těchto režimů závisí na dodržování (často složitých) podmínek, např. dodržování správných postupů zemědělského hospodaření. Účetní dvůr u sedmi z osmi kontrolovaných případů zjistil, že zemědělci nedodrželi své závazky nebo že kontrola některých podmínek prováděná orgány nebyla účelná. |
| --- | --- |

5.44

Audit Účetního dvora zjistil vysoký počet chyb týkajících se povahy věci i částky u agroenvironmentálních režimů. Platby na základě těchto režimů závisí na dodržování (často složitých) podmínek, např. dodržování správných postupů zemědělského hospodaření. Účetní dvůr u sedmi z osmi kontrolovaných případů zjistil, že zemědělci nedodrželi své závazky nebo že kontrola některých podmínek prováděná orgány nebyla účelná.

| 5.44 | Komise se domnívá, že vysoký počet chyb u agroenvironmentálních opatření, který Účetní dvůr zjistil, není reprezentativní pro celkové výdaje na rozvoj venkova. |
| --- | --- |

5.44

Komise se domnívá, že vysoký počet chyb u agroenvironmentálních opatření, který Účetní dvůr zjistil, není reprezentativní pro celkové výdaje na rozvoj venkova.

Co se týká agroenvironmentálních opatření, Komise se domnívá, že jejich kontrola je poměrně složitá, obecně se však uznává cíl těchto opatření, a to začlenit do zemědělství ekologické otázky, a jejich přidaná hodnota.

U sedmi z celkem osmi případů zmíněných Účetním dvorem bylo nedodržení agroenvironmentálních závazků v mnoha případech buď pouze částečné, nebo mělo omezený dopad.

Komise zavedla komplexní program auditů vnitrostátních řídících a kontrolních systémů pro agroenvironmentální opatření.

| 5.45 | Ve dvou případech nemohl Účetní dvůr vyjádřit své stanovisko, jelikož důkazy na podporu platby příjemcům nebyly dostatečné. V jednom případě nebylo možno ověřit skutečnou investici a v druhém zjistit vazbu mezi nahlášenými výdaji (příspěvky na úroky u úvěrů) a finančním přínosem pro zemědělce. |
| --- | --- |

5.45

Ve dvou případech nemohl Účetní dvůr vyjádřit své stanovisko, jelikož důkazy na podporu platby příjemcům nebyly dostatečné. V jednom případě nebylo možno ověřit skutečnou investici a v druhém zjistit vazbu mezi nahlášenými výdaji (příspěvky na úroky u úvěrů) a finančním přínosem pro zemědělce.

| 5.45 | Komise bude tyto případy dále sledovat v rámci postupů ověřování shody. |
| --- | --- |

5.45

Komise bude tyto případy dále sledovat v rámci postupů ověřování shody.

Přechodný nástroj pro financování rozvoje venkova

| 5.46 | Podpora rozvoje venkova v EU-10 na období 2004–2006 je poskytována v rámci „přechodného nástroje pro financování rozvoje venkova“, na jehož základě byla v roce 2006 vyplacena částka ve výši 2 116 milionů EUR. Účetní dvůr provedl audity systémů ve dvou členských státech, v Lotyšsku a Maďarsku. V Lotyšsku nebyly zjištěny žádné problémy. |
| --- | --- |

5.46

Podpora rozvoje venkova v EU-10 na období 2004–2006 je poskytována v rámci „přechodného nástroje pro financování rozvoje venkova“, na jehož základě byla v roce 2006 vyplacena částka ve výši 2 116 milionů EUR. Účetní dvůr provedl audity systémů ve dvou členských státech, v Lotyšsku a Maďarsku. V Lotyšsku nebyly zjištěny žádné problémy.

| 5.47 | V Maďarsku zjistil audit u finančně nejvýznamnějšího agroenvironmentálního opatření (72,6 milionů EUR) nedostatky v systému řízení a kontroly. Např. kontroly na místě se neprováděly v průběhu celého roku 2005, nýbrž po hlavní sklizni (v důsledku čehož nebylo mnoho podmínek vůbec ověřeno); pozemky nebylo možno vždy spolehlivě a jednotlivě určit; v rámci křížových kontrol IACS (s databázemi hospodářských zvířat) nebyla kontrolována podmínka maximální hustoty dobytka. |
| --- | --- |

5.47

V Maďarsku zjistil audit u finančně nejvýznamnějšího agroenvironmentálního opatření (72,6 milionů EUR) nedostatky v systému řízení a kontroly. Např. kontroly na místě se neprováděly v průběhu celého roku 2005, nýbrž po hlavní sklizni (v důsledku čehož nebylo mnoho podmínek vůbec ověřeno); pozemky nebylo možno vždy spolehlivě a jednotlivě určit; v rámci křížových kontrol IACS (s databázemi hospodářských zvířat) nebyla kontrolována podmínka maximální hustoty dobytka.

| 5.47 | Při svých auditech v Maďarsku Komise zjistila řadu obdobných nedostatků. Dopad odhalených nedostatků byl analyzován v průběhu postupu ověřování shody a v případech, kdy bylo zjištěno riziko pro fond, jsou uplatňovány finanční opravy. |
| --- | --- |

5.47

Při svých auditech v Maďarsku Komise zjistila řadu obdobných nedostatků. Dopad odhalených nedostatků byl analyzován v průběhu postupu ověřování shody a v případech, kdy bylo zjištěno riziko pro fond, jsou uplatňovány finanční opravy.

Následné kontroly (kontroly ex post) plateb obchodníkům a zpracovatelům

| 5.48 | Od členských států se vyžaduje, aby prováděly roční programy kontrol po uskutečnění plateb týkající se obchodní dokumentace k vývozním náhradám, dotací na zpracování a na transformaci a některých výdajů na rozvoj venkova. Členské státy se musí ujistit, že k operacím došlo a že byly provedeny správně, a musí přijmout opatření k zpětnému získání částek, které byly vyplaceny v důsledku nesrovnalosti nebo nedbalosti. Tyto kontroly se provádějí podle nařízení (EHS) č. 4045/89. |
| --- | --- |

5.48

Od členských států se vyžaduje, aby prováděly roční programy kontrol po uskutečnění plateb týkající se obchodní dokumentace k vývozním náhradám, dotací na zpracování a na transformaci a některých výdajů na rozvoj venkova. Členské státy se musí ujistit, že k operacím došlo a že byly provedeny správně, a musí přijmout opatření k zpětnému získání částek, které byly vyplaceny v důsledku nesrovnalosti nebo nedbalosti. Tyto kontroly se provádějí podle nařízení (EHS) č. 4045/89.

| 5.49 | Komise odpovídá za dohled a koordinaci, které mají zajistit, aby analýzy rizika a programy kontrol členských států byly přiměřené. To zahrnuje analýzu příslušných zpráv a jiných dokumentů, které členské státy poskytují, a případně i návštěvy členských států s cílem zkontrolovat provádění nařízení. |
| --- | --- |

5.49

Komise odpovídá za dohled a koordinaci, které mají zajistit, aby analýzy rizika a programy kontrol členských států byly přiměřené. To zahrnuje analýzu příslušných zpráv a jiných dokumentů, které členské státy poskytují, a případně i návštěvy členských států s cílem zkontrolovat provádění nařízení.

| 5.50 | V roce 2006 Komise provedla zvláštních kontrolní návštěvy v osmi členských státech. Součástí práce v rámci třiceti pěti auditů (46) shody byl i přezkum alespoň jedné kontroly po provedení platby. Komise rovněž na konci prosince 2006 zavedla jistá opatření v podobě nových, harmonizovaných metod pro ověřování aspektů příslušného nařízení v kontextu auditů shody (47). Jejich použití by se mělo rozšířit na všechna příslušná opatření s cílem zajistit standardizaci koncepce a pokrytí. Útvar odpovědný za audity shody v souvislosti s rozvojem venkova neprovedl v roce 2006 žádné audity týkající se záležitostí příslušného nařízení, a to navzdory skutečnosti, že na rozvoj venkova připadá 16 % možných nesrovnalostí nahlášených členskými státy. V ostatních oblastech byly provedeny jak horizontální audity, tak audity shody. |
| --- | --- |

5.50

V roce 2006 Komise provedla zvláštních kontrolní návštěvy v osmi členských státech. Součástí práce v rámci třiceti pěti auditů (46) shody byl i přezkum alespoň jedné kontroly po provedení platby. Komise rovněž na konci prosince 2006 zavedla jistá opatření v podobě nových, harmonizovaných metod pro ověřování aspektů příslušného nařízení v kontextu auditů shody (47). Jejich použití by se mělo rozšířit na všechna příslušná opatření s cílem zajistit standardizaci koncepce a pokrytí. Útvar odpovědný za audity shody v souvislosti s rozvojem venkova neprovedl v roce 2006 žádné audity týkající se záležitostí příslušného nařízení, a to navzdory skutečnosti, že na rozvoj venkova připadá 16 % možných nesrovnalostí nahlášených členskými státy. V ostatních oblastech byly provedeny jak horizontální audity, tak audity shody.

| 5.50 | V roce 2006 prováděla jednotka pro rozvoj venkova audity zejména s ohledem na opatření, na něž se nevztahuje nařízení, např. agroenvironmentální opatření. Horizontálně odpovědná jednotka však ověřila 21 kontrol v oblasti rozvoje venkova, které představovaly 19 % veškerých kontrol, jež jednotka ověřovala. Podle nařízení připadá na rozvoj venkova 8 % výdajů. |
| --- | --- |

5.50

V roce 2006 prováděla jednotka pro rozvoj venkova audity zejména s ohledem na opatření, na něž se nevztahuje nařízení, např. agroenvironmentální opatření. Horizontálně odpovědná jednotka však ověřila 21 kontrol v oblasti rozvoje venkova, které představovaly 19 % veškerých kontrol, jež jednotka ověřovala. Podle nařízení připadá na rozvoj venkova 8 % výdajů.

| 5.51 | Navzdory skutečnosti, že nařízení (ES) č. 40/2006 zavedlo povinnost skutečně zkontrolované výdaje vykazovat, ne všechny členské státy byly v roce 2006 schopny tyto informace poskytnout. Pojetí i užívání kontrol druhotných odběratelů mléka, veřejného skladování a víceletých projektů v oblasti rozvoje venkova i obsahu pojmu dokončená kontrola je v různých členských státech různé. |
| --- | --- |

5.51

Navzdory skutečnosti, že nařízení (ES) č. 40/2006 zavedlo povinnost skutečně zkontrolované výdaje vykazovat, ne všechny členské státy byly v roce 2006 schopny tyto informace poskytnout. Pojetí i užívání kontrol druhotných odběratelů mléka, veřejného skladování a víceletých projektů v oblasti rozvoje venkova i obsahu pojmu dokončená kontrola je v různých členských státech různé.

| 5.51 | Komise si je vědoma těchto rozdílů v kontrolních postupech členských států, tyto rozdíly však neporušují jejich povinnosti podle nařízení. |
| --- | --- |

5.51

Komise si je vědoma těchto rozdílů v kontrolních postupech členských států, tyto rozdíly však neporušují jejich povinnosti podle nařízení.

| 5.52 | Ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2005 Účetní dvůr Komisi kritizoval za to, že není s to plně změřit úspěch kontrol, pokud jde o odhalování a vracení neoprávněných plateb. Koncem listopadu 2006 si Komise od členských států vyžádala informace o navrácení finančních prostředků, avšak s omezeným úspěchem – dosud odpovědělo šest členských států. Komise proto dosud neví, kolik možných nesrovnalostí původně nahlášených podle nařízení (EHS) č. 4045/89 vedlo k navrácení finančních prostředků či proč k němu nedošlo. |
| --- | --- |

5.52

Ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2005 Účetní dvůr Komisi kritizoval za to, že není s to plně změřit úspěch kontrol, pokud jde o odhalování a vracení neoprávněných plateb. Koncem listopadu 2006 si Komise od členských států vyžádala informace o navrácení finančních prostředků, avšak s omezeným úspěchem – dosud odpovědělo šest členských států. Komise proto dosud neví, kolik možných nesrovnalostí původně nahlášených podle nařízení (EHS) č. 4045/89 vedlo k navrácení finančních prostředků či proč k němu nedošlo.

| 5.52 | Úspěch nařízení (EHS) č. 4045/89 závisí na počtu a hodnotě možných nesrovnalostí zjištěných kontrolory provádějícími následné kontroly a je jimi měřen. Komise poskytla Účetnímu dvoru v tomto ohledu přesné údaje. |
| --- | --- |

5.52

Úspěch nařízení (EHS) č. 4045/89 závisí na počtu a hodnotě možných nesrovnalostí zjištěných kontrolory provádějícími následné kontroly a je jimi měřen. Komise poskytla Účetnímu dvoru v tomto ohledu přesné údaje.

Komise očekává, že do konce roku bude u všech dotčených členských států vědět, kolik neoprávněných plateb bylo vráceno.

Opatření přijatá v návaznosti na zjištěné nesrovnalosti jsou systematicky ověřována během výjezdních auditů Komise v jednotlivých členských státech. U případů, které tvořily součást vzorku kontrol vybraných v roce 2006, byla přijatá opatření a uvedená zdůvodnění považována obecně za přijatelná.

Podle nových pokynů Komise mimoto certifikační orgány musí počínaje rozpočtovým rokem 2007 ověřovat, zda platební agentury řádně přijímají opatření v návaznosti na všechny možné nesrovnalosti odhalené při provádění nařízení (EHS) č. 4045/89.

| 5.53 | V době podání výročních zpráv členskými státy k 1. lednu 2007 přetrvával problém neprovedených kontrol po uskutečnění plateb roku 2004/05 a dřívějších období v Německu (Dolní Sasko), Itálii (Ministero Politiche Agricole) a ve Španělsku (Andalusie). |
| --- | --- |

5.53

V době podání výročních zpráv členskými státy k 1. lednu 2007 přetrvával problém neprovedených kontrol po uskutečnění plateb roku 2004/05 a dřívějších období v Německu (Dolní Sasko), Itálii (Ministero Politiche Agricole) a ve Španělsku (Andalusie).

| 5.53 | Problém neprovedených kontrol v případě Ministerio Politiche Agricole a Dolního Saska je z finančního hlediska omezený. Tento problém se mimoto zmenšuje. Komise pozorně sleduje dosažený pokrok. |
| --- | --- |

5.53

Problém neprovedených kontrol v případě Ministerio Politiche Agricole a Dolního Saska je z finančního hlediska omezený. Tento problém se mimoto zmenšuje. Komise pozorně sleduje dosažený pokrok.

Výjezdní audit Komise ve Španělsku ve dnech od 11. do 15. června 2007 prokázal, že problém neprovedených kontrol v Andalusii v období 2004/2005 a v předchozím období byl zcela vyřešen.

Vývozní náhrady

| 5.54 | Vývozní náhrady vyplácené vývozcům zemědělských výrobků v EU pokrývají rozdíl mezi vnitřními cenami EU a světovými tržními cenami a umožňují zbavit se přebytků produkce EU na světových trzích. V roce 2006 činily náhrady 2 493 milionů EUR. Členské státy musí fyzicky zkontrolovat 5 % vývozů, aby se ujistily, že jsou správně popsány a mají nárok na vyplacení požadovaných vývozních náhrad. Členské státy musí provádět rovněž kontroly na místě výstupu z EU, pokud se tento liší od místa, v němž bylo zboží předloženo k fyzické kontrole (kontroly záměny) (48). Komise monitoruje kvalitu a počet těchto kontrol. |
| --- | --- |

5.54

Vývozní náhrady vyplácené vývozcům zemědělských výrobků v EU pokrývají rozdíl mezi vnitřními cenami EU a světovými tržními cenami a umožňují zbavit se přebytků produkce EU na světových trzích. V roce 2006 činily náhrady 2 493 milionů EUR. Členské státy musí fyzicky zkontrolovat 5 % vývozů, aby se ujistily, že jsou správně popsány a mají nárok na vyplacení požadovaných vývozních náhrad. Členské státy musí provádět rovněž kontroly na místě výstupu z EU, pokud se tento liší od místa, v němž bylo zboží předloženo k fyzické kontrole (kontroly záměny) (48). Komise monitoruje kvalitu a počet těchto kontrol.

| 5.54 | Monitorování kontrol ze strany Komise zahrnuje audity na místě a systematické porovnávání a ověřování ročních statistik poskytnutých členskými státy, které vykazují nízký počet nesrovnalostí. |
| --- | --- |

5.54

Monitorování kontrol ze strany Komise zahrnuje audity na místě a systematické porovnávání a ověřování ročních statistik poskytnutých členskými státy, které vykazují nízký počet nesrovnalostí.

| 5.55 | Členské státy jsou povinny poskytovat Komisi údaje o výdajích a informace o záruční sekci EZOZF za účelem schválení účetní závěrky a rovněž pro monitorování a prognózy (49). Analýza těchto údajů, kterou Účetní dvůr provedl u údajů pro rok 2004/05, prokazuje, že informace poskytnuté k fyzickým kontrolám a kontrolám záměny nejsou spolehlivé. Dále bylo zjištěno, že Řecko nepředložilo žádné údaje. Co se týká Nizozemska, bylo zjištěno, že definice „fyzických kontrol“ používaná jednou platební agenturou zahrnovala dokumentární kontroly, což vedlo k značnému nadhodnocení počtu zaznamenaných kontrol. |
| --- | --- |

5.55

Členské státy jsou povinny poskytovat Komisi údaje o výdajích a informace o záruční sekci EZOZF za účelem schválení účetní závěrky a rovněž pro monitorování a prognózy (49). Analýza těchto údajů, kterou Účetní dvůr provedl u údajů pro rok 2004/05, prokazuje, že informace poskytnuté k fyzickým kontrolám a kontrolám záměny nejsou spolehlivé. Dále bylo zjištěno, že Řecko nepředložilo žádné údaje. Co se týká Nizozemska, bylo zjištěno, že definice „fyzických kontrol“ používaná jednou platební agenturou zahrnovala dokumentární kontroly, což vedlo k značnému nadhodnocení počtu zaznamenaných kontrol.

| 5.55 | Nařízení (ES) č. 2390/1999 se týká účetních výdajů, které mají v prvé řadě poskytnout podrobnosti o jednotlivých operacích, na nichž jsou založeny výdaje členských států, zachycují však rovněž ostatní informace, jež jsou o operaci známy v době zápisu na účty. Komise si je vědoma toho, že z tohoto důvodu jsou informace někdy neúplné. Údaje jsou nicméně užitečné pro účely analýzy a auditu, nepoužívají se však ke sledování počtu fyzických kontrol. |
| --- | --- |

5.55

Nařízení (ES) č. 2390/1999 se týká účetních výdajů, které mají v prvé řadě poskytnout podrobnosti o jednotlivých operacích, na nichž jsou založeny výdaje členských států, zachycují však rovněž ostatní informace, jež jsou o operaci známy v době zápisu na účty. Komise si je vědoma toho, že z tohoto důvodu jsou informace někdy neúplné. Údaje jsou nicméně užitečné pro účely analýzy a auditu, nepoužívají se však ke sledování počtu fyzických kontrol.

Pro tento účel mají mnohem větší význam podrobné statistiky, které Komise každoročně dostává, které jsou systematicky kontrolovány interně a během auditů na místě a které se považují za velmi spolehlivý nástroj sledování.

Otázka chybějících kolonek v údajích o platbách byla s Řeckem již řešena v dopise ze dne 19. října 2005 a Řecko tyto informace uvedlo v údajích pro roky 2005/2006.

Co se týká Nizozemska, Komise očekává odpověď tohoto členského státu.

Schválení účetní závěrky ze strany Komise

| 5.56 | Řízení výdajů na zemědělství je převážně sdílené mezi členskými státy a Komisí. Podporu vyplácejí členské státy, které poté dostávají náhradu od Komise. Tyto náhrady se považují za zálohové platby, dokud Komise „neschválí“ účetní závěrku. Stávající dvoustupňový systém schvalování používaný k tomuto účelu zahrnuje rozhodnutí o schválení finančních výkazů a ve víceletém horizontu rozhodnutí o shodě přijímaná Komisí. |
| --- | --- |

5.56

Řízení výdajů na zemědělství je převážně sdílené mezi členskými státy a Komisí. Podporu vyplácejí členské státy, které poté dostávají náhradu od Komise. Tyto náhrady se považují za zálohové platby, dokud Komise „neschválí“ účetní závěrku. Stávající dvoustupňový systém schvalování používaný k tomuto účelu zahrnuje rozhodnutí o schválení finančních výkazů a ve víceletém horizontu rozhodnutí o shodě přijímaná Komisí.

Schválení finančních výkazů

| 5.57 | V rozhodnutích o schválení finančních výkazů pro rok 2006 (50) Komise „schválila“ účetní závěrky 91 z 98 platebních agentur (viz
  tabulka 5.1
  ). Rozhodnutí jsou založena na osvědčeních nezávislých auditorů (certifikační orgány), která jsou omezena na správnost, úplnost a pravdivost účetních závěrek platebních agentur. Kontroly legality a správnosti příslušných plateb („otázky shody“) nejsou v nařízeních výslovně uvedeny a Komise od certifikačních orgánů nevyžaduje, aby je prováděly. Nelze proto spoléhat na to, že osvědčení poskytují takovouto jistotu. |
| --- | --- |

5.57

V rozhodnutích o schválení finančních výkazů pro rok 2006 (50) Komise „schválila“ účetní závěrky 91 z 98 platebních agentur (viz
  tabulka 5.1
  ). Rozhodnutí jsou založena na osvědčeních nezávislých auditorů (certifikační orgány), která jsou omezena na správnost, úplnost a pravdivost účetních závěrek platebních agentur. Kontroly legality a správnosti příslušných plateb („otázky shody“) nejsou v nařízeních výslovně uvedeny a Komise od certifikačních orgánů nevyžaduje, aby je prováděly. Nelze proto spoléhat na to, že osvědčení poskytují takovouto jistotu.

| 5.57 | Podle příslušných právních předpisů musí být v osvědčení vystaveném certifikačním orgánem uvedeno, zda jsou účetní závěrky předložené Komisi správné, úplné a přesné. Osvědčení se mimo jiné zakládá na ověření postupů se zahrnutím administrativní struktury platební agentury, co se týká otázky, zda je struktura schopná zajistit, že před uskutečněním platby je zkontrolováno dodržování pravidel Společenství. Osvědčení je součástí celkového systému řízení a kontroly výdajů SZP a jako takové přispívá k jistotě o legalitě a správnosti uskutečněných operací. Počínaje rozpočtovým rokem 2007 musí mimoto certifikační orgány rovněž vydávat stanovisko k účelnosti systémů vnitřní kontroly, tj. zda kontrolní systém zavedený platební agenturou poskytuje přiměřenou jistotu, co se týká legality a správnosti uskutečněných operací. |
| --- | --- |

5.57

Podle příslušných právních předpisů musí být v osvědčení vystaveném certifikačním orgánem uvedeno, zda jsou účetní závěrky předložené Komisi správné, úplné a přesné. Osvědčení se mimo jiné zakládá na ověření postupů se zahrnutím administrativní struktury platební agentury, co se týká otázky, zda je struktura schopná zajistit, že před uskutečněním platby je zkontrolováno dodržování pravidel Společenství. Osvědčení je součástí celkového systému řízení a kontroly výdajů SZP a jako takové přispívá k jistotě o legalitě a správnosti uskutečněných operací. Počínaje rozpočtovým rokem 2007 musí mimoto certifikační orgány rovněž vydávat stanovisko k účelnosti systémů vnitřní kontroly, tj. zda kontrolní systém zavedený platební agenturou poskytuje přiměřenou jistotu, co se týká legality a správnosti uskutečněných operací.

| 5.58 | Certifikační orgány musely v roce 2006 poprvé provést audit režimu jednotné platby. Komise u tohoto úkolu neupřesnila rozsah a hloubku práce. Italské certifikační orgány např. vyloučily ze své práce ověřování nároků, což uvedly i ve svých osvědčeních. Komise je přijala bez jakýchkoliv připomínek. |
| --- | --- |

5.58

Certifikační orgány musely v roce 2006 poprvé provést audit režimu jednotné platby. Komise u tohoto úkolu neupřesnila rozsah a hloubku práce. Italské certifikační orgány např. vyloučily ze své práce ověřování nároků, což uvedly i ve svých osvědčeních. Komise je přijala bez jakýchkoliv připomínek.

| 5.58 | Certifikační orgány se musí ujistit, že postupy platební agentury k ověření nároků fungují účelně. Nepožaduje se však od nich, aby přímo ověřovaly správnost nároků každého příjemce ve smyslu kontroly legality a správnosti uskutečněné platby pro všechny příjemce ve vzorku. V roce 2006 tento požadavek všechny certifikační orgány splnily kontrolou postupů platebních agentur k ověření nároků na základě režimu jednotné platby. |
| --- | --- |

5.58

Certifikační orgány se musí ujistit, že postupy platební agentury k ověření nároků fungují účelně. Nepožaduje se však od nich, aby přímo ověřovaly správnost nároků každého příjemce ve smyslu kontroly legality a správnosti uskutečněné platby pro všechny příjemce ve vzorku. V roce 2006 tento požadavek všechny certifikační orgány splnily kontrolou postupů platebních agentur k ověření nároků na základě režimu jednotné platby.

Rozsah a podrobnost práce v souvislosti s režimem jednotné platby byly upřesněny v novém pokynu Komise k vzorové zprávě, který platí počínaje rozpočtovým rokem 2007.

| 5.59 | Komise se spoléhá hlavně na dokumentární přezkum osvědčení a zpráv certifikačních orgánů. Účetní dvůr zjistil, že časové omezení a počet dotčených jazyků omezují rozsah a hloubku přezkumu Komise (51). U 7 z 30 osvědčení a zpráv zkoumaných Účetním dvorem (52) mu dostupné informace neumožnily vyvodit závěr ohledně existence či neexistence významných chyb v účetních závěrkách platebních agentur. |
| --- | --- |

5.59

Komise se spoléhá hlavně na dokumentární přezkum osvědčení a zpráv certifikačních orgánů. Účetní dvůr zjistil, že časové omezení a počet dotčených jazyků omezují rozsah a hloubku přezkumu Komise (51). U 7 z 30 osvědčení a zpráv zkoumaných Účetním dvorem (52) mu dostupné informace neumožnily vyvodit závěr ohledně existence či neexistence významných chyb v účetních závěrkách platebních agentur.

| 5.59 | Komise provádí audity nezbytné k získání přiměřené jistoty, zda jsou (na základě předložených informací) účetní závěrky platebních agentur správné, úplné a přesné, tj. zda se v nich nevyskytují významné nesprávné údaje. Oddělení nastává, pokud nelze přijmout kladný závěr. To je zvláštní mechanismus, který je odlišný od postupů ověřování shody, jejichž cílem je vyloučit z financování Společenství výdaje, které nejsou v souladu s pravidly Společenství. |
| --- | --- |

5.59

Komise provádí audity nezbytné k získání přiměřené jistoty, zda jsou (na základě předložených informací) účetní závěrky platebních agentur správné, úplné a přesné, tj. zda se v nich nevyskytují významné nesprávné údaje. Oddělení nastává, pokud nelze přijmout kladný závěr. To je zvláštní mechanismus, který je odlišný od postupů ověřování shody, jejichž cílem je vyloučit z financování Společenství výdaje, které nejsou v souladu s pravidly Společenství.

Komise byla s to se ujistit, že se v celkových výdajích schválených účetních závěrek nevyskytují významné chyby. To zahrnuje sedm účetních závěrek zmíněných Účetním dvorem.

| 5.60 | Účetní dvůr navštívil sedm certifikačních orgánů, aby přezkoumal jejich práci (53). Hlavní zjištěné nedostatky se týkaly rozsahu a hloubky podrobného testování, práce pověřených subjektů, včetně kontrol na místě a kontrol úplnosti účtů pohledávek. Tyto nedostatky by měly být ošetřeny, aby práce certifikačních orgánů skýtala větší míru jistoty. V roce 2006 uskutečnily útvary Komise návštěvy u certifikačních orgánů čtyř jiných platebních agentur (54). Jejich celkový závěr se omezil na prohlášení, že „se zdá, že auditní metodika certifikačního subjektu poskytuje dostatečnou jistotu pro rozhodnutí o schválení“. |
| --- | --- |

5.60

Účetní dvůr navštívil sedm certifikačních orgánů, aby přezkoumal jejich práci (53). Hlavní zjištěné nedostatky se týkaly rozsahu a hloubky podrobného testování, práce pověřených subjektů, včetně kontrol na místě a kontrol úplnosti účtů pohledávek. Tyto nedostatky by měly být ošetřeny, aby práce certifikačních orgánů skýtala větší míru jistoty. V roce 2006 uskutečnily útvary Komise návštěvy u certifikačních orgánů čtyř jiných platebních agentur (54). Jejich celkový závěr se omezil na prohlášení, že „se zdá, že auditní metodika certifikačního subjektu poskytuje dostatečnou jistotu pro rozhodnutí o schválení“.

| 5.60 | Co se týká rozsahu a hloubky práce certifikačních orgánů, platné právní předpisy vyžadují, aby tyto orgány přezkoumaly administrativní strukturu platební agentury pouze s ohledem na otázku, zda je tato struktura schopna zajistit, že před uskutečněním plateb je zkontrolována shoda s pravidly Společenství. To pro účely schválení účetních závěrek postačuje a nemělo by se považovat za nedostatek. |
| --- | --- |

5.60

Co se týká rozsahu a hloubky práce certifikačních orgánů, platné právní předpisy vyžadují, aby tyto orgány přezkoumaly administrativní strukturu platební agentury pouze s ohledem na otázku, zda je tato struktura schopna zajistit, že před uskutečněním plateb je zkontrolována shoda s pravidly Společenství. To pro účely schválení účetních závěrek postačuje a nemělo by se považovat za nedostatek.

Výjezdní audity Komise uskutečněné v roce 2006 potvrzují (na základě posouzení použité metodiky a provedeného testování), že zprávy a osvědčení certifikačních orgánů jsou v zásadě spolehlivé, ačkoliv v některých oblastech existuje prostor pro zlepšení. Uvedeným záležitostem je přikládána patřičná důležitost v novém pokynu Komise k vzorové zprávě. Od certifikačních orgánů se očekává, že se budou těmito záležitostmi zabývat podrobněji a předkládat jednoznačněji svá zjištění.

| 5.61 | Komise zavedla nový postup navracení finančních prostředků (55), který zahrnuje tabulky k předložení účtů pohledávek, konečné pokyny k dokončení tabulek avšak byly poskytnuty až v listopadu 2006. Práce Účetního dvora týkající se spolehlivosti účtů pohledávek zpochybňuje úplnost těchto tabulek – výhrady ve výrocích uvedených v osvědčeních a důležitá zjištění ve zprávách, omezený objem práce uskutečněné některými certifikačními subjekty a nedostatečné informace v některých jejich zprávách. Sladění těchto tabulek Komisí dále vedlo k určitým změnám tabulek, které již byly osvědčeny jako správné. |
| --- | --- |

5.61

Komise zavedla nový postup navracení finančních prostředků (55), který zahrnuje tabulky k předložení účtů pohledávek, konečné pokyny k dokončení tabulek avšak byly poskytnuty až v listopadu 2006. Práce Účetního dvora týkající se spolehlivosti účtů pohledávek zpochybňuje úplnost těchto tabulek – výhrady ve výrocích uvedených v osvědčeních a důležitá zjištění ve zprávách, omezený objem práce uskutečněné některými certifikačními subjekty a nedostatečné informace v některých jejich zprávách. Sladění těchto tabulek Komisí dále vedlo k určitým změnám tabulek, které již byly osvědčeny jako správné.

| 5.61 | Tabulky (56), které Účetní dvůr uvádí, mají Komisi poskytnout potřebné informace pro použití nového mechanismu schvalování v případech nesrovnalostí stanovených v článcích 32 a 33 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005. Existuje jasná vazba mezi těmito tabulkami a účetními knihami pohledávek platebních agentur a nový pokyn Komise k vzorové zprávě pro certifikační orgány platný od roku 2007 vyžaduje, aby tyto agentury sesouhlasily účetní knihy pohledávek s tabulkami a vysvětlily případné zjištěné rozdíly. |
| --- | --- |

5.61

Tabulky (56), které Účetní dvůr uvádí, mají Komisi poskytnout potřebné informace pro použití nového mechanismu schvalování v případech nesrovnalostí stanovených v článcích 32 a 33 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005. Existuje jasná vazba mezi těmito tabulkami a účetními knihami pohledávek platebních agentur a nový pokyn Komise k vzorové zprávě pro certifikační orgány platný od roku 2007 vyžaduje, aby tyto agentury sesouhlasily účetní knihy pohledávek s tabulkami a vysvětlily případné zjištěné rozdíly.

Tabulky tvoří součást účetních závěrek platebních agentur a jako takové jsou osvědčovány certifikačními orgány. Komise mimoto vynaložila značné množství práce na získání přiměřené jistoty, že nahlášené pohledávky byly správně zařazeny a vykázány. Byly posouzeny zůstatky k 15. říjnu 2006 a konečné zůstatky staré tabulky 105 byly sladěny s počátečními zůstatky nových tabulek podle přílohy III k polovině října 2005. Pokud nebylo možno sladění úspěšně provést a částky byly významné, nebylo tudíž možno získat přiměřenou jistotu, jak tomu bylo v případě agentury AGEA v Itálii, byly účty odděleny.

Komise provede podrobnou kontrolu v průběhu roku 2007 s cílem zajistit, aby v tabulkách podle přílohy III byly pohledávky správně vykázány.

| 5.62 | Rozhodnutí o částkách zbývajících nesrovnalostí, které jsou účtovány rovným dílem Společenství a členským státům („pravidlo 50:50“) (57), bylo zahrnuto poprvé do rozhodnutí o schválení finančních výkazů pro rok 2006 a stejná částka ve výši přibližně 130 milionů EUR byla účtována Společenství i členským státům (58). Společenství byla rovněž účtována v plné výši dodatečná částka ve výši 147 milionů EUR za nesrovnalosti, které členské státy považovaly za nedobytné (59). Nový postup stanoví, že významné částky jsou účtovány Společenství na základě informací členských států. To znamená, že Komise musí provést podrobnou následnou kontrolu, aby bylo zajištěno, že dlužné částky jsou Společenství účtovány správně. |
| --- | --- |

5.62

Rozhodnutí o částkách zbývajících nesrovnalostí, které jsou účtovány rovným dílem Společenství a členským státům („pravidlo 50:50“) (57), bylo zahrnuto poprvé do rozhodnutí o schválení finančních výkazů pro rok 2006 a stejná částka ve výši přibližně 130 milionů EUR byla účtována Společenství i členským státům (58). Společenství byla rovněž účtována v plné výši dodatečná částka ve výši 147 milionů EUR za nesrovnalosti, které členské státy považovaly za nedobytné (59). Nový postup stanoví, že významné částky jsou účtovány Společenství na základě informací členských států. To znamená, že Komise musí provést podrobnou následnou kontrolu, aby bylo zajištěno, že dlužné částky jsou Společenství účtovány správně.

| 5.62 | Výsledky, které Účetní dvůr uvádí, jsou důsledkem nového mechanismu schvalování v případech nesrovnalostí zavedeného článkem 32 nařízení (ES) č. 1290/2005. |
| --- | --- |

5.62

Výsledky, které Účetní dvůr uvádí, jsou důsledkem nového mechanismu schvalování v případech nesrovnalostí zavedeného článkem 32 nařízení (ES) č. 1290/2005.

Podle článku 49 nařízení (ES) č. 1290/2005 bylo v roce 2007 nové pravidlo 50:50 použito ve všech nevyřešených případech, u nichž nedošlo k úplnému vrácení do 16. října 2006. Některé z těchto případů pocházejí z 80. let minulého století. To vysvětluje poměrně vysokou schválenou částku. Očekává se, že v příštích letech, kdy se to bude týkat pouze případů, jež v daném roce dosáhnou splatnosti v délce 4 nebo 8 let, budou schválené částky významně nižší.

Částky účtované kterékoliv straně jsou osvědčeny certifikačními orgány, což znamená, že byly těmito orgány podrobně ověřeny. Komise mimoto sleduje správné uplatňování tohoto nového mechanismu schvalování ze strany členských států v rámci svých auditů u platebních agentur.

Rozhodnutí o shodě

| 5.63 | Rozhodnutí o shodě mají za cíl vyloučit z financování Společenství výdaje, u nichž Komise zjistila, že nejsou v souladu s předpisy Společenství. Potvrzování shody používá rovněž generální ředitel pro zemědělství na podporu svého prohlášení o věrohodnosti k legalitě a správnosti výdajů z EZOZF. Analýza systému odhalila tyto nedostatky: |
| --- | --- |

5.63

Rozhodnutí o shodě mají za cíl vyloučit z financování Společenství výdaje, u nichž Komise zjistila, že nejsou v souladu s předpisy Společenství. Potvrzování shody používá rovněž generální ředitel pro zemědělství na podporu svého prohlášení o věrohodnosti k legalitě a správnosti výdajů z EZOZF. Analýza systému odhalila tyto nedostatky:

| 5.63 | |
| --- | --- |

5.63

| a) | rozhodnutí o shodě se nevztahují na platby konečným příjemcům v roce, v němž bylo rozhodnutí vydáno – obvykle se týkala výdajů za několik let a byla přijata s několikaletým zpožděním. Na konci roku 2006 nebylo schvalování dokončeno pro žádný rok po roce 1998; |
| --- | --- |

a)

rozhodnutí o shodě se nevztahují na platby konečným příjemcům v roce, v němž bylo rozhodnutí vydáno – obvykle se týkala výdajů za několik let a byla přijata s několikaletým zpožděním. Na konci roku 2006 nebylo schvalování dokončeno pro žádný rok po roce 1998;

| a) | Na konci roku 2006 nebylo dosud uzavřeno pouze 12 auditů provedených v roce 2002 a v předchozím období umožňujících finanční opravy pro období před rokem 2001. To znamená, že práce týkající se ověřování shody výdajů z roku 2000 a předchozích let byla velkou měrou dokončena.
  Víceletá povaha postupů ověřování shody, na niž Účetní dvůr poukazuje, neovlivňuje jistotu, kterou lze z těchto postupů získat pro rozpočtový rok 2006. Ačkoliv je pravdou, že finanční důsledky jsou stanoveny teprve na konci postupů, předběžná zjištění auditů provedených v roce 2006 jsou již známa. Jelikož se audity Komise týkají řídících a kontrolních systémů členských států, poskytují informace nejen o zkontrolovaných výdajích, ale nepřímo rovněž o budoucích výdajích zahrnutých dotyčnými systémy. |
| --- | --- |

a)

Na konci roku 2006 nebylo dosud uzavřeno pouze 12 auditů provedených v roce 2002 a v předchozím období umožňujících finanční opravy pro období před rokem 2001. To znamená, že práce týkající se ověřování shody výdajů z roku 2000 a předchozích let byla velkou měrou dokončena.

Víceletá povaha postupů ověřování shody, na niž Účetní dvůr poukazuje, neovlivňuje jistotu, kterou lze z těchto postupů získat pro rozpočtový rok 2006. Ačkoliv je pravdou, že finanční důsledky jsou stanoveny teprve na konci postupů, předběžná zjištění auditů provedených v roce 2006 jsou již známa. Jelikož se audity Komise týkají řídících a kontrolních systémů členských států, poskytují informace nejen o zkontrolovaných výdajích, ale nepřímo rovněž o budoucích výdajích zahrnutých dotyčnými systémy.

| b) | kapitola o věrohodnosti výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI za rok 2006 odkazuje na podmíněná aktiva, vykázaná v účetní závěrce za rok 2006, ve výši 1 472 milionů EUR (60), jejichž účelem je předjímat dopad budoucích finančních oprav. Tento účetní postup zkvalitňuje informace, které jsou uživatelům účetních závěrek k dispozici, nemůže však Účetnímu dvoru nebo Komisi poskytnout jistotu ohledně legality a správnosti uskutečněných operací; |
| --- | --- |

b)

kapitola o věrohodnosti výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI za rok 2006 odkazuje na podmíněná aktiva, vykázaná v účetní závěrce za rok 2006, ve výši 1 472 milionů EUR (60), jejichž účelem je předjímat dopad budoucích finančních oprav. Tento účetní postup zkvalitňuje informace, které jsou uživatelům účetních závěrek k dispozici, nemůže však Účetnímu dvoru nebo Komisi poskytnout jistotu ohledně legality a správnosti uskutečněných operací;

| b) | Jak se uvádí ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 2006, z výsledků auditů provedených v roce 2006 lze vyvodit závěr, že celková situace s ohledem na nedostatky ve vnitrostátních kontrolních systémech je srovnatelná se situací v předchozích letech, a proto na základě míry průměrných historických čistých oprav pro období 1996–2001 lze zcela oprávněně odhadnout výši finančních oprav nezbytných k pokrytí rizika u výdajů v roce 2006.
  Účelem zaznamenávání podmíněných aktiv v účetní závěrce Komise je zveřejnit (možné) splatné pohledávky na základě výsledků jejích auditů, a nikoliv poskytnout jistotu, co se týká legality a správnosti uskutečněných operací. |
| --- | --- |

b)

Jak se uvádí ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 2006, z výsledků auditů provedených v roce 2006 lze vyvodit závěr, že celková situace s ohledem na nedostatky ve vnitrostátních kontrolních systémech je srovnatelná se situací v předchozích letech, a proto na základě míry průměrných historických čistých oprav pro období 1996–2001 lze zcela oprávněně odhadnout výši finančních oprav nezbytných k pokrytí rizika u výdajů v roce 2006.

Účelem zaznamenávání podmíněných aktiv v účetní závěrce Komise je zveřejnit (možné) splatné pohledávky na základě výsledků jejích auditů, a nikoliv poskytnout jistotu, co se týká legality a správnosti uskutečněných operací.

| c) | náklady na finanční opravy hradí členské státy, obvykle daňoví poplatníci obecně, místo příjemců neoprávněně vyplacené podpory; |
| --- | --- |

c)

náklady na finanční opravy hradí členské státy, obvykle daňoví poplatníci obecně, místo příjemců neoprávněně vyplacené podpory;

| c) | Pokud v důsledku postupů ověřování shody jsou či mohou být zjištěny neoprávněné platby, členské státy musí přijmout vůči konečným příjemcům následná opatření k vrácení těchto plateb. Avšak i v případě, že to není možné, např. kvůli tomu, že oprava je založena na nedostatcích ve vnitrostátním kontrolním systému a nelze ji spojit s žádnou jednotlivou neoprávněnou platbou, jsou finanční opravy důležitým prostředkem ke zlepšení řídících a kontrolních systémů členských států, a tedy k zamezení neoprávněným platbám pro konečné příjemce či k jejich odhalování a navrácení. |
| --- | --- |

c)

Pokud v důsledku postupů ověřování shody jsou či mohou být zjištěny neoprávněné platby, členské státy musí přijmout vůči konečným příjemcům následná opatření k vrácení těchto plateb. Avšak i v případě, že to není možné, např. kvůli tomu, že oprava je založena na nedostatcích ve vnitrostátním kontrolním systému a nelze ji spojit s žádnou jednotlivou neoprávněnou platbou, jsou finanční opravy důležitým prostředkem ke zlepšení řídících a kontrolních systémů členských států, a tedy k zamezení neoprávněným platbám pro konečné příjemce či k jejich odhalování a navrácení.

| d) | neexistoval dostatek důkazů, že počet auditů, které Komise provedla, pokrýval dostatečně rizika zjištěná Komisí v analýze rizika. Testování na úrovni příjemce určuje spíše doba, která je k dispozici, než pokyny udělené auditorovi. Provedené audity systematicky nezahrnují ověřování existence a správnosti informací v prohlášeních na úrovni konečných příjemců; |
| --- | --- |

d)

neexistoval dostatek důkazů, že počet auditů, které Komise provedla, pokrýval dostatečně rizika zjištěná Komisí v analýze rizika. Testování na úrovni příjemce určuje spíše doba, která je k dispozici, než pokyny udělené auditorovi. Provedené audity systematicky nezahrnují ověřování existence a správnosti informací v prohlášeních na úrovni konečných příjemců;

| d) | V roce 2006 bylo provedeno celkem 354 auditů, včetně 184 s kontrolami na místě a 170 bez těchto kontrol. Komise se domnívá, že tyto audity přiměřeně zahrnují rizika určená v analýze rizik provedené Komisí.
  Komise provádí audity shody k vyhodnocení kvality vnitrostátních řídících a kontrolních systémů. Tyto audity mohou popřípadě zahrnovat testování jednotlivých spisů na úrovni konečných příjemců, včetně kontrol na místě. Tento přístup je v souladu s mezinárodními auditorskými standardy, jakož i s manuálem Komise pro audit. |
| --- | --- |

d)

V roce 2006 bylo provedeno celkem 354 auditů, včetně 184 s kontrolami na místě a 170 bez těchto kontrol. Komise se domnívá, že tyto audity přiměřeně zahrnují rizika určená v analýze rizik provedené Komisí.

Komise provádí audity shody k vyhodnocení kvality vnitrostátních řídících a kontrolních systémů. Tyto audity mohou popřípadě zahrnovat testování jednotlivých spisů na úrovni konečných příjemců, včetně kontrol na místě. Tento přístup je v souladu s mezinárodními auditorskými standardy, jakož i s manuálem Komise pro audit.

| e) | metoda použitá k výpočtu výdajů, jež mají být vyloučeny, je ve většině případů „paušální“, kdy se navrací určité procento celkové vyplacené podpory. Vzhledem k tomu, že tato metoda je založena na závažnosti nedostatků systému kontroly, a nikoliv na hodnotě zjištěných nesrovnalostí, nelze zjistit žádnou vazbu mezi částkami vrácenými na základě rozhodnutí o shodě a skutečnými částkami neoprávněných plateb. |
| --- | --- |

e)

metoda použitá k výpočtu výdajů, jež mají být vyloučeny, je ve většině případů „paušální“, kdy se navrací určité procento celkové vyplacené podpory. Vzhledem k tomu, že tato metoda je založena na závažnosti nedostatků systému kontroly, a nikoliv na hodnotě zjištěných nesrovnalostí, nelze zjistit žádnou vazbu mezi částkami vrácenými na základě rozhodnutí o shodě a skutečnými částkami neoprávněných plateb.

| e) | Cílem potvrzování shody je vyloučit z financování Společenství výdaje, které nejsou v souladu s pravidly Společenství. Komise se domnívá, že tohoto cíle je dosaženo rovněž v případech, kdy se uplatňují paušální finanční opravy, jelikož částku neoprávněných plateb příjemcům nelze vyčíslit. Paušální opravy se používají, pokud nelze skutečnou výši neoprávněných plateb příjemcům určit přesným výpočtem nebo extrapolací. Tato zásada byla potvrzena Soudním dvorem. Komise proto považuje tento způsob paušálních oprav za zcela přiměřený. |
| --- | --- |

e)

Cílem potvrzování shody je vyloučit z financování Společenství výdaje, které nejsou v souladu s pravidly Společenství. Komise se domnívá, že tohoto cíle je dosaženo rovněž v případech, kdy se uplatňují paušální finanční opravy, jelikož částku neoprávněných plateb příjemcům nelze vyčíslit. Paušální opravy se používají, pokud nelze skutečnou výši neoprávněných plateb příjemcům určit přesným výpočtem nebo extrapolací. Tato zásada byla potvrzena Soudním dvorem. Komise proto považuje tento způsob paušálních oprav za zcela přiměřený.

| 5.64 | Účetní dvůr provedl audit tří finančních oprav uvedených ve třech rozhodnutích o shodě vydaných v roce 2006 za období 1999–2005 (61); audit zahrnul 25 % částky provedených oprav. Byly vzneseny tyto výhrady: |
| --- | --- |

5.64

Účetní dvůr provedl audit tří finančních oprav uvedených ve třech rozhodnutích o shodě vydaných v roce 2006 za období 1999–2005 (61); audit zahrnul 25 % částky provedených oprav. Byly vzneseny tyto výhrady:

| 5.64 | |
| --- | --- |

5.64

| a) | vzhledem k omezeným dostupným zdrojům jsou audity Komise týkající se shody vybírány na základě analýzy rizik. Vzhledem k dvouleté lhůtě tak existuje nebezpečí, že výdaje nebudou zkontrolovány včas, aby bylo možno provést opravu (62). Účetní dvůr zjistil, že nemohly být provedeny opravy u neoprávněných plateb v odhadované maximální výši 100 milionů EUR, jelikož byly odhaleny až po konečném termínu; |
| --- | --- |

a)

vzhledem k omezeným dostupným zdrojům jsou audity Komise týkající se shody vybírány na základě analýzy rizik. Vzhledem k dvouleté lhůtě tak existuje nebezpečí, že výdaje nebudou zkontrolovány včas, aby bylo možno provést opravu (62). Účetní dvůr zjistil, že nemohly být provedeny opravy u neoprávněných plateb v odhadované maximální výši 100 milionů EUR, jelikož byly odhaleny až po konečném termínu;

| a) | Audity shody, které mají být provedeny, jsou stanoveny na základě ústřední analýzy rizik. Pro účely postupu ověřování shody je tento výběr v souladu s mezinárodními auditorskými standardy. GŘ AGRI vyčleňuje na tento úkol více než 10 % z celkového počtu svých zaměstnanců.
  Jsou-li v rámci auditů shody zjištěny nedostatky, které představují finanční riziko pro EZOZF, jsou finanční opravy omezeny na výdaje, k nimž došlo 24 měsíců před předáním dopisu podle článku 11, v němž je členský stát informován o zjištěních Komise. Toto tzv. pravidlo 24 měsíců Rada schválila s cílem zajistit pro členské státy právní jistotu. Při uplatňování tohoto pravidla je přirozené, že některé výdaje nemohou podléhat finančním opravám, ačkoliv u nich byly zjištěny nedostatky.
  V případech zkontrolovaných Účetním dvorem Komise včas reagovala na obdržené informace. |
| --- | --- |

a)

Audity shody, které mají být provedeny, jsou stanoveny na základě ústřední analýzy rizik. Pro účely postupu ověřování shody je tento výběr v souladu s mezinárodními auditorskými standardy. GŘ AGRI vyčleňuje na tento úkol více než 10 % z celkového počtu svých zaměstnanců.

Jsou-li v rámci auditů shody zjištěny nedostatky, které představují finanční riziko pro EZOZF, jsou finanční opravy omezeny na výdaje, k nimž došlo 24 měsíců před předáním dopisu podle článku 11, v němž je členský stát informován o zjištěních Komise. Toto tzv. pravidlo 24 měsíců Rada schválila s cílem zajistit pro členské státy právní jistotu. Při uplatňování tohoto pravidla je přirozené, že některé výdaje nemohou podléhat finančním opravám, ačkoliv u nich byly zjištěny nedostatky.

V případech zkontrolovaných Účetním dvorem Komise včas reagovala na obdržené informace.

| b) | doba, kterou Komise u těchto složitých případů potřebovala od auditu po rozhodnutí o schválení, činila u zkoumaných oprav čtyři až sedm let, což zpozdilo „finalizaci“ postupů schvalování za příslušné rozpočtové roky. |
| --- | --- |

b)

doba, kterou Komise u těchto složitých případů potřebovala od auditu po rozhodnutí o schválení, činila u zkoumaných oprav čtyři až sedm let, což zpozdilo „finalizaci“ postupů schvalování za příslušné rozpočtové roky.

| b) | Doba potřebná k dokončení postupů ověřování shody závisí na řadě činitelů. K těmto činitelům patří např. složitost případu, potřebná dodatečná práce či dokonce dodatečné výjezdní audity, dodržení lhůt členskými státy a opatření přijatá v návaznosti na doporučení smírčího orgánu. Základní zásadou postupu ověřování shody je dále dodržování práva členských států na obhajobu.
  Tvrzení Účetního dvora („(...) což zpozdilo ‚finalizaci‘ postupů schvalování za příslušné rozpočtové roky“) nebere v úvahu rozdíl mezi schválením účetní závěrky za daný rozpočtový rok a potvrzením shody. Neexistuje žádné potvrzení shody pro rozpočtový rok. |
| --- | --- |

b)

Doba potřebná k dokončení postupů ověřování shody závisí na řadě činitelů. K těmto činitelům patří např. složitost případu, potřebná dodatečná práce či dokonce dodatečné výjezdní audity, dodržení lhůt členskými státy a opatření přijatá v návaznosti na doporučení smírčího orgánu. Základní zásadou postupu ověřování shody je dále dodržování práva členských států na obhajobu.

Tvrzení Účetního dvora („(...) což zpozdilo ‚finalizaci‘ postupů schvalování za příslušné rozpočtové roky“) nebere v úvahu rozdíl mezi schválením účetní závěrky za daný rozpočtový rok a potvrzením shody. Neexistuje žádné potvrzení shody pro rozpočtový rok.

Závěry a doporučení

| 5.65 | Výdaje na zemědělství a rozvoj venkova v rámci záruční sekce obsahují chyby, jejichž míra, ačkoliv se snižuje, zůstává významná. IACS, je-li řádně používán, je účelným systémem kontroly, který snižuje riziko chyb nebo neoprávněných výdajů. Tak tomu však není v případě Řecka. |
| --- | --- |

5.65

Výdaje na zemědělství a rozvoj venkova v rámci záruční sekce obsahují chyby, jejichž míra, ačkoliv se snižuje, zůstává významná. IACS, je-li řádně používán, je účelným systémem kontroly, který snižuje riziko chyb nebo neoprávněných výdajů. Tak tomu však není v případě Řecka.

| 5.65 | Komise poznamenává, že se celková míra chyb v případě výdajů ze záruční sekce EZOZF zjištěných Účetním dvorem výrazně snížila a blíží se úrovni významnosti. V případě výdajů z části záruční sekce EZOZF, která není určena na rozvoj venkova a na niž připadá více než 85 % celkových výdajů, je nižší než úroveň významnosti. Chyby ve výdajích na rozvoj venkova se objevují hlavně u agroenvironmentálních opatření. |
| --- | --- |

5.65

Komise poznamenává, že se celková míra chyb v případě výdajů ze záruční sekce EZOZF zjištěných Účetním dvorem výrazně snížila a blíží se úrovni významnosti. V případě výdajů z části záruční sekce EZOZF, která není určena na rozvoj venkova a na niž připadá více než 85 % celkových výdajů, je nižší než úroveň významnosti. Chyby ve výdajích na rozvoj venkova se objevují hlavně u agroenvironmentálních opatření.

IACS představuje účinný kontrolní systém k omezení rizika nesprávných výdajů.

Situace v Řecku se řeší pokračujícími audity a postupy schvalování účetních závěrek k ochraně finančních zájmů Unie a sledováním a kontrolou provádění řeckého akčního plánu.

| 5.66 | Koncepce a provádění SPS omezuje nebezpečí neoprávněných plateb zemědělcům. Některé členské státy nicméně neuplatňovaly správně některé hlavní prvky SPS: Rakousko, Irsko a Spojené království rozšířily konsolidaci nároků nad rámec, který stanoví nařízení (viz body 5.22 až 5.24). |
| --- | --- |

5.66

Koncepce a provádění SPS omezuje nebezpečí neoprávněných plateb zemědělcům. Některé členské státy nicméně neuplatňovaly správně některé hlavní prvky SPS: Rakousko, Irsko a Spojené království rozšířily konsolidaci nároků nad rámec, který stanoví nařízení (viz body 5.22 až 5.24).

| 5.66 | Komise si je vědoma těchto postupů a sdílí názor Účetního dvora. Jakékoliv případné riziko pro fond bude vzato v úvahu v rámci postupů ověřování shody. |
| --- | --- |

5.66

Komise si je vědoma těchto postupů a sdílí názor Účetního dvora. Jakékoliv případné riziko pro fond bude vzato v úvahu v rámci postupů ověřování shody.

| 5.67 | Spojené království nedodrželo právní předpisy Společenství, když přidělovalo nároky a vyplácelo podporu ze SPS a podporu na rozvoj venkova vlastníkům půdy na pozemky, které byly pronajaty jiným zemědělcům a na nichž tito hospodařili (viz body 5.20 a 5.21). |
| --- | --- |

5.67

Spojené království nedodrželo právní předpisy Společenství, když přidělovalo nároky a vyplácelo podporu ze SPS a podporu na rozvoj venkova vlastníkům půdy na pozemky, které byly pronajaty jiným zemědělcům a na nichž tito hospodařili (viz body 5.20 a 5.21).

| 5.67 | Členské státy musí určit, kdo je považován za aktivní zemědělce (kteří mají právo na nároky). Jestliže vlastník půdy nese ekonomické riziko hospodaření, není vyloučeno, aby byl považován za osobu „vykonávající zemědělskou činnost“. |
| --- | --- |

5.67

Členské státy musí určit, kdo je považován za aktivní zemědělce (kteří mají právo na nároky). Jestliže vlastník půdy nese ekonomické riziko hospodaření, není vyloučeno, aby byl považován za osobu „vykonávající zemědělskou činnost“.

| 5.68 | Ačkoliv celkové národní stropy nebyly překročeny, u jedné čtvrtiny plateb ověřovaných na úrovni konečných příjemců byly zjištěny přeplatky; celkový finanční dopad je však omezený (viz bod 5.38). |
| --- | --- |

5.68

Ačkoliv celkové národní stropy nebyly překročeny, u jedné čtvrtiny plateb ověřovaných na úrovni konečných příjemců byly zjištěny přeplatky; celkový finanční dopad je však omezený (viz bod 5.38).

| 5.69 | Ve Spojeném království, Německu, Švédsku a Dánsku Účetní dvůr zjistil, že mezi novými příjemci podpory jsou například železniční společnosti, jezdecké/chovatelské kluby, golfové kluby a jiné kluby zaměřené na využívání volného času a městské rady (viz body 5.25 až 5.27). Přidělování nároků vlastníkům půdy, kteří nikdy nevykonávali zemědělskou činnost a kteří pouze udržují půdu v dobrém zemědělském a ekologickém stavu, vedlo k značným přerozdělovacím účinkům podpory EU, a to od zemědělců směrem k vlastníkům půdy, zejména v případě dynamického hybridního modelu (viz bod 5.28). Orgány Spojeného království stanovily nesprávná kritéria pro přidělování nároků za investice z vnitrostátní rezervy (viz body 5.33 a 5.34). |
| --- | --- |

5.69

Ve Spojeném království, Německu, Švédsku a Dánsku Účetní dvůr zjistil, že mezi novými příjemci podpory jsou například železniční společnosti, jezdecké/chovatelské kluby, golfové kluby a jiné kluby zaměřené na využívání volného času a městské rady (viz body 5.25 až 5.27). Přidělování nároků vlastníkům půdy, kteří nikdy nevykonávali zemědělskou činnost a kteří pouze udržují půdu v dobrém zemědělském a ekologickém stavu, vedlo k značným přerozdělovacím účinkům podpory EU, a to od zemědělců směrem k vlastníkům půdy, zejména v případě dynamického hybridního modelu (viz bod 5.28). Orgány Spojeného království stanovily nesprávná kritéria pro přidělování nároků za investice z vnitrostátní rezervy (viz body 5.33 a 5.34).

| 5.69 | Regionální modely zpřístupňují podporu zemědělcům, kteří ji v minulosti nedostávali. Bylo jasnou a vědomou volbou dotčených členských států podporu v nových podmínkách oddělení podpory přerozdělit. Novými příjemci jsou ti, kteří v příslušném referenčním období (tj. v prvním roce uplatňování) aktivně hospodařili. Mohli či nemuseli být vlastníky půdy, to však není důležité pro otázku, kdo obdržel práva na prémie. |
| --- | --- |

5.69

Regionální modely zpřístupňují podporu zemědělcům, kteří ji v minulosti nedostávali. Bylo jasnou a vědomou volbou dotčených členských států podporu v nových podmínkách oddělení podpory přerozdělit. Novými příjemci jsou ti, kteří v příslušném referenčním období (tj. v prvním roce uplatňování) aktivně hospodařili. Mohli či nemuseli být vlastníky půdy, to však není důležité pro otázku, kdo obdržel práva na prémie.

| 5.70 | Nařízení o SPS ponechala na uvážení členských států, aby rozhodly, jak přidělovat nároky z vnitrostátní rezervy a zda eliminovat mimořádné příjmy či nikoliv (viz body 5.29 až 5.34). Stejné záležitosti byly jednotlivými členskými státy (a dokonce v rámci členského státu) řešeny velmi odlišně, takže nemůže být zajištěno rovné zacházení s příjemci v rámci tohoto režimu. |
| --- | --- |

5.70

Nařízení o SPS ponechala na uvážení členských států, aby rozhodly, jak přidělovat nároky z vnitrostátní rezervy a zda eliminovat mimořádné příjmy či nikoliv (viz body 5.29 až 5.34). Stejné záležitosti byly jednotlivými členskými státy (a dokonce v rámci členského státu) řešeny velmi odlišně, takže nemůže být zajištěno rovné zacházení s příjemci v rámci tohoto režimu.

| 5.70 | Členské státy skutečně mají možnost převádět za určitých podmínek nároky do vnitrostátní rezervy. Pokud byla zvolena tato možnost, bylo nutno uplatňovat určité podmínky. |
| --- | --- |

5.70

Členské státy skutečně mají možnost převádět za určitých podmínek nároky do vnitrostátní rezervy. Pokud byla zvolena tato možnost, bylo nutno uplatňovat určité podmínky.

Obdobně odpovědnost za provedení režimu jednotné platby mají členské státy.

| 5.71 | Komise by měla vzít tyto důsledky v úvahu při provádění „kontroly stavu“ (63), jež se má uskutečnit v březnu 2008. |
| --- | --- |

5.71

Komise by měla vzít tyto důsledky v úvahu při provádění „kontroly stavu“ (63), jež se má uskutečnit v březnu 2008.

| 5.71 | Při „kontrole stavu“ bude podrobně přezkoumáno fungování režimů podpor zavedených reformou SZP z roku 2003. |
| --- | --- |

5.71

Při „kontrole stavu“ bude podrobně přezkoumáno fungování režimů podpor zavedených reformou SZP z roku 2003.

| 5.72 | Agroenvironmentální opatření v oblasti rozvoje venkova jsou náchylná k vysokému počtu chyb, jelikož zemědělci nedodržují (často složité) podmínky způsobilosti. Komise by měla patřičně uvážit vhodnost podmínek způsobilosti u těchto opatření. |
| --- | --- |

5.72

Agroenvironmentální opatření v oblasti rozvoje venkova jsou náchylná k vysokému počtu chyb, jelikož zemědělci nedodržují (často složité) podmínky způsobilosti. Komise by měla patřičně uvážit vhodnost podmínek způsobilosti u těchto opatření.

| 5.72 | Komise se domnívá, že vysoký počet chyb u agroenvironmentálních opatření, který Účetní dvůr zjistil, není reprezentativní pro celkové výdaje na rozvoj venkova. |
| --- | --- |

5.72

Komise se domnívá, že vysoký počet chyb u agroenvironmentálních opatření, který Účetní dvůr zjistil, není reprezentativní pro celkové výdaje na rozvoj venkova.

Co se týká agroenvironmentálních opatření, Komise se domnívá, že jejich kontrola je poměrně složitá, obecně se však uznává cíl těchto opatření, a to začlenit do zemědělství ekologické otázky, a jejich přidaná hodnota.

Pro programové období 2007–2013 nově zavedené právní předpisy (64) vyžadují, aby členské státy předem zajistily, že všechna opatření v oblasti rozvoje venkova a související závazky a podmínky způsobilosti, které zamýšlejí zavést, jsou řádně ověřitelné a kontrolovatelné.

| 5.73 | Povaha kontrol po uskutečnění plateb (65) a pokračující nedostatky v jejich uplatňování omezují jistotu, kterou lze získat ohledně legality a správnosti plateb uskutečněných v předchozích letech. |
| --- | --- |

5.73

Povaha kontrol po uskutečnění plateb (65) a pokračující nedostatky v jejich uplatňování omezují jistotu, kterou lze získat ohledně legality a správnosti plateb uskutečněných v předchozích letech.

| 5.73 | Komise se domnívá, že systém kontrol po uskutečnění plateb funguje přiměřeně. Její vlastní audity potvrzují, že z těchto kontrol lze získat jistotu. |
| --- | --- |

5.73

Komise se domnívá, že systém kontrol po uskutečnění plateb funguje přiměřeně. Její vlastní audity potvrzují, že z těchto kontrol lze získat jistotu.

Ačkoliv nemusí existovat přímá souvislost mezi výdaji vzniklými v roce 2006 a výdaji zkontrolovanými při kontrolách po uskutečnění plateb, tyto kontroly přispívají k celkové jistotě o legalitě a správnosti operací uskutečněných v roce 2006, jelikož systém jako takový funguje správně. Ve skutečnosti se jedná o dodatečnou úroveň kontrol kromě kontrol před uskutečněním plateb, a je nutno je proto posuzovat v rámci celkového systému řízení a kontroly zemědělských výdajů (viz rovněž odpověď Komise k bodu 5.77).

| 5.74 | S ohledem na nedostatky zjištěné Účetním dvorem a jednotkou Komise pro schvalování jsou nutná zlepšení, než bude možno považovat fungování systému fyzických kontrol a kontrol záměny u zásilek, na něž se vztahují vývozní náhrady, za uspokojivé. |
| --- | --- |

5.74

S ohledem na nedostatky zjištěné Účetním dvorem a jednotkou Komise pro schvalování jsou nutná zlepšení, než bude možno považovat fungování systému fyzických kontrol a kontrol záměny u zásilek, na něž se vztahují vývozní náhrady, za uspokojivé.

| 5.74 | Fyzické kontroly a kontroly záměny podle nařízení (EHS) č. 386/90 jsou součástí celkového kontrolního řetězce, který zahrnuje rovněž předběžné administrativní kontroly žádostí o proplacení výdajů, následné kontroly podle nařízení (EHS) č. 4045/89 a vlastní audity Komise. Komise má za to, že tento systém funguje uspokojivě. Jako podíl výdajů se nesrovnalosti nahlášené členskými státy u fyzických kontrol i jiných kontrol vývozních náhrad v posledních letech snižovaly a nyní jsou na nízké úrovni. Nicméně v reakci na hlavní obavy Účetního dvora uvedené ve zvláštní zprávě č. 4/2007 se zvažují změny právních předpisů. |
| --- | --- |

5.74

Fyzické kontroly a kontroly záměny podle nařízení (EHS) č. 386/90 jsou součástí celkového kontrolního řetězce, který zahrnuje rovněž předběžné administrativní kontroly žádostí o proplacení výdajů, následné kontroly podle nařízení (EHS) č. 4045/89 a vlastní audity Komise. Komise má za to, že tento systém funguje uspokojivě. Jako podíl výdajů se nesrovnalosti nahlášené členskými státy u fyzických kontrol i jiných kontrol vývozních náhrad v posledních letech snižovaly a nyní jsou na nízké úrovni. Nicméně v reakci na hlavní obavy Účetního dvora uvedené ve zvláštní zprávě č. 4/2007 se zvažují změny právních předpisů.

| 5.75 | Rozhodnutí Komise o schválení finančních výkazů se týkají spolehlivosti účetní závěrky. Osvědčení vydaná certifikačními orgány nezahrnují legalitu a správnost. Žádosti o podporu EU certifikační orgány obvykle na místě nekontrolují. V zájmu zvýšení jistoty, kterou lze odvodit z tohoto prvku schvalování, by útvary Komise měly provádět časté kontrolní návštěvy u dostatečného počtu certifikačních orgánů a zajistit, aby podmínky pro dokumentární přezkum osvědčení a zpráv certifikačních orgánů stanovily přiměřený rozsah a hloubku. |
| --- | --- |

5.75

Rozhodnutí Komise o schválení finančních výkazů se týkají spolehlivosti účetní závěrky. Osvědčení vydaná certifikačními orgány nezahrnují legalitu a správnost. Žádosti o podporu EU certifikační orgány obvykle na místě nekontrolují. V zájmu zvýšení jistoty, kterou lze odvodit z tohoto prvku schvalování, by útvary Komise měly provádět časté kontrolní návštěvy u dostatečného počtu certifikačních orgánů a zajistit, aby podmínky pro dokumentární přezkum osvědčení a zpráv certifikačních orgánů stanovily přiměřený rozsah a hloubku.

| 5.75 | Komise navštěvuje certifikační orgány (a platební agentury) na základě analýzy rizik, která přihlíží k závažnosti problémů, s nimiž se oba subjekty potýkají. Tento postup se bude používat i pro rozpočtový rok 2007. |
| --- | --- |

5.75

Komise navštěvuje certifikační orgány (a platební agentury) na základě analýzy rizik, která přihlíží k závažnosti problémů, s nimiž se oba subjekty potýkají. Tento postup se bude používat i pro rozpočtový rok 2007.

Rozsah a hloubka přezkumu osvědčení vydaných certifikačními orgány ze strany Komise se považují za přiměřené. Komise provádí audity nezbytné k získání přiměřené jistoty, zda jsou (na základě předložených informací) účetní závěrky platebních agentur správné, úplné a přesné. Oddělení nastává, pokud nelze přijmout kladný závěr.

| 5.76 | Ačkoliv systémy schvalování (jakož i kontroly po uskutečnění plateb) mají za cíl vyloučit výdaje, které nejsou v souladu s pravidly Společenství, v současnosti tak na úrovni plateb konečným příjemcům nečiní (66). Výše neoprávněných plateb financovaných z prostředků na SZP není Komisi známa a Komise ani neprovedla příslušný odhad způsobem, který by Účetní dvůr mohl považovat za vhodný (67). |
| --- | --- |

5.76

Ačkoliv systémy schvalování (jakož i kontroly po uskutečnění plateb) mají za cíl vyloučit výdaje, které nejsou v souladu s pravidly Společenství, v současnosti tak na úrovni plateb konečným příjemcům nečiní (66). Výše neoprávněných plateb financovaných z prostředků na SZP není Komisi známa a Komise ani neprovedla příslušný odhad způsobem, který by Účetní dvůr mohl považovat za vhodný (67).

| 5.76 | Postup ověřování shody má z financování Společenství vyloučit výdaje, které nejsou v souladu s pravidly Společenství, a tak chránit rozpočet Společenství před výdaji, které by mu neměly být účtovány. Nejedná se o mechanismus, pomocí něhož mají být vymáhány neoprávněné platby příjemcům, což je podle zásady sdíleného řízení výhradní odpovědností členských států. |
| --- | --- |

5.76

Postup ověřování shody má z financování Společenství vyloučit výdaje, které nejsou v souladu s pravidly Společenství, a tak chránit rozpočet Společenství před výdaji, které by mu neměly být účtovány. Nejedná se o mechanismus, pomocí něhož mají být vymáhány neoprávněné platby příjemcům, což je podle zásady sdíleného řízení výhradní odpovědností členských států.

Výsledky kontrol na úrovni konečných příjemců oznámené Komisi členskými státy a zveřejněné ve výročních zprávách o činnosti GŘ AGRI u významné části výdajů SZP přiměřeně udávají rozsah neoprávněných plateb. V zájmu dalšího zvýšení jistoty, kterou lze z těchto informací získat, Komise od roku 2007 zavedla doporučení Účetního dvora, aby certifikační orgány byly činnější při ověřování a potvrzování statistik inspekce a kontrol uskutečněných plateb.

| 5.77 | Komise by měla zajistit, aby systémy dohledu a kontroly poskytovaly jistotu legality a správnosti operací na úrovni konečných příjemců, a měla by se snažit zajistit zpětné získání neoprávněných plateb. Účetní dvůr navrhl různé možnosti, jak toho dosáhnout. Dopad volby Komise, aby certifikační orgány odvedly více práce, pokud jde o ověřování a potvrzování statistik IACS a kontroly po uskutečnění plateb, bude možno vyhodnotit až později. Nicméně pokud Komise využívá jako zdroj jistoty práci jiných osob, měla by provést náležité kroky, aby se ujistila, že tato práce je spolehlivá. |
| --- | --- |

5.77

Komise by měla zajistit, aby systémy dohledu a kontroly poskytovaly jistotu legality a správnosti operací na úrovni konečných příjemců, a měla by se snažit zajistit zpětné získání neoprávněných plateb. Účetní dvůr navrhl různé možnosti, jak toho dosáhnout. Dopad volby Komise, aby certifikační orgány odvedly více práce, pokud jde o ověřování a potvrzování statistik IACS a kontroly po uskutečnění plateb, bude možno vyhodnotit až později. Nicméně pokud Komise využívá jako zdroj jistoty práci jiných osob, měla by provést náležité kroky, aby se ujistila, že tato práce je spolehlivá.

| 5.77 | Celkový systém řízení a kontroly zemědělských výdajů zajišťuje, aby se zamezilo neoprávněným platbám konečným příjemcům nebo aby byly tyto odhalovány a vymáhány. Tento systém je založen na čtyřech vzájemně se doplňujících úrovních: |
| --- | --- |

5.77

Celkový systém řízení a kontroly zemědělských výdajů zajišťuje, aby se zamezilo neoprávněným platbám konečným příjemcům nebo aby byly tyto odhalovány a vymáhány. Tento systém je založen na čtyřech vzájemně se doplňujících úrovních:

| 1) | povinná správní struktura na úrovni členských států, jejímž jádrem je vytvoření platebních agentur a orgánu na vysoké úrovni, který je příslušný za vydávání a odebírání akreditací agenturám. Rozhodnutí o vydání akreditace se zakládá na podrobném prověření externím auditorským subjektem; |
| --- | --- |

1)

povinná správní struktura na úrovni členských států, jejímž jádrem je vytvoření platebních agentur a orgánu na vysoké úrovni, který je příslušný za vydávání a odebírání akreditací agenturám. Rozhodnutí o vydání akreditace se zakládá na podrobném prověření externím auditorským subjektem;

| 2) | podrobné kontrolní systémy a systémy odrazujících sankcí, které mají tyto platební agentury uplatňovat a které mají společné základní prvky a zvláštní pravidla přizpůsobené specifickým stránkám každého režimu podpory; |
| --- | --- |

2)

podrobné kontrolní systémy a systémy odrazujících sankcí, které mají tyto platební agentury uplatňovat a které mají společné základní prvky a zvláštní pravidla přizpůsobené specifickým stránkám každého režimu podpory;

| 3) | následné kontroly vykonávané nezávislými certifikovanými subjekty a speciálními útvary, které provádějí kontroly podle nařízení (EHS) č. 4045/89; |
| --- | --- |

3)

následné kontroly vykonávané nezávislými certifikovanými subjekty a speciálními útvary, které provádějí kontroly podle nařízení (EHS) č. 4045/89;

| 4) | schvalování účetních závěrek Komisí (schvalování ročních účetních závěrek i víceleté postupy ověřování shody).
  Dohromady tyto čtyři úrovně jsou proto pro Komisi základem k získání přiměřené jistoty, co se týká účinného řízení rizika vzniku chyb u legality a správnosti uskutečněných operací v zemědělství. |
| --- | --- |

4)

schvalování účetních závěrek Komisí (schvalování ročních účetních závěrek i víceleté postupy ověřování shody).

Dohromady tyto čtyři úrovně jsou proto pro Komisi základem k získání přiměřené jistoty, co se týká účinného řízení rizika vzniku chyb u legality a správnosti uskutečněných operací v zemědělství.

| 5.78 | Rozhodnutí Komise o shodě nejsou uzavřená za žádný rok od roku 1998. Jelikož rozhodnutí o výdajích za rok 2006 budou přijata v budoucnu, výdaje jsou prozatímní a jistotu o legalitě a správnosti operací, na kterých se zakládá účetní závěrka Společenství, bude možno získat až po zavedení postupu schvalování v jeho plném rozsahu. |
| --- | --- |

5.78

Rozhodnutí Komise o shodě nejsou uzavřená za žádný rok od roku 1998. Jelikož rozhodnutí o výdajích za rok 2006 budou přijata v budoucnu, výdaje jsou prozatímní a jistotu o legalitě a správnosti operací, na kterých se zakládá účetní závěrka Společenství, bude možno získat až po zavedení postupu schvalování v jeho plném rozsahu.

| 5.78 | Na konci roku 2006 nebylo dosud uzavřeno pouze 12 auditů provedených v roce 2002 a v předchozím období umožňujících finanční opravy pro období před rokem 2001. To znamená, že práce týkající se ověřování shody výdajů z roku 2000 a předchozích let byla velkou měrou dokončena. |
| --- | --- |

5.78

Na konci roku 2006 nebylo dosud uzavřeno pouze 12 auditů provedených v roce 2002 a v předchozím období umožňujících finanční opravy pro období před rokem 2001. To znamená, že práce týkající se ověřování shody výdajů z roku 2000 a předchozích let byla velkou měrou dokončena.

Komise se nedomnívá, že výdaje z roku 2006 jsou prozatímní a že jistotu o legalitě a správnosti uskutečněných operací bude možno získat až po zavedení postupu schvalování v jeho plném rozsahu. Takovéto hodnocení postupu ověřování shody nebere v úvahu, že tento postup je jednou (i když důležitou) součástí celkového systému řízení a kontroly zemědělských výdajů.

Tento systém, který je podrobně popsán v odpovědi Komise k bodu 5.77, je pro Komisi základem k získání přiměřené jistoty, co se týká účinného řízení rizika vzniku chyb u legality a správnosti uskutečněných operací v zemědělství.

Co se týká konkrétně rozpočtového roku 2006, předběžná zjištění auditů uskutečněných v roce 2006 jsou již známa. Obecně vzato lze z těchto zjištění vyvodit závěr, že celková situace s ohledem na nedostatky ve vnitrostátních kontrolních systémech je srovnatelná se situací v předchozích letech.

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY

Vymáhání neoprávněných plateb

| 5.79 | Ve své zvláštní zprávě č. 3/2004 o vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků Účetní dvůr zjistil v systému účtování, vymáhání a odepisování neoprávněných plateb řadu vážných nedostatků. |
| --- | --- |

5.79

Ve své zvláštní zprávě č. 3/2004 o vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků Účetní dvůr zjistil v systému účtování, vymáhání a odepisování neoprávněných plateb řadu vážných nedostatků.

| 5.80 | Na mnoho z těchto nedostatků reagovaly Rada a Komise pozitivně: |
| --- | --- |

5.80

Na mnoho z těchto nedostatků reagovaly Rada a Komise pozitivně:

| 5.80 | |
| --- | --- |

5.80

| a) | vytvořením pracovní skupiny pro vymáhání pohledávek k vyřešení/objasnění nevyřízených případů nesrovnalostí ve výši více než 0,5 milionu EUR za každou instituci (68). Výsledkem bylo rozhodnutí Komise (69), na jehož základě bylo členským státům uloženo uhradit částku 317 milionů EUR (70) a z rozpočtu Společenství 176 milionů EUR; |
| --- | --- |

a)

vytvořením pracovní skupiny pro vymáhání pohledávek k vyřešení/objasnění nevyřízených případů nesrovnalostí ve výši více než 0,5 milionu EUR za každou instituci (68). Výsledkem bylo rozhodnutí Komise (69), na jehož základě bylo členským státům uloženo uhradit částku 317 milionů EUR (70) a z rozpočtu Společenství 176 milionů EUR;

| b) | zavedením nových požadavků na vykazování a řešení nesrovnalostí (71) a přijetím opatření k objasnění odpovědnosti GŘ AGRI a OLAF s ohledem na finanční kontrolu opatření přijatých v souvislosti s nesrovnalostmi (ačkoliv je ještě nutno podepsat předlohu memoranda o porozumění mezi stranami); |
| --- | --- |

b)

zavedením nových požadavků na vykazování a řešení nesrovnalostí (71) a přijetím opatření k objasnění odpovědnosti GŘ AGRI a OLAF s ohledem na finanční kontrolu opatření přijatých v souvislosti s nesrovnalostmi (ačkoliv je ještě nutno podepsat předlohu memoranda o porozumění mezi stranami);

| b) | Nové nařízení zabývající se nesrovnalostmi (72) bylo úspěšně zavedeno všemi 27 členskými státy ode dne 1. ledna 2007 a pracovní skupina Cocolaf (73) zasedala dne 23. května 2007, aby členským státům představila podrobné praktické pokyny.
  Nástroj, který objasňuje povinnosti všech dotčených útvarů, byl předmětem konzultací mezi útvary v průběhu června/července 2007 a očekává se, že bude použitelný brzy poté. |
| --- | --- |

b)

Nové nařízení zabývající se nesrovnalostmi (72) bylo úspěšně zavedeno všemi 27 členskými státy ode dne 1. ledna 2007 a pracovní skupina Cocolaf (73) zasedala dne 23. května 2007, aby členským státům představila podrobné praktické pokyny.

Nástroj, který objasňuje povinnosti všech dotčených útvarů, byl předmětem konzultací mezi útvary v průběhu června/července 2007 a očekává se, že bude použitelný brzy poté.

| c) | u přibližně 2 600 případů, které byly oznámeny do roku 1999 a nepřekračují prahovou hodnotu 500 000 EUR, v celkové výši 168,7 milionu EUR (74) se od 16. října 2006 uplatní přístup „50/50“ (75). |
| --- | --- |

c)

u přibližně 2 600 případů, které byly oznámeny do roku 1999 a nepřekračují prahovou hodnotu 500 000 EUR, v celkové výši 168,7 milionu EUR (74) se od 16. října 2006 uplatní přístup „50/50“ (75).

| 5.81 | Dosud však existují některé důležité otázky, jimiž je třeba se zabývat: |
| --- | --- |

5.81

Dosud však existují některé důležité otázky, jimiž je třeba se zabývat:

| 5.81 | |
| --- | --- |

5.81

| a) | Komise zatím není schopna finalizovat případ „Jordánsko/Irák“ týkající se nepravdivých důkazů o dodání vyváženého masa a drůbeže s údajnými neoprávněnými platbami ve výši 35 milionů EUR, protože v červnu 2007 nebylo v probíhajícím soudním řízení zahrnujícím řízení o předběžné otázce před Evropským soudním dvorem ještě rozhodnuto; |
| --- | --- |

a)

Komise zatím není schopna finalizovat případ „Jordánsko/Irák“ týkající se nepravdivých důkazů o dodání vyváženého masa a drůbeže s údajnými neoprávněnými platbami ve výši 35 milionů EUR, protože v červnu 2007 nebylo v probíhajícím soudním řízení zahrnujícím řízení o předběžné otázce před Evropským soudním dvorem ještě rozhodnuto;

| b) | uplatnění nového postupu schvalování „50:50“ u 2 600 případů s nižší hodnotou znamená, že Komise musí následně provést kontrolu, aby se ujistila, že částky účtované k tíži Společenství podle tohoto postupu byly správné; |
| --- | --- |

b)

uplatnění nového postupu schvalování „50:50“ u 2 600 případů s nižší hodnotou znamená, že Komise musí následně provést kontrolu, aby se ujistila, že částky účtované k tíži Společenství podle tohoto postupu byly správné;

| b) | Co se týká účtování dotyčných částek, Komise podotýká, že to je předmětem osvědčení certifikačních orgánů a že částka ve výši 147 milionů EUR je proto podrobně přezkoumávána těmito orgány.
  Komise se dále zabývá případy, kdy jí byly účtovány částky v souvislosti s audity platebních agentur. |
| --- | --- |

b)

Co se týká účtování dotyčných částek, Komise podotýká, že to je předmětem osvědčení certifikačních orgánů a že částka ve výši 147 milionů EUR je proto podrobně přezkoumávána těmito orgány.

Komise se dále zabývá případy, kdy jí byly účtovány částky v souvislosti s audity platebních agentur.

| c) | diskuse o druhé zprávě Komise týkající se provádění nařízení Rady č. 1469/95 (tzv. černá listina) dosud nedospěla k provoznímu závěru, protože Evropský parlament nevydal k této věci žádné stanovisko. |
| --- | --- |

c)

diskuse o druhé zprávě Komise týkající se provádění nařízení Rady č. 1469/95 (tzv. černá listina) dosud nedospěla k provoznímu závěru, protože Evropský parlament nevydal k této věci žádné stanovisko.

| c) | Zvláštní výbor pro zemědělství (76) naposledy diskutoval a přijal závěry dne 6. června 2006 (77).
  Zpráva Komise (78) byla předána Evropskému parlamentu (Cocobu (79)) dne 24. října 2005, dosud však nebyla v Evropském parlamentu projednána. |
| --- | --- |

c)

Zvláštní výbor pro zemědělství (76) naposledy diskutoval a přijal závěry dne 6. června 2006 (77).

Zpráva Komise (78) byla předána Evropskému parlamentu (Cocobu (79)) dne 24. října 2005, dosud však nebyla v Evropském parlamentu projednána.

Olivový olej

| 5.82 | Ve své předchozí výroční zprávě (80) Účetní dvůr vyslovil obavy ohledně spolehlivosti geografického informačního systému pro pěstování olivovníků. Pro hospodářský rok 2004/05 Účetní dvůr provedl zvláštní audit režimu podpory produkce olivového oleje v členských státech, které jsou hlavními producenty (Itálie, Španělsko a Řecko). |
| --- | --- |

5.82

Ve své předchozí výroční zprávě (80) Účetní dvůr vyslovil obavy ohledně spolehlivosti geografického informačního systému pro pěstování olivovníků. Pro hospodářský rok 2004/05 Účetní dvůr provedl zvláštní audit režimu podpory produkce olivového oleje v členských státech, které jsou hlavními producenty (Itálie, Španělsko a Řecko).

| 5.83 | Jako součást auditu byla testována dokumentace k 50 platbám, z toho 33 bylo zkontrolováno na místě. Osm zemědělců (24 %) nahlásilo nejméně o 5 % olivovníků více, než jich bylo napočítáno, což ve dvou případech vedlo k značným přeplatkům. |
| --- | --- |

5.83

Jako součást auditu byla testována dokumentace k 50 platbám, z toho 33 bylo zkontrolováno na místě. Osm zemědělců (24 %) nahlásilo nejméně o 5 % olivovníků více, než jich bylo napočítáno, což ve dvou případech vedlo k značným přeplatkům.

| 5.84 | Audit potvrdil, že přetrvávají dříve zjištěné nedostatky a že ve všech třech členských státech není GIS úplný nebo spolehlivý. Jelikož údaje z GIS se používají pro výpočet nároků podle SPS (81), Účetní dvůr bude tomuto aspektu věnovat zvláštní pozornost při auditu výdajů v roce 2007. |
| --- | --- |

5.84

Audit potvrdil, že přetrvávají dříve zjištěné nedostatky a že ve všech třech členských státech není GIS úplný nebo spolehlivý. Jelikož údaje z GIS se používají pro výpočet nároků podle SPS (81), Účetní dvůr bude tomuto aspektu věnovat zvláštní pozornost při auditu výdajů v roce 2007.

| 5.83–5.84 | Podpora byla vyplacena na základě množství vyprodukovaného olivového oleje. Počet stromů byl jedním prvkem systému kontroly režimu spolu s mnoha jinými (kontrola lisoven, kontrola výnosů atd.). |
| --- | --- |

5.83–5.84

Podpora byla vyplacena na základě množství vyprodukovaného olivového oleje. Počet stromů byl jedním prvkem systému kontroly režimu spolu s mnoha jinými (kontrola lisoven, kontrola výnosů atd.).

Nařízení stanoví sankci z výše podpory, je-li zjištěný rozdíl mezi počtem nahlášených a napočítaných stromů vyšší než 5 %. V případech, kdy tyto sankce nebyly členskými státy uplatněny či byly uplatněny nesprávně, nebo v případech, kdy nebyl GIS olivovníků aktualizován, postup schvalování účetních závěrek dosud probíhá nebo již vedl k finančním opravám.

Od rozpočtového roku 2000 již Komise uložila finanční opravy ve výši přibližně 180 milionů EUR a významnější opravy se připravují.

Od 1. ledna 2006 byla podpora produkce olivového oleje zcela oddělena a začleněna do režimu jednotné platby (pouze Španělsko zachovalo malý prvek vázané podpory).

Nyní je nutno posuzovat pozemky s olivovníky jako „tradiční“ zemědělské pozemky, které jsou kontrolovány v rámci IACS. To by mělo značně snížit riziko výskytu chyb.

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY

| 5.85 | V posledních dvanácti měsících Účetní dvůr zveřejnil jednu zvláštní zprávu týkající se zemědělství: Fyzické kontroly a kontroly záměny u zásilek, na něž se vztahují vývozní náhrady (zvláštní zpráva č. 4/2007). Zpráva je k dispozici na internetové stránce Účetního dvora (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

5.85

V posledních dvanácti měsících Účetní dvůr zveřejnil jednu zvláštní zprávu týkající se zemědělství: Fyzické kontroly a kontroly záměny u zásilek, na něž se vztahují vývozní náhrady (zvláštní zpráva č. 4/2007). Zpráva je k dispozici na internetové stránce Účetního dvora (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Čisté platby.

(2)  SPS a SAPS.

(3)  Nařízení Rady (EHS) č. 3508/92 (Úř. věst. L 355, 5.12.1992, s. 1) a (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1) týkající se prémií na hospodářská zvířata a podpory na plochu.

(4)  Nařízení Rady (EHS) č. 386/90 (Úř. věst. L 42, 16.2.1990, s. 6).

(5)  Nařízení Rady (EHS) č. 4045/89 (Úř. věst. L 388, 30.12.1989, s. 18) zahrnující platby nad stanovený práh vývozních náhrad, subvencí na zpracování a na transformaci, zpracování bavlny, olivového oleje a tabáku a některých opatření v oblasti rozvoje venkova.

(6)  Nejsou zahrnuty nahlášené opravy v prohlášeních o shodě, které činily –64,8 milionu EUR (Španělsko), – 152,1 milionu EUR (Itálie) a –0,3 (Nizozemsko), jelikož je nebylo možné přiřadit jednotlivým platebním agenturám.

(7)  Včetně výroku s výhradou, omezení rozsahu nebo zdůraznění významné skutečnosti.

(8)  Účty vyňaté z rozhodnutí o finančním schválení, pokud se od certifikačních orgánů požadovala další práce nebo informace.

(9)  Odděleny pouze účty u výdajů na opatření v oblasti rozvoje venkova.

Zdroj: Souhrnná zpráva Komise k finančnímu schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF za rok 2006.

(10)  Nařízení (ES) č. 1782/2003.

(11)  Rakousko, Dánsko, Belgie, Německo, Irsko, Itálie, Lucembursko, Portugalsko, Švédsko a Spojené království.

(12)  Komise tyto údaje znovu upravila v roce 2005.

(13)  Komise tyto údaje znovu upravila v roce 2006.

(14)  Komise tyto údaje znovu upravila v roce 2007.

Pozn. 1: Dálkový průzkum zahrnuje využití družicových nebo leteckých snímků ke kontrole žádostí v rámci IACS.

Pozn. 2: Test provedený v roce N je směrodatný pro platby provedené v roce N+1.

Zdroje: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.

Výroční zpráva o činnosti 2006 – GŘ AGRI.

(15)  Důvody pro náhrady uvedené v ministerských rozhodnutích: „špatné půdní podmínky“, „nadmořská výška pozemků“, „způsob pěstování a sušení“, „rostlinolékařský stav vinic“, „věk vinic vedoucí k snadnému napadení viry a půdní únavě“, „nové osázení nebylo provedeno vhodnými rostlinami pro danou půdu a povětrnostní podmínky regionu“, „sultánky vypěstované na rostlinách postižených viry kvůli použití necertifikovaných rostlin při novém osázení“.

(16)  Do SPS jsou zahrnuty tyto režimy podpor: plodiny na orné půdě, hovězí a telecí maso, skopové a kozí maso, mléko a mléčné výrobky, luskoviny pěstované na zrno, sušená krmiva, rýže, osivo, bramborový škrob, bavlna, olivový olej, tabák, chmel a cukrová řepa.

(17)  Každý nárok spolu s jedním hektarem půdy nahlášeným zemědělcem a udržovaným v dobrém zemědělském a ekologickém stavu vede k platbě na základě SPS.

(18)  Údaje pro Dánsko, Lucembursko, Německo a Švédsko předložené členskými státy podle nařízení Komise (ES) č. 296/96. V současnosti se analyzují údaje Spojeného království s cílem setřídit je podle platebních agentur. Předběžně byly údaje pro Anglii, Skotsko, Wales a Severní Irsko převzaty ze statistiky kontrol IACS podle článku 76 nařízení (ES) č. 796/2004.

(19)  Údaje převzaté ze statistik předaných podle článku 76 nařízení (ES) č. 796/2004.

(20)  Určitý nárůst počtu žádostí v rámci SPS v prorovnání s počtem příjemců přímé podpory podle předchozích režimů podpor vysvětluje skutečnost, že některé kategorie příjemců v rámci SPS (např. producenti ovoce, zeleniny a konzumních brambor, chovatelé koní) vykonávali zemědělskou činnost před zavedením SPS, nedostávali však přímou podporu EU.

(21)  Určitý nárůst ploch, na něž se vztahují žádosti v rámci SPS, v porovnání s plochou nahlášenou v rámci předchozích režimů přímých podpor vysvětluje skutečnost, že plochy používané pro zemědělskou produkci mimo předchozí režimy podpor jsou nyní nahlášeny na základě SPS, a skutečnost, že v rámci SPS je zemědělec povinen nahlásit veškerou půdu, kterou má k dispozici.

(22)  Viz článek 42 nařízení (ES) č. 1782/2003.

(23)  Výpočet a přidělování nároků bylo zkontrolováno v Rakousku, Belgii (Vlámsko), Německu (Bavorsko), Itálii (AGEA), Dánsku, Irsku, Lucembursku, Portugalsku, Švédsku, Spojeném království (Anglie, Skotsko a Severní Irsko).

(24)  Viz příloha V nařízení Komise (ES) č. 118/2005 (Úř. věst. L 24, 27.1.2005, s. 15).

(25)  Účetní dvůr nekontroloval zásadu podmíněnosti – dodržování různých norem ze strany zemědělce, které zahrnují ochranu životního prostředí, veřejné zdraví, zdraví zvířat a rostlin atd.

(26)  Tento aspekt byl zkontrolován v Rakousku, Belgii (Valonsko), Německu (Braniborsko), Dánsku, Irsku, Itálii a ve Spojeném království (Wales).

(27)  Hodnota nároků přidělených vlastníkům půdy se bude v čase významně zvyšovat (viz bod 5.28).

(28)  Zejména v případech, kdy nájemní smlouvy nejsou prodlouženy.

(29)  Účetní dvůr odhadl finanční dopad pomocí průměrné hodnoty nároků v dotčených členských státech.

(30)  Čl. 59 odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanoví, že v regionálním modelu se počet nároků na zemědělce musí rovnat počtu hektarů, které ohlásí [...] pro první rok použití režimu jednotné platby.

(31)  Viz čl. 33 odst. 1 a čl. 2 písm. a) a c) nařízení (ES) č. 1782/2003.

(32)  U pozemků ve vážně znevýhodněných oblastech (SDA – z angl. severely disadvantaged area) údaje činí 25,59 EUR a přibližně 230 EUR, v případě vřesovišť činí 3,36 EUR a přibližně 30 EUR.

(33)  Čl. 42 odst. 9 nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 a čl. 10 nařízení Komise (ES) č. 795/2004 (Úř. věst. L 141, 30.4.2004, s. 1).

(34)  Ustanovení o mimořádných příjmech se týká pouze převodů provedených před 15. květnem 2004. Převody provedené po tomto datu a nezpoplatněné převody sem nespadají.

(35)  V roce 2006 použilo toto ustanovení Španělsko a Francie.

(36)  Čl. 42 odst. 3 nařízení (ES) č. 1782/2003.

(37)  Viz definici zemědělce v bodě 5.26.

(38)  Viz čl. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 795/2004, který uvádí, že zemědělec zahajující zemědělskou činnost nesměl nikdy v minulosti provozovat zemědělskou činnost svým jménem a na vlastní účet nebo vykonávat kontrolu nad právnickou osobou provozující zemědělskou činnost během pěti let předcházejících zahájení nové činnosti.

(39)  192 nároků v hodnotě 115 000 EUR bylo převedeno podle ustanovení článku 17 nařízení (ES) č. 795/2004 na dceru zemědělce A a v souvislosti s půdou prodanou v roce 2003 i na dva další zemědělce. Tyto nároky byly převedeny, aniž by bylo uplatněno ustanovení o mimořádných příjmech.

(40)  Pronajímatel této půdy byl chovatelem ovcí, který vlastnil více než 11 700 ha horských pastvin, na něž mu byly přiděleny nároky relativně nízké hodnoty ve výši 20 EUR na hektar. Celkem pronajímal více než 3 000 ha zemědělcům, kteří byli v podobné situaci jako zemědělec B.

(41)  Běžný nárok musí být aktivován nejméně jednou za tři roky a nároky z vnitrostátní rezervy musí být aktivovány každý rok po dobu prvních pěti let.

(42)  Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko, Slovensko.

(43)  Ostatních pět členských států bylo zkontrolováno předchozí rok. Viz výroční zprávu za rozpočtový rok 2005, body 5.12–5.20.

(44)  Jestliže celková splatná podpora překročí vnitrostátní rámec pro SAPS, je nutno podporu přiměřeně snížit.

(45)  Dalších 3 810 milionů EUR bylo vynaloženo na rozvoj venkova v rámci orientační sekce EZOZF (viz kapitola 6).

(46)  V Itálii, Dánsku, Nizozemsku, Německu, Rakousku, Francii, Irsku a Spojeném království.

(47)  Viz bod 5.38 písm. b) výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2005.

(48)  Nařízení (ES) č. 386/90.

(49)  Nařízení Komise (ES) č. 2390/1999 (Úř. věst. L 295, 16.11.1999, s. 1).

(50)  Komise vydala zvláštní rozhodnutí o výdajích na rozvoj venkova v nových členských státech. To lépe odráží finanční řízení v této oblasti.

(51)  Zprávy a osvědčení musejí být předány Komisi do 10. února a rozhodnutí je nutno přijmout do 30. dubna.

(52)  Do souboru pro DAS bylo zařazeno 30 platebních agentur. U dalších 15 platebních agentur, u nichž bylo osvědčení pozměněno, byly přezkoumány důvody této změny.

(53)  DAF – Irsko, AGEA a AGREA – Itálie, BIRB – Belgie, FAGA – Španělsko, ONIC – Francie, OPEKEPE – Řecko.

(54)  ARBEA – Itálie, IFADAP – Portugalsko, Ministère de l’Agriculture – Lucembursko, MVH – Maďarsko.

(55)  Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1) a nařízení Komise (ES) č. 885/2006 (Úř. věst. L 171, 23.6.2006, s. 90).

(56)  Viz příloha III nařízení Komise (ES) č. 885/2006.

(57)  Čl. 32 odst. 5 nařízení (ES) č. 1290/2005.

(58)  Společenství může hradit dodatečné částky, pokud budou schváleny zbývající účetní závěrky.

(59)  Čl. 32 odst. 6 nařízení (ES) č. 1290/2005.

(60)  V tabulce 9 rozvahy.

(61)  Rozhodnutí Komise 2006/334/ES (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 21), rozhodnutí Komise 2006/554/ES (Úř. věst. L 218, 9.8.2006, s. 12), rozhodnutí Komise 2006/932/ES (Úř. věst. L 355, 15.12.2006, s. 96).

(62)  Opravy mohou být provedeny za nejvýše dva roky před oznámením auditních zjištění, čl. 7 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103).

(63)  Prohlášení č. 3 o přezkumu finančního rámce, které je připojeno k interinstitucionální dohodě ze dne 17. května 2006.

(64)  Článek 48 nařízení Komise (ES) č. 1974/2006.

(65)  Kontroly po uskutečnění plateb u operací, které byly provedeny v roce 2006, se uskuteční v období od července 2007 do července 2008. Tyto kontroly mohou zahrnovat i jiné operace než jen operace za rok 2006. Výsledky budou oznámeny Komisi nejpozději do 1. ledna 2009. Komise je poté přezkoumá a může rozhodnout o vyloučení výdajů. Účetní dvůr proto nemůže získat jistotu, co se týče operací EZOZF pro rok 2006.

(66)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 5.56.

(67)  K odhadu výše nesrovnalostí by měla být jednoznačně definována vhodná metoda výběru vzorku (stanovisko Účetního dvora č. 2/2004 k modelu jednotného auditu, bod 48) a legalita a správnost výdajů by se měla ověřovat na úrovni konečných příjemců (stanovisko Účetního dvora č. 1/2005 k financování SZP, bod 24).

(68)  Oznámeno Komisi před rokem 1999.

(69)  Rozhodnutí Komise 2006/678/ES (Úř. věst. L 278, 10.10.2006, s. 24).

(70)  165 případů, z toho se157 případů týkalo Itálie.

(71)  Podle nařízení Komise (ES) č. 1848/2006 (Úř. věst. L 355, 15.12.2006, s. 56).

(72)  Nařízení Komise (ES) č. 1848/2006.

(73)  Cocolaf: Poradní výbor pro koordinaci v boji proti podvodům.

(74)  Stav k 14. listopadu 2005.

(75)  Finančních důsledky nevrácení finančních prostředků hradí z 50 % členské státy a z 50 % rozpočet Společenství, pokud k navracení nedošlo do čtyř/osmi let po prvním administrativním nebo soudním zjištění nebo o něm nerozhodly vnitrostátní soudy. V rozhodnutí o schválení vydaném v dubnu 2007 nebylo dosud rozhodnuto o většině uvedených případů, jelikož účty agentury AGEA v Itálii jsou oddělené.

(76)  Zvláštní výbor pro zemědělství se skládá ze stálých zástupců členských států; výbor připravuje rozhodnutí Rady o záležitostech společné zemědělské politiky.

(77)  Ref. č. posledního dokumentu 7763/06.

(78)  Druhá zpráva Komise o provádění nařízení Rady (ES) č. 1469/95.

(79)  Cocobu: Výbor pro rozpočtovou kontrolu.

(80)  Viz body 5.25 až 5.27.

(81)  Počet hektarů, jež je nutno vzít v úvahu při určování počtu platebních nároků, je založen na algoritmu, který odvozuje plochu k pěstování oliv podle rozmístění olivovníků na pozemku pomocí automatického zpracování na základě GIS.

PŘÍLOHA 5.1

Vývoj hlavních připomínek – zemědělství

| | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Připomínky | Odpovědi Komise | Připomínky | Doporučení |
| IACS | Režimy podpor „na plochu“ | | | |
| Stejně jako v předchozích letech se u některých členských států ukázalo, že operace vybrané na základě analýzy rizika vykazují menší chybovost než operace vybrané namátkově (5.8). | Audity Komise prokázaly, že některé členské státy zaznamenaly kontroly realizované pomocí dálkového snímání jako náhodné kontroly, ačkoli zemědělci byli vybráni na základě analýzy rizika v dané zóně. | | |
| Režimy prémií na hospodářská zvířata | | | |
| Obecně jsou statistické údaje jednotlivých členských států pro prémie na hospodářská zvířata dosud méně spolehlivé než obdobné statistické údaje u žádostí o podporu na plochu (5.24). | Bez odpovědi | | |
| Zjištění DAS ohledně IACS v Řecku naznačují, že od posledního roku nedošlo k významnému zlepšení (5.10). | V roce 2005 Komise pokračovala ve svém rozšířeném programu auditu. Nedostatky byly řešeny v rámci postupů schvalování účetní závěrky. Řecké orgány vypracovaly akční plán zacílený na nedostatky, aby zabezpečily rozšíření a účelné využívání hlavních složek IACS. Řecké orgány zahrnuly do svého akčního plánu pro rok 2006 zavedení nového postupu předkládání žádostí, který mění roli zemědělských svazů. | Již pátý rok za sebou obsahuje prohlášení generálního ředitele výhradu týkající se nedostatečné implementace IACS v Řecku. V roce 2006 Komise a Účetní dvůr potvrdily, že hlavní kontroly nebyly dosud zavedeny (5.11). | |
| SPS | — | — | Spojené království přidělovalo nároky vlastníkům půdy, kteří po většinu roku půdu pronajímají (5.20).
  V rozporu s předpisy některé členské státy rozšířily ustanovení týkající se konsolidace nároků na všechny případy, kdy měl zemědělec v roce 2005 méně hektarů než nároků (5.23).
  SPS měl řadu vedlejších účinků: podpora byla vyplácena vlastníkům půdy a novým příjemcům (5.28); v mnoha členských státech bylo „zemědělcům“ povoleno ponechat si mimořádné příjmy (5.29); nevhodná investiční kritéria vedla k spornému přidělování mimořádných nároků (5.34). | |
| Olivový olej | Účetní dvůr zjistil, že nedostatečná aktualizace údajů v GIS (alfanumerická databáze, skutečný počet olivovníků, nová výsadba a produkční potenciál) ve všech členských státech jednoznačně prokazuje, že GIS nelze dosud považovat za plně funkční (5.25–5.26). | Nedostatky v GIS pro olivovníky jsou Komisi rovněž známy; ta sdílí obavy Účetního dvora ohledně provádění reformy. | Kontroly na místě v členských státech, které jsou hlavními producenty, odhalily obecné problémy, které mají vliv na spolehlivost a přesnost GIS a následně na správný výpočet nároků podle SPS (5.84). | |
| Následné kontroly | Komise stále nemůže poskytnout úplné a srovnatelné informace o zkontrolovaných operacích (4045/89) a o hodnotě zjištěných a uhrazených nesrovnalostí. Provedla změny právních předpisů ke zlepšení podávání zpráv, ale účinky těchto změn nejsou dosud známy (5.38). | Komise zastává názor, že již dostává dostatečné informace týkající se testovaných operací a zjištěných nesrovnalostí.
  Vykazování se dále zlepšilo zavedením nařízení (ES) č. 40/2006, které umožňuje stanovit pro všechny kategorie výdajů potenciální úroveň nesrovnalostí. | Jednotka odpovědná za audity shody v souvislosti s rozvojem venkova neprovedla žádné audity týkající se záležitostí nařízení (EHS) č. 4045/89 (5.50). | |
| V rámci kontroly nápravných opatření přijatých na základě auditů z roku 2003 (přezkoumání monitorování Komise v souvislosti s kontrolami podle 4045/89) Účetní dvůr znovu navštívil sedm členských států, aby posoudil dosažený pokrok. Ačkoli při těchto kontrolách Účetní dvůr zjistil, že se zlepšila celková kvalita prověřovaných kontrol, přetrvávaly nedostatky ve zpětném získávání neoprávněných plateb zjištěných při kontrolách a nebyly včas dokončeny plánované kontroly po uskutečnění platby a ve dvou členských státech nebyl trvale dodržován minimální počet těchto kontrol (5.39). | Získání neoprávněných plateb není v odpovědnosti těch, kteří vykonávají kontroly uskutečněných plateb, ale platebních agentur. | Komise proto dosud neví, kolik možných nesrovnalostí původně nahlášených podle nařízení (EHS) č. 4045/89 vedlo k navrácení finančních prostředků či proč k němu nedošlo (5.52). | |
| Komise zahájila posouzení rozsahu nedokončených plánovaných kontrol v některých členských státech (tuto záležitost zdůraznil Účetní dvůr v předchozích zprávách). První výsledky potvrdily neprovedení požadovaného minimálního počtu kontrol po uskutečnění plateb ve čtyřech členských státech, dosud však nebyla provedena žádná nápravná opatření (5.38). | Komise ve skutečnosti již odhadla rozsah nedostatků. Nápravné opatření bylo iniciováno prostřednictvím misí do dvou členských států, v kterých jsou nedostatky nejzávažnější. Tyto dva členské státy byly požádány, aby vypracovaly akční plány na vyřešení těchto nedostatků.
  Tyto akční plány zahrnující jasné stanovení počtu nevykonaných kontrol ve vztahu k dostupným zdrojům, včetně jasných lhůt, je třeba oznámit Komisi a jejich provádění bude podrobně sledováno. | Nedostatky přetrvávají v Německu, Itálii a Španělsku (5.53). | |
| Vývozní náhrady | Kontroly vývozních náhrad: | | | |
| Nedostatky zjištěné Komisí při auditech v členských státech v roce 2004 nebyly dosud předmětem konečného rozhodnutí, zda bude či nebude uložena finanční oprava (5.34). | Dvě šetření byla ukončena bez finanční opravy (Polsko, Litva). U ostatních šetření, při kterých se zjistily nedostatky, probíhají postupy schvalování účetní závěrky. | Audit Účetního dvora týkající se fyzických kontrol a kontrol záměny vedl ke zvláštní zprávě č. 4/2007.
  Analýza Účetního dvora prokazuje, že informace poskytnuté s ohledem na fyzické kontroly a kontroly záměny nejsou spolehlivé (5.55). | |
| Rozvoj venkova | Audit Účetního dvora zjistil vysoký počet chyb vzniklých v důsledku toho, že zemědělci nedodrželi své závazky nebo orgány neověřily hlavní podmínky způsobilosti (5.29). | Komise podrobně přezkoumá problémy zjištěné Účetním dvorem poté, co získá odpovědi od členských států. | U agroenvironmentálních opatření Účetní dvůr opět zjistil vysoký počet chyb vzniklých v důsledku toho, že zemědělci nedodrželi své závazky nebo orgány neověřily hlavní podmínky způsobilosti (5.44). | |

2005

2006

Připomínky

Odpovědi Komise

Připomínky

Doporučení

IACS

Režimy podpor „na plochu“

Stejně jako v předchozích letech se u některých členských států ukázalo, že operace vybrané na základě analýzy rizika vykazují menší chybovost než operace vybrané namátkově (5.8).

Audity Komise prokázaly, že některé členské státy zaznamenaly kontroly realizované pomocí dálkového snímání jako náhodné kontroly, ačkoli zemědělci byli vybráni na základě analýzy rizika v dané zóně.

Režimy prémií na hospodářská zvířata

Obecně jsou statistické údaje jednotlivých členských států pro prémie na hospodářská zvířata dosud méně spolehlivé než obdobné statistické údaje u žádostí o podporu na plochu (5.24).

Bez odpovědi

Zjištění DAS ohledně IACS v Řecku naznačují, že od posledního roku nedošlo k významnému zlepšení (5.10).

V roce 2005 Komise pokračovala ve svém rozšířeném programu auditu. Nedostatky byly řešeny v rámci postupů schvalování účetní závěrky. Řecké orgány vypracovaly akční plán zacílený na nedostatky, aby zabezpečily rozšíření a účelné využívání hlavních složek IACS. Řecké orgány zahrnuly do svého akčního plánu pro rok 2006 zavedení nového postupu předkládání žádostí, který mění roli zemědělských svazů.

Již pátý rok za sebou obsahuje prohlášení generálního ředitele výhradu týkající se nedostatečné implementace IACS v Řecku. V roce 2006 Komise a Účetní dvůr potvrdily, že hlavní kontroly nebyly dosud zavedeny (5.11).

SPS

—

—

Spojené království přidělovalo nároky vlastníkům půdy, kteří po většinu roku půdu pronajímají (5.20).

V rozporu s předpisy některé členské státy rozšířily ustanovení týkající se konsolidace nároků na všechny případy, kdy měl zemědělec v roce 2005 méně hektarů než nároků (5.23).

SPS měl řadu vedlejších účinků: podpora byla vyplácena vlastníkům půdy a novým příjemcům (5.28); v mnoha členských státech bylo „zemědělcům“ povoleno ponechat si mimořádné příjmy (5.29); nevhodná investiční kritéria vedla k spornému přidělování mimořádných nároků (5.34).

Olivový olej

Účetní dvůr zjistil, že nedostatečná aktualizace údajů v GIS (alfanumerická databáze, skutečný počet olivovníků, nová výsadba a produkční potenciál) ve všech členských státech jednoznačně prokazuje, že GIS nelze dosud považovat za plně funkční (5.25–5.26).

Nedostatky v GIS pro olivovníky jsou Komisi rovněž známy; ta sdílí obavy Účetního dvora ohledně provádění reformy.

Kontroly na místě v členských státech, které jsou hlavními producenty, odhalily obecné problémy, které mají vliv na spolehlivost a přesnost GIS a následně na správný výpočet nároků podle SPS (5.84).

Následné kontroly

Komise stále nemůže poskytnout úplné a srovnatelné informace o zkontrolovaných operacích (4045/89) a o hodnotě zjištěných a uhrazených nesrovnalostí. Provedla změny právních předpisů ke zlepšení podávání zpráv, ale účinky těchto změn nejsou dosud známy (5.38).

Komise zastává názor, že již dostává dostatečné informace týkající se testovaných operací a zjištěných nesrovnalostí.

Vykazování se dále zlepšilo zavedením nařízení (ES) č. 40/2006, které umožňuje stanovit pro všechny kategorie výdajů potenciální úroveň nesrovnalostí.

Jednotka odpovědná za audity shody v souvislosti s rozvojem venkova neprovedla žádné audity týkající se záležitostí nařízení (EHS) č. 4045/89 (5.50).

V rámci kontroly nápravných opatření přijatých na základě auditů z roku 2003 (přezkoumání monitorování Komise v souvislosti s kontrolami podle 4045/89) Účetní dvůr znovu navštívil sedm členských států, aby posoudil dosažený pokrok. Ačkoli při těchto kontrolách Účetní dvůr zjistil, že se zlepšila celková kvalita prověřovaných kontrol, přetrvávaly nedostatky ve zpětném získávání neoprávněných plateb zjištěných při kontrolách a nebyly včas dokončeny plánované kontroly po uskutečnění platby a ve dvou členských státech nebyl trvale dodržován minimální počet těchto kontrol (5.39).

Získání neoprávněných plateb není v odpovědnosti těch, kteří vykonávají kontroly uskutečněných plateb, ale platebních agentur.

Komise proto dosud neví, kolik možných nesrovnalostí původně nahlášených podle nařízení (EHS) č. 4045/89 vedlo k navrácení finančních prostředků či proč k němu nedošlo (5.52).

Komise zahájila posouzení rozsahu nedokončených plánovaných kontrol v některých členských státech (tuto záležitost zdůraznil Účetní dvůr v předchozích zprávách). První výsledky potvrdily neprovedení požadovaného minimálního počtu kontrol po uskutečnění plateb ve čtyřech členských státech, dosud však nebyla provedena žádná nápravná opatření (5.38).

Komise ve skutečnosti již odhadla rozsah nedostatků. Nápravné opatření bylo iniciováno prostřednictvím misí do dvou členských států, v kterých jsou nedostatky nejzávažnější. Tyto dva členské státy byly požádány, aby vypracovaly akční plány na vyřešení těchto nedostatků.

Tyto akční plány zahrnující jasné stanovení počtu nevykonaných kontrol ve vztahu k dostupným zdrojům, včetně jasných lhůt, je třeba oznámit Komisi a jejich provádění bude podrobně sledováno.

Nedostatky přetrvávají v Německu, Itálii a Španělsku (5.53).

Vývozní náhrady

Kontroly vývozních náhrad:

Nedostatky zjištěné Komisí při auditech v členských státech v roce 2004 nebyly dosud předmětem konečného rozhodnutí, zda bude či nebude uložena finanční oprava (5.34).

Dvě šetření byla ukončena bez finanční opravy (Polsko, Litva). U ostatních šetření, při kterých se zjistily nedostatky, probíhají postupy schvalování účetní závěrky.

Audit Účetního dvora týkající se fyzických kontrol a kontrol záměny vedl ke zvláštní zprávě č. 4/2007.

Analýza Účetního dvora prokazuje, že informace poskytnuté s ohledem na fyzické kontroly a kontroly záměny nejsou spolehlivé (5.55).

Rozvoj venkova

Audit Účetního dvora zjistil vysoký počet chyb vzniklých v důsledku toho, že zemědělci nedodrželi své závazky nebo orgány neověřily hlavní podmínky způsobilosti (5.29).

Komise podrobně přezkoumá problémy zjištěné Účetním dvorem poté, co získá odpovědi od členských států.

U agroenvironmentálních opatření Účetní dvůr opět zjistil vysoký počet chyb vzniklých v důsledku toho, že zemědělci nedodrželi své závazky nebo orgány neověřily hlavní podmínky způsobilosti (5.44).

PŘÍLOHA 5.2

Posouzení systémů dohledu a kontroly – režim jednotné platby (SPS) – v rámci IACS (1)

| Hlavní vnitřní kontroly |
| --- |
| Členský stát | Administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení | Analýza rizika a postupy výběru vzorku pro inspekce | Metodika kontrol a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích | Příprava a spolehlivost statistických údajů o inspekcích a výsledcích |
| Rakousko | 3/4/5 | | | |
| Belgie (Valonsko) | 3/4/14 | | | |
| Německo (Braniborsko) | 1/2/3 | | | |
| Itálie | 3/12 | | 9/13 | 6 |
| Irsko | 1/3/5 | 8 | 9/10 | 7 |
| Wales | 1/3/5/11 | | | |

Hlavní vnitřní kontroly

Členský stát

Administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení

Analýza rizika a postupy výběru vzorku pro inspekce

Metodika kontrol a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích

Příprava a spolehlivost statistických údajů o inspekcích a výsledcích

Rakousko

3/4/5

Belgie (Valonsko)

3/4/14

Německo (Braniborsko)

1/2/3

Itálie

3/12

9/13

6

Irsko

1/3/5

8

9/10

7

Wales

1/3/5/11

| | Uspokojivé |
| --- | --- |
| | Částečně uspokojivé |
| | Neuspokojivé |

Uspokojivé

Částečně uspokojivé

Neuspokojivé

| 1 | Postupy evidence žádostí neposkytují dostatečný důkaz o skutečném dni přijetí a/nebo nejsou přiměřeně kontrolovány. |
| --- | --- |
| 2 | Do databáze používané k administrativním křížovým kontrolám a výpočtu plateb se zadávají údaje o referenčních pozemcích pouze na začátku roku, za který se podává žádost. Úpravy referenčních pozemků provedené během roku, za který se podává žádost, se do databáze nepřenášejí, dokud nejsou provedeny platby. |
| 3 | Nesprávný výpočet plateb, kde stanovená plocha nepostačuje pro všechny nahlášené nároky. |
| 4 | Žádné či nedostatečné administrativní křížové kontroly, zda plocha nahlášená jako vyjmutá z produkce splňuje podmínky právních předpisů. |
| 5 | Konsolidace byla systematicky umožňována i v jiných případech, než je stanoveno v právních předpisech EU, a vedla k neoprávněným platbám (nesprávná konsolidace měla dopad na 5 570 nároků v Rakousku, 4 552 nároku ve Walesu a na více než 150 000 nároků v Irsku). |
| 6 | Menší rozdíly mezi statistickými údaji oznámenými Komisi a podkladovými údaji předanými auditorům a značné zpoždění při předávání statistických údajů Komisi. |
| 7 | Významné rozdíly mezi statistickými údaji oznámenými Komisi a podkladovými údaji předanými auditorům a značné zpoždění při předávání statistických údajů Komisi. |
| 8 | Výběr inspekcí (hospodářský rok 2005/06) byl založen na zastaralých údajích v žádostech (hospodářský rok 2004/05). |
| 9 | Zjištěné nedostatky se týkaly kontroly kvality a/nebo vzdělávacího systému. |
| 10 | Odpočty s ohledem na nezpůsobilé plochy jsou systematicky snižovány o 5 % odchylku měření. |
| 11 | U jednoho pozemku mohou různí zemědělci podat žádost na základě různých režimů podpor EU. |
| 12 | Systém evidence půdy v některých případech neumožňuje identifikaci místa zemědělského pozemku v rámci referenčního pozemku. Vnitrostátní pokyny umožňují překročení způsobilé plochy referečního pozemku o odchylku ve výši až 5 % nebo 0,5 ha. |
| 13 | Pokud zemědělský pozemek zahrnuje dva nebo více katastrálních pozemků, provádí se měření s použitím příslušných odchylek pro každý katastrální pozemek zvlášť, nikoli pro zemědělskou pozemek jako celek, což vede k použítí nesprávných odchylkových rozpětí. |
| 14 | Systém evidence půdy není aktualizován o informace, které mají k dispozici katastrální úřady, ani o informace o zalesněných pozemcích. |

1

Postupy evidence žádostí neposkytují dostatečný důkaz o skutečném dni přijetí a/nebo nejsou přiměřeně kontrolovány.

2

Do databáze používané k administrativním křížovým kontrolám a výpočtu plateb se zadávají údaje o referenčních pozemcích pouze na začátku roku, za který se podává žádost. Úpravy referenčních pozemků provedené během roku, za který se podává žádost, se do databáze nepřenášejí, dokud nejsou provedeny platby.

3

Nesprávný výpočet plateb, kde stanovená plocha nepostačuje pro všechny nahlášené nároky.

4

Žádné či nedostatečné administrativní křížové kontroly, zda plocha nahlášená jako vyjmutá z produkce splňuje podmínky právních předpisů.

5

Konsolidace byla systematicky umožňována i v jiných případech, než je stanoveno v právních předpisech EU, a vedla k neoprávněným platbám (nesprávná konsolidace měla dopad na 5 570 nároků v Rakousku, 4 552 nároku ve Walesu a na více než 150 000 nároků v Irsku).

6

Menší rozdíly mezi statistickými údaji oznámenými Komisi a podkladovými údaji předanými auditorům a značné zpoždění při předávání statistických údajů Komisi.

7

Významné rozdíly mezi statistickými údaji oznámenými Komisi a podkladovými údaji předanými auditorům a značné zpoždění při předávání statistických údajů Komisi.

8

Výběr inspekcí (hospodářský rok 2005/06) byl založen na zastaralých údajích v žádostech (hospodářský rok 2004/05).

9

Zjištěné nedostatky se týkaly kontroly kvality a/nebo vzdělávacího systému.

10

Odpočty s ohledem na nezpůsobilé plochy jsou systematicky snižovány o 5 % odchylku měření.

11

U jednoho pozemku mohou různí zemědělci podat žádost na základě různých režimů podpor EU.

12

Systém evidence půdy v některých případech neumožňuje identifikaci místa zemědělského pozemku v rámci referenčního pozemku. Vnitrostátní pokyny umožňují překročení způsobilé plochy referečního pozemku o odchylku ve výši až 5 % nebo 0,5 ha.

13

Pokud zemědělský pozemek zahrnuje dva nebo více katastrálních pozemků, provádí se měření s použitím příslušných odchylek pro každý katastrální pozemek zvlášť, nikoli pro zemědělskou pozemek jako celek, což vede k použítí nesprávných odchylkových rozpětí.

14

Systém evidence půdy není aktualizován o informace, které mají k dispozici katastrální úřady, ani o informace o zalesněných pozemcích.

---

(1)  Aspekty týkající se podmíněnosti nejsou zahrnuty.

KAPITOLA 6

Strukturální politiky

OBSAH

| 6.1 | Úvod |
| --- | --- |

6.1

| 6.2–6.36 | Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti |
| --- | --- |

6.2–6.36

| 6.2–6.24 | Zvláštní charakteristiky strukturálních politik |
| --- | --- |

6.2–6.24

| 6.2 | Účel a cíle strukturálních politik |
| --- | --- |

6.2

| 6.3–6.8 | Nástroje financování strukturálních politik |
| --- | --- |

6.3–6.8

| 6.9–6.11 | Rozsah a forma financování strukturálních politik Společenstvím |
| --- | --- |

6.9–6.11

| 6.12–6.15 | Chyby ve spolufinancování projektů strukturálních politik |
| --- | --- |

6.12–6.15

| 6.16–6.24 | Kontrola projektů strukturálních politik |
| --- | --- |

6.16–6.24

| 6.25 | Audit Účetního dvora |
| --- | --- |

6.25

| 6.26–6.31 | Hlavní zjištění o správnosti financování strukturálních politik Společenstvím |
| --- | --- |

6.26–6.31

| 6.32–6.35 | Hlavní zjištění o systémech kontroly v členských státech |
| --- | --- |

6.32–6.35

| 6.36 | Hlavní zjištění o auditní činnosti Komise |
| --- | --- |

6.36

| 6.37–6.45 | Závěry a doporučení |
| --- | --- |

6.37–6.45

| 6.37–6.39 | Závěry |
| --- | --- |

6.37–6.39

| 6.40–6.45 | Doporučení |
| --- | --- |

6.40–6.45

| 6.46 | Zvláštní zpráva vydaná od zveřejnění poslední výroční zprávy |
| --- | --- |

6.46

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 6.1 | EU provádí řadu strukturálních politik, jejichž cílem je snížit rozdíly v rozvoji mezi regiony. V programovém období 2000–2006 tyto politiky představovaly přibližně třetinu celkového rozpočtu Společenství, a byly tedy jeho druhou největší složkou. V novém programovém období, tj. v letech 2007 až 2013, budou strukturální politiky nadále patřit k významným politikám Evropské unie. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

6.1

EU provádí řadu strukturálních politik, jejichž cílem je snížit rozdíly v rozvoji mezi regiony. V programovém období 2000–2006 tyto politiky představovaly přibližně třetinu celkového rozpočtu Společenství, a byly tedy jeho druhou největší složkou. V novém programovém období, tj. v letech 2007 až 2013, budou strukturální politiky nadále patřit k významným politikám Evropské unie.

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Zvláštní charakteristiky strukturálních politik

Účel a cíle strukturálních politik

| 6.2 | V programovém období 2000–2006 byly strukturální politiky zaměřeny na tyto oblasti: |
| --- | --- |

6.2

V programovém období 2000–2006 byly strukturální politiky zaměřeny na tyto oblasti:

| — | strukturální přizpůsobení regionů, jejichž rozvoj zaostává (cíl 1), |
| --- | --- |

—

strukturální přizpůsobení regionů, jejichž rozvoj zaostává (cíl 1),

| — | hospodářská a sociální přeměna oblastí, jež čelí strukturálním potížím (cíl 2), |
| --- | --- |

—

hospodářská a sociální přeměna oblastí, jež čelí strukturálním potížím (cíl 2),

| — | modernizace systémů vzdělávání a zaměstnanosti (cíl 3), |
| --- | --- |

—

modernizace systémů vzdělávání a zaměstnanosti (cíl 3),

| — | spolupráce mezi regiony v rámci celé Evropské unie (iniciativa Společenství INTERREG III), |
| --- | --- |

—

spolupráce mezi regiony v rámci celé Evropské unie (iniciativa Společenství INTERREG III),

| — | obnova měst a městských částí v kritické situaci (iniciativa Společenství URBAN II), |
| --- | --- |

—

obnova měst a městských částí v kritické situaci (iniciativa Společenství URBAN II),

| — | boj proti diskriminaci na trhu práce (iniciativa Společenství EQUAL), |
| --- | --- |

—

boj proti diskriminaci na trhu práce (iniciativa Společenství EQUAL),

| — | rozvoj venkovských oblastí (iniciativa Společenství LEADER+), |
| --- | --- |

—

rozvoj venkovských oblastí (iniciativa Společenství LEADER+),

| — | zlepšování životního prostředí a dopravní infrastruktury v nejméně prosperujících členských státech, |
| --- | --- |

—

zlepšování životního prostředí a dopravní infrastruktury v nejméně prosperujících členských státech,

| — | experimentální regionální programy (inovační akce). |
| --- | --- |

—

experimentální regionální programy (inovační akce).

Nástroje financování strukturálních politik

| 6.3 | Financování strukturálních politik ze strany Společenství má podobu spolufinancování, které doplňuje financování z vnitrostátních zdrojů. Evropské společenství strukturální politiky financuje z prostředků ve svém rozpočtu, které se označují jako strukturální fondy a Fond soudržnosti. Existují čtyři strukturální fondy: |
| --- | --- |

6.3

Financování strukturálních politik ze strany Společenství má podobu spolufinancování, které doplňuje financování z vnitrostátních zdrojů. Evropské společenství strukturální politiky financuje z prostředků ve svém rozpočtu, které se označují jako strukturální fondy a Fond soudržnosti. Existují čtyři strukturální fondy:

| — | Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), |
| --- | --- |

—

Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR),

| — | Evropský sociální fond (ESF), |
| --- | --- |

—

Evropský sociální fond (ESF),

| — | orientační sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (orientační sekce EZOZF), |
| --- | --- |

—

orientační sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (orientační sekce EZOZF),

| — | finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR). |
| --- | --- |

—

finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR).

| 6.4 | EFRR podporuje cíle 1 a 2 spolufinancováním investic do infrastruktury, tvorby či zachování pracovních míst, iniciativ pro místní rozvoj a činnosti malých a středních podniků. Poskytuje rovněž finanční prostředky na iniciativy Společenství INTERREG III a URBAN II. |
| --- | --- |

6.4

EFRR podporuje cíle 1 a 2 spolufinancováním investic do infrastruktury, tvorby či zachování pracovních míst, iniciativ pro místní rozvoj a činnosti malých a středních podniků. Poskytuje rovněž finanční prostředky na iniciativy Společenství INTERREG III a URBAN II.

| 6.5 | ESF podporuje cíle 1, 2 a 3 poskytováním finanční pomoci na boj proti nezaměstnanosti, rozvoj lidských zdrojů a podporu integrace na trhu práce. Poskytuje také finanční prostředky na iniciativu Společenství EQUAL. |
| --- | --- |

6.5

ESF podporuje cíle 1, 2 a 3 poskytováním finanční pomoci na boj proti nezaměstnanosti, rozvoj lidských zdrojů a podporu integrace na trhu práce. Poskytuje také finanční prostředky na iniciativu Společenství EQUAL.

| 6.6 | Orientační sekce EZOZF podporuje cíl 1 spolufinancováním rozvoje venkova a modernizace zemědělských struktur. Poskytuje také finanční prostředky na iniciativu Společenství LEADER+. |
| --- | --- |

6.6

Orientační sekce EZOZF podporuje cíl 1 spolufinancováním rozvoje venkova a modernizace zemědělských struktur. Poskytuje také finanční prostředky na iniciativu Společenství LEADER+.

| 6.7 | FNOR podporuje cíl 1 formou spolufinancování opatření pro zvýšení konkurenceschopnosti odvětví rybolovu s cílem napomáhat rozvoji oblastí, které na rybolovu závisejí. |
| --- | --- |

6.7

FNOR podporuje cíl 1 formou spolufinancování opatření pro zvýšení konkurenceschopnosti odvětví rybolovu s cílem napomáhat rozvoji oblastí, které na rybolovu závisejí.

| 6.8 | Fond soudržnosti podporuje zlepšování životního prostředí a dopravní infrastruktury v členských státech, jejichž hrubý národní produkt na obyvatele je nižší než 90 % průměru Evropské unie. |
| --- | --- |

6.8

Fond soudržnosti podporuje zlepšování životního prostředí a dopravní infrastruktury v členských státech, jejichž hrubý národní produkt na obyvatele je nižší než 90 % průměru Evropské unie.

Rozsah a forma financování strukturálních politik Společenstvím

| 6.9 | V roce 2006 Společenství financovalo strukturální politiky celkovou částkou 32,4 miliardy EUR. Přibližně 85 % z této částky bylo vynaloženo na cíle 1, 2 a 3, viz 
  graf 6.1
  . |
| --- | --- |

6.9

V roce 2006 Společenství financovalo strukturální politiky celkovou částkou 32,4 miliardy EUR. Přibližně 85 % z této částky bylo vynaloženo na cíle 1, 2 a 3, viz 
  graf 6.1
  .

Image

| 6.10 | Jednotkou financování strukturálních politik je projekt. V případě strukturálních fondů je projekt financován v rámci, který se označuje jako operační program. Ve finančním období 2000–2006 existovalo 545 operačních programů, jejichž rozsah se pohyboval od 500 000 EUR do více než 8 miliard EUR. Výdaje na projekt v rámci těchto programů sahaly od několika set eur finanční pomoci poskytnuté jednotlivému příjemci po stovky milionů eur na velké infrastrukturní projekty. V případě Fondu soudržnosti neexistují operační programy, nýbrž pouze projekty. V období 2000–2006 existovalo 1 094 projektů Fondu soudržnosti. Jejich rozsah se pohyboval od 50 000 EUR do více než 1 miliardy EUR. |
| --- | --- |

6.10

Jednotkou financování strukturálních politik je projekt. V případě strukturálních fondů je projekt financován v rámci, který se označuje jako operační program. Ve finančním období 2000–2006 existovalo 545 operačních programů, jejichž rozsah se pohyboval od 500 000 EUR do více než 8 miliard EUR. Výdaje na projekt v rámci těchto programů sahaly od několika set eur finanční pomoci poskytnuté jednotlivému příjemci po stovky milionů eur na velké infrastrukturní projekty. V případě Fondu soudržnosti neexistují operační programy, nýbrž pouze projekty. V období 2000–2006 existovalo 1 094 projektů Fondu soudržnosti. Jejich rozsah se pohyboval od 50 000 EUR do více než 1 miliardy EUR.

| 6.11 | Spolufinancování projektu z některého strukturálního fondu nebo z Fondu soudržnosti má obvykle podobu proplacení nákladů na projekt. Proplacení těchto nákladů je založeno na prohlášení o výdajích, které připravuje navrhovatel projektu (1). Navrhovatel projektu většinou předkládá několik průběžných prohlášení o výdajích a závěrečné prohlášení při ukončení projektu. |
| --- | --- |

6.11

Spolufinancování projektu z některého strukturálního fondu nebo z Fondu soudržnosti má obvykle podobu proplacení nákladů na projekt. Proplacení těchto nákladů je založeno na prohlášení o výdajích, které připravuje navrhovatel projektu (1). Navrhovatel projektu většinou předkládá několik průběžných prohlášení o výdajích a závěrečné prohlášení při ukončení projektu.

| 6.11 | Spolufinancování ze strukturálních fondů Komise uskutečňuje na úrovni programu, a to formou proplácení souhrnných prohlášení o výdajích, která jsou obecně předkládána třikrát ročně. |
| --- | --- |

6.11

Spolufinancování ze strukturálních fondů Komise uskutečňuje na úrovni programu, a to formou proplácení souhrnných prohlášení o výdajích, která jsou obecně předkládána třikrát ročně.

Chyby ve spolufinancování projektů strukturálních politik

| 6.12 | Riziko nesprávného vykázání, a tedy i nesprávného proplacení nákladů na projekty strukturálních politik je vysoké. V této zprávě se nesprávným proplacením rozumí proplacení nadhodnocených nákladů. Jeho příčinou může být některá z těchto chyb: |
| --- | --- |

6.12

Riziko nesprávného vykázání, a tedy i nesprávného proplacení nákladů na projekty strukturálních politik je vysoké. V této zprávě se nesprávným proplacením rozumí proplacení nadhodnocených nákladů. Jeho příčinou může být některá z těchto chyb:

| — | chyba ve způsobilosti, |
| --- | --- |

—

chyba ve způsobilosti,

| — | chyba v existenci, |
| --- | --- |

—

chyba v existenci,

| — | chyba v přesnosti nebo |
| --- | --- |

—

chyba v přesnosti nebo

| — | vícenásobná chyba. |
| --- | --- |

—

vícenásobná chyba.

| 6.12 | Existuje vysoké přirozené riziko, např. kvůli decentralizaci řízení na regionální a místní subjekty v členských státech a vysokému počtu příjemců. Fungují-li účelně kontroly na úrovni vrcholového řízení a certifikace, lze toto riziko přiměřeně snížit. |
| --- | --- |

6.12

Existuje vysoké přirozené riziko, např. kvůli decentralizaci řízení na regionální a místní subjekty v členských státech a vysokému počtu příjemců. Fungují-li účelně kontroly na úrovni vrcholového řízení a certifikace, lze toto riziko přiměřeně snížit.

| 6.13 | Jak vyplývá ze samotného označení, chyba ve způsobilosti znamená, že proplacení není v souladu s některým pravidlem pro způsobilost. V nařízeních je podrobně vymezeno, které výdaje jsou způsobilé k proplacení z určitého fondu. Chyba v existenci se vyskytne, jestliže je proplacen náklad, který není doložen fakturou nebo jiným dokumentem stejné důkazní hodnoty. Chyba v přesnosti spočívá v proplacení nesprávné částky nákladů. Vícenásobná chyba je kombinace několika chyb, například chyby ve způsobilosti a chyby v přesnosti. |
| --- | --- |

6.13

Jak vyplývá ze samotného označení, chyba ve způsobilosti znamená, že proplacení není v souladu s některým pravidlem pro způsobilost. V nařízeních je podrobně vymezeno, které výdaje jsou způsobilé k proplacení z určitého fondu. Chyba v existenci se vyskytne, jestliže je proplacen náklad, který není doložen fakturou nebo jiným dokumentem stejné důkazní hodnoty. Chyba v přesnosti spočívá v proplacení nesprávné částky nákladů. Vícenásobná chyba je kombinace několika chyb, například chyby ve způsobilosti a chyby v přesnosti.

| 6.14 | U projektu se mohou vyskytnout také chyby v dodržování předpisů. Jedná se především o chyby v udílení zakázek a případy nesplnění požadavků na propagaci. Pro většinu chyb v dodržování předpisů není v nařízeních definován dopad na proplacení nákladů na projekt. |
| --- | --- |

6.14

U projektu se mohou vyskytnout také chyby v dodržování předpisů. Jedná se především o chyby v udílení zakázek a případy nesplnění požadavků na propagaci. Pro většinu chyb v dodržování předpisů není v nařízeních definován dopad na proplacení nákladů na projekt.

| 6.15 | Podle názoru Účetního dvora je však třeba k některým chybám v dodržování předpisů přistupovat jako k chybám, které činí výdaje nezpůsobilými k proplacení. Například v případě, že měl být projekt dodavateli zadán formou veřejné soutěže, ale tato povinnost nebyla splněna, pokládá Účetní dvůr takový projekt za nezpůsobilý a proplacení příslušných nákladů považuje za chybu ve způsobilosti. Stejná situace nastává, pokud byla veřejná soutěž neplatná kvůli způsobu, jakým byla provedena. Jestliže byla neplatná jen část veřejné soutěže, Účetní dvůr se při odhadování chyby ve způsobilosti snaží řídit zásadou proporcionality. |
| --- | --- |

6.15

Podle názoru Účetního dvora je však třeba k některým chybám v dodržování předpisů přistupovat jako k chybám, které činí výdaje nezpůsobilými k proplacení. Například v případě, že měl být projekt dodavateli zadán formou veřejné soutěže, ale tato povinnost nebyla splněna, pokládá Účetní dvůr takový projekt za nezpůsobilý a proplacení příslušných nákladů považuje za chybu ve způsobilosti. Stejná situace nastává, pokud byla veřejná soutěž neplatná kvůli způsobu, jakým byla provedena. Jestliže byla neplatná jen část veřejné soutěže, Účetní dvůr se při odhadování chyby ve způsobilosti snaží řídit zásadou proporcionality.

| 6.15 | Komise se rovněž domnívá, že nebyla-li uspořádána veřejná soutěž, pokud je vyžadována podle pravidel Společenství pro zadávání veřejných zakázek, je projekt částečně či zcela nezpůsobilý pro financování. V těchto a jiných případech porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek Komise uplatňuje finanční opravy na základě pokynů, které obsahují stupnicí přihlížející k závažnosti protiprávního jednání. |
| --- | --- |

6.15

Komise se rovněž domnívá, že nebyla-li uspořádána veřejná soutěž, pokud je vyžadována podle pravidel Společenství pro zadávání veřejných zakázek, je projekt částečně či zcela nezpůsobilý pro financování. V těchto a jiných případech porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek Komise uplatňuje finanční opravy na základě pokynů, které obsahují stupnicí přihlížející k závažnosti protiprávního jednání.

Kontrola projektů strukturálních politik

| 6.16 | Kontrola projektů strukturálních politik má dva stupně. Prvním je systém kontroly v členském státu, jehož účelem je předcházet nesprávnému proplácení nákladů na projekty a dalším nesrovnalostem. Druhým stupněm je dohled ze strany Komise. Účelem tohoto dohledu je zmírňovat riziko selhání kontroly v členských státech. |
| --- | --- |

6.16

Kontrola projektů strukturálních politik má dva stupně. Prvním je systém kontroly v členském státu, jehož účelem je předcházet nesprávnému proplácení nákladů na projekty a dalším nesrovnalostem. Druhým stupněm je dohled ze strany Komise. Účelem tohoto dohledu je zmírňovat riziko selhání kontroly v členských státech.

| 6.16 | Kontrolní systémy členských států fungují na víceletém základě. Měly by zajistit osvědčování správných výdajů Komisi, ale rovněž umožnit pokračující následné (ex post) audity a prohlášení o ukončení při uzavření. |
| --- | --- |

6.16

Kontrolní systémy členských států fungují na víceletém základě. Měly by zajistit osvědčování správných výdajů Komisi, ale rovněž umožnit pokračující následné (ex post) audity a prohlášení o ukončení při uzavření.

Dohled Komise je založen na činnostech v oblasti řízení a auditů, které se uskutečňují rovněž v horizontu více let.

| 6.17 | Systém kontroly v členském státu se skládá ze čtyř klíčových kontrolních funkcí, které musejí být jasně vymezeny a svěřeny na sobě nezávislým orgánům (zásada oddělení funkcí), viz 
  graf 6.2
  . Systém kontroly členského státu by měl zajistit vedení záznamů, které umožňují odsouhlasení výdajů vykázaných Komisi s účetními záznamy a podkladovou dokumentací k jednotlivým projektům (požadavek průkaznosti dokumentace). |
| --- | --- |

6.17

Systém kontroly v členském státu se skládá ze čtyř klíčových kontrolních funkcí, které musejí být jasně vymezeny a svěřeny na sobě nezávislým orgánům (zásada oddělení funkcí), viz 
  graf 6.2
  . Systém kontroly členského státu by měl zajistit vedení záznamů, které umožňují odsouhlasení výdajů vykázaných Komisi s účetními záznamy a podkladovou dokumentací k jednotlivým projektům (požadavek průkaznosti dokumentace).

| 6.17 | Kromě následné kontroly vzorků, jak je uvedeno v grafu 6.2, musí auditorské subjekty provádět rovněž audity systémů. |
| --- | --- |

6.17

Kromě následné kontroly vzorků, jak je uvedeno v grafu 6.2, musí auditorské subjekty provádět rovněž audity systémů.

Image

| 6.18 | Kontrolní funkce a odpovídající kontrolní subjekty na výše uvedeném diagramu jsou v členských státech uspořádány mnoha různými způsoby. Kontrolní subjekty jsou obvykle součástí vládních úřadů. V některých členských státech jsou kontrolní funkce vykonávány na celostátní úrovni (centralizovaná kontrola). V jiných členských státech jsou tyto funkce prostřednictvím zprostředkujících subjektů delegovány na subjekt na regionální nebo místní úrovni nebo na odvětvový subjekt (decentralizovaná kontrola) (2). |
| --- | --- |

6.18

Kontrolní funkce a odpovídající kontrolní subjekty na výše uvedeném diagramu jsou v členských státech uspořádány mnoha různými způsoby. Kontrolní subjekty jsou obvykle součástí vládních úřadů. V některých členských státech jsou kontrolní funkce vykonávány na celostátní úrovni (centralizovaná kontrola). V jiných členských státech jsou tyto funkce prostřednictvím zprostředkujících subjektů delegovány na subjekt na regionální nebo místní úrovni nebo na odvětvový subjekt (decentralizovaná kontrola) (2).

| 6.19 | Účetní dvůr klíčové kontroly posuzuje pomocí následující hodnoticí stupnice: |
| --- | --- |

6.19

Účetní dvůr klíčové kontroly posuzuje pomocí následující hodnoticí stupnice:

| — | uspokojivé, |
| --- | --- |

—

uspokojivé,

| — | částečně uspokojivé nebo |
| --- | --- |

—

částečně uspokojivé nebo

| — | neuspokojivé. |
| --- | --- |

—

neuspokojivé.

| 6.20 | Soubor hodnocení klíčových kontrol ukazuje míru pravděpodobnosti, že daný systém kontroly odhalí chybu a předejde jí. Jelikož pravděpodobnost odhalení a prevence chyby je mírou účelnosti kontroly, Účetní dvůr systémy kontroly na základě hodnocení klíčových kontrol klasifikuje jako: |
| --- | --- |

6.20

Soubor hodnocení klíčových kontrol ukazuje míru pravděpodobnosti, že daný systém kontroly odhalí chybu a předejde jí. Jelikož pravděpodobnost odhalení a prevence chyby je mírou účelnosti kontroly, Účetní dvůr systémy kontroly na základě hodnocení klíčových kontrol klasifikuje jako:

| — | účelné, |
| --- | --- |

—

účelné,

| — | částečné účelné nebo |
| --- | --- |

—

částečné účelné nebo

| — | neúčelné. |
| --- | --- |

—

neúčelné.

| 6.21 | Jak je uvedeno výše, druhým stupněm kontroly projektů strukturálních politik je dohled ze strany Komise. Ten sestává především z auditu a finančních oprav. |
| --- | --- |

6.21

Jak je uvedeno výše, druhým stupněm kontroly projektů strukturálních politik je dohled ze strany Komise. Ten sestává především z auditu a finančních oprav.

| 6.21 | Dohled ze strany Komise (stejně jako její audity, které mohou vést k finančním opravám) zahrnuje koordinaci s vnitrostátními auditorskými subjekty, vydávání pokynů, výroční schůze s řídícími orgány a auditorskými subjekty na základě výročních prováděcích a kontrolních zpráv, trvalé monitorování programů (účast v monitorovacích výborech, na ad hoc jednáních atd.) a jiných činnostech vyžadovaných standardy vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

6.21

Dohled ze strany Komise (stejně jako její audity, které mohou vést k finančním opravám) zahrnuje koordinaci s vnitrostátními auditorskými subjekty, vydávání pokynů, výroční schůze s řídícími orgány a auditorskými subjekty na základě výročních prováděcích a kontrolních zpráv, trvalé monitorování programů (účast v monitorovacích výborech, na ad hoc jednáních atd.) a jiných činnostech vyžadovaných standardy vnitřní kontroly.

| 6.22 | Audit Komise může být účelným nástrojem dohledu, jestliže: |
| --- | --- |

6.22

Audit Komise může být účelným nástrojem dohledu, jestliže:

| — | je založen na posouzení rizika selhání systému kontroly členského státu, |
| --- | --- |

—

je založen na posouzení rizika selhání systému kontroly členského státu,

| — | poskytuje prakticky využitelný výsledek, tj. buď pevný základ pro nápravná opatření, nebo přiměřenou jistotu, že taková opatření nejsou zapotřebí, a |
| --- | --- |

—

poskytuje prakticky využitelný výsledek, tj. buď pevný základ pro nápravná opatření, nebo přiměřenou jistotu, že taková opatření nejsou zapotřebí, a

| — | na základě výsledku auditu se přijme nápravné opatření. |
| --- | --- |

—

na základě výsledku auditu se přijme nápravné opatření.

| 6.23 | V souladu s tím Účetní dvůr posuzuje audity Komise pomocí následující kumulativní stupnice: |
| --- | --- |

6.23

V souladu s tím Účetní dvůr posuzuje audity Komise pomocí následující kumulativní stupnice:

| — | posouzení rizik mělo velké nedostatky, |
| --- | --- |

—

posouzení rizik mělo velké nedostatky,

| — | posouzení rizik bylo dostatečné, ale výsledek auditu nebyl dostatečně prakticky využitelný, |
| --- | --- |

—

posouzení rizik bylo dostatečné, ale výsledek auditu nebyl dostatečně prakticky využitelný,

| — | posouzení rizik bylo dostatečné a výsledek auditu byl prakticky využitelný, ale po auditu nenásledovalo žádné nápravné opatření, |
| --- | --- |

—

posouzení rizik bylo dostatečné a výsledek auditu byl prakticky využitelný, ale po auditu nenásledovalo žádné nápravné opatření,

| — | posouzení rizik bylo dostatečné, výsledek auditu byl prakticky využitelný a po auditu následovalo odpovídající nápravné opatření. |
| --- | --- |

—

posouzení rizik bylo dostatečné, výsledek auditu byl prakticky využitelný a po auditu následovalo odpovídající nápravné opatření.

| 6.24 | Odpovědnost za správnost výdajů na strukturální politiky začíná u členského státu, ale hierarchie odpovědnosti končí u Komise. Jinými slovy Komise má konečnou odpovědnost za správnost výdajů Společenství na strukturální politiky. Proto je zásadně důležité, aby auditní činnost Komise, která je její hlavní dohledovou činností, byla účelná. |
| --- | --- |

6.24

Odpovědnost za správnost výdajů na strukturální politiky začíná u členského státu, ale hierarchie odpovědnosti končí u Komise. Jinými slovy Komise má konečnou odpovědnost za správnost výdajů Společenství na strukturální politiky. Proto je zásadně důležité, aby auditní činnost Komise, která je její hlavní dohledovou činností, byla účelná.

| 6.24 | V rámci sdíleného řízení platí, že ačkoliv rozpočtovému orgánu podle článku 274 Smlouvy o ES a finančního nařízení odpovídá Komise, od členských států se vyžaduje, aby ve všech fázích kontrolního řetězce s Komisí spolupracovaly k zajištění legality a správnosti výdajů. |
| --- | --- |

6.24

V rámci sdíleného řízení platí, že ačkoliv rozpočtovému orgánu podle článku 274 Smlouvy o ES a finančního nařízení odpovídá Komise, od členských států se vyžaduje, aby ve všech fázích kontrolního řetězce s Komisí spolupracovaly k zajištění legality a správnosti výdajů.

Audit Účetního dvora

| 6.25 | Audit Účetního dvora se týkal 177 průběžných plateb provedených v roce 2006. Tyto platby směřovaly na 167 projektů strukturálních fondů (77 projektů EFRR, 60 projektů ESF a 30 projektů EZOZF) a 10 projektů Fondu soudržnosti. Uvedených 167 projektů strukturálních fondů bylo realizováno v rámci 17 operačních programů. Jak je vidět na
  grafu 6.2
  , pro každý operační program příslušný členský stát zřídil alespoň jeden systém kontroly. Účetní dvůr zkoumal tyto systémy a také systém kontroly, který daný členský stát zřídil pro své projekty Fondu soudržnosti. Dále Účetní dvůr zkoumal některé dohledové činnosti Komise, a to formou analýz 15 auditů, které Komise uskutečnila. |
| --- | --- |

6.25

Audit Účetního dvora se týkal 177 průběžných plateb provedených v roce 2006. Tyto platby směřovaly na 167 projektů strukturálních fondů (77 projektů EFRR, 60 projektů ESF a 30 projektů EZOZF) a 10 projektů Fondu soudržnosti. Uvedených 167 projektů strukturálních fondů bylo realizováno v rámci 17 operačních programů. Jak je vidět na
  grafu 6.2
  , pro každý operační program příslušný členský stát zřídil alespoň jeden systém kontroly. Účetní dvůr zkoumal tyto systémy a také systém kontroly, který daný členský stát zřídil pro své projekty Fondu soudržnosti. Dále Účetní dvůr zkoumal některé dohledové činnosti Komise, a to formou analýz 15 auditů, které Komise uskutečnila.

| 6.25 | Komise uskutečňuje platby pro členské státy na základě výdajů projektů, které jsou shrnuty v osvědčených prohlášeních o výdajích zaslaných Komisi. Členský stát platí předkladatelům projektů příspěvek splatný s ohledem na nahlášené výdaje, jak jsou uvedeny ve výdajích osvědčených Komisi. |
| --- | --- |

6.25

Komise uskutečňuje platby pro členské státy na základě výdajů projektů, které jsou shrnuty v osvědčených prohlášeních o výdajích zaslaných Komisi. Členský stát platí předkladatelům projektů příspěvek splatný s ohledem na nahlášené výdaje, jak jsou uvedeny ve výdajích osvědčených Komisi.

Hlavní zjištění o správnosti financování strukturálních politik Společenstvím

| 6.26 | Hlavní zjištění týkající se správnosti financování projektů strukturálních politik Společenstvím v rozpočtovém roce 2006 jsou prezentována ve třech níže uvedených tabulkách:
  tabulce 6.1, 6.2 a 6.3
  . |
| --- | --- |

6.26

Hlavní zjištění týkající se správnosti financování projektů strukturálních politik Společenstvím v rozpočtovém roce 2006 jsou prezentována ve třech níže uvedených tabulkách:
  tabulce 6.1, 6.2 a 6.3
  .

| 6.26 | Mají-li chyby finanční dopad, pomáhá víceletá povaha kontrolního systému vyvážit přirozená rizika, jelikož opravy lze provést až po určité době od vyplacení finančních prostředků. Pokud Komise zjistí nedostatky, přijme opatření: jmenuje dotyčné členské státy ve výročních zprávách o činnosti, pozastavuje platby a popřípadě požaduje vrácení finančních prostředků. |
| --- | --- |

6.26

Mají-li chyby finanční dopad, pomáhá víceletá povaha kontrolního systému vyvážit přirozená rizika, jelikož opravy lze provést až po určité době od vyplacení finančních prostředků. Pokud Komise zjistí nedostatky, přijme opatření: jmenuje dotyčné členské státy ve výročních zprávách o činnosti, pozastavuje platby a popřípadě požaduje vrácení finančních prostředků.

Komise může finanční dopad zjištění hodnotit odlišně na základě vlastního výpočtu způsobilých nákladů, jak vyplývá z jejích vlastních auditů a uvážení dalších předložených podpůrných dokladů.

Tabulka 6.1 – Kontingenční tabulka dodržování předpisů podle správnosti proplacení (3)

| Projekty, u nichž se chyby v dodržování předpisů | Projekty, které byly | Celkem |
| --- | --- | --- |
| nesprávně proplaceny | správně proplaceny |
| vyskytly | 36 případů | 45 případů | 81 případů |
| 20 % | 25 % | 46 % |
| nevyskytly | 41 případů | 55 případů | 96 případů |
| 23 % | 31 % | 54 % |
| Celkem | 77 případů | 100 případů | 177 případů |
| 44 % | 56 % | 100 % |

Projekty, u nichž se chyby v dodržování předpisů

Projekty, které byly

Celkem

nesprávně proplaceny

správně proplaceny

vyskytly

36 případů

45 případů

81 případů

20 %

25 %

46 %

nevyskytly

41 případů

55 případů

96 případů

23 %

31 %

54 %

Celkem

77 případů

100 případů

177 případů

44 %

56 %

100 %

Tabulka 6.2 – Kontingenční tabulka správnosti proplacení podle fondů (4)

| Správnost proplacení | Fond | Celkem |
| --- | --- | --- |
| EFRR | ESF | EZOZF | Fond soudržnosti |
| Chyba ve způsobilosti | 15 případů | 9 případů | 3 případy | 2 případy | 29 případů |
| 19 % | 15 % | 10 % | 20 % | 16 % |
| Chyba v existenci | 5 případů | 7 případů | 0 případů | 1 případ | 13 případů |
| 6 % | 12 % | 0 % | 10 % | 7 % |
| Chyba v přesnosti | 2 případy | 7 případů | 1 případ | 0 případů | 10 případů |
| 3 % | 12 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Vícenásobná chyba | 13 případů | 12 případů | 0 případ | 0 případů | 25 případů |
| 17 % | 20 % | 0 % | 0 % | 14 % |
| Správné proplacení | 42 případů | 25 případů | 26 případů | 7 případů | 100 případů |
| 55 % | 42 % | 87 % | 70 % | 56 % |
| Celkem | 77 případů | 60 případů | 30 případů | 10 případů | 177 případů |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Správnost proplacení

Fond

Celkem

EFRR

ESF

EZOZF

Fond soudržnosti

Chyba ve způsobilosti

15 případů

9 případů

3 případy

2 případy

29 případů

19 %

15 %

10 %

20 %

16 %

Chyba v existenci

5 případů

7 případů

0 případů

1 případ

13 případů

6 %

12 %

0 %

10 %

7 %

Chyba v přesnosti

2 případy

7 případů

1 případ

0 případů

10 případů

3 %

12 %

3 %

0 %

6 %

Vícenásobná chyba

13 případů

12 případů

0 případ

0 případů

25 případů

17 %

20 %

0 %

0 %

14 %

Správné proplacení

42 případů

25 případů

26 případů

7 případů

100 případů

55 %

42 %

87 %

70 %

56 %

Celkem

77 případů

60 případů

30 případů

10 případů

177 případů

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.27 | Tabulka 6.1
  ukazuje zjištění, že zcela bez chyb bylo jen 31 % projektů z auditního vzorku Účetního dvora. Pouze tyto projekty tedy byly správně proplaceny a nedošlo u nich k chybám v dodržování předpisů. |
| --- | --- |

6.27

Tabulka 6.1
  ukazuje zjištění, že zcela bez chyb bylo jen 31 % projektů z auditního vzorku Účetního dvora. Pouze tyto projekty tedy byly správně proplaceny a nedošlo u nich k chybám v dodržování předpisů.

| 6.27 | Tabulka 6.1 udává, že s přihlédnutím k případům chyb při dodržování, které nemají žádný finanční dopad, již bylo správně proplaceno 56 % projektů. |
| --- | --- |

6.27

Tabulka 6.1 udává, že s přihlédnutím k případům chyb při dodržování, které nemají žádný finanční dopad, již bylo správně proplaceno 56 % projektů.

| 6.28 | Tabulka 6.2
  ukazuje, že k nesprávnému proplácení výdajů docházelo dosti často u všech fondů. Přesto se zdá, že riziko nesprávného proplacení není u všech fondů stejné. Z rozložení chyb v auditním vzorku Účetního dvora vyplývá, že proplácení z EFRR a ESF bylo k chybám náchylnější než v případě zbývajících dvou fondů. |
| --- | --- |

6.28

Tabulka 6.2
  ukazuje, že k nesprávnému proplácení výdajů docházelo dosti často u všech fondů. Přesto se zdá, že riziko nesprávného proplacení není u všech fondů stejné. Z rozložení chyb v auditním vzorku Účetního dvora vyplývá, že proplácení z EFRR a ESF bylo k chybám náchylnější než v případě zbývajících dvou fondů.

| 6.28 | Komise bude zjištění dále sledovat a přijme patřičná opatření. Je nutné ale poznamenat, že v malém počtu případů klasifikuje Účetní dvůr zjištění jako chyby na základě přísného výkladu platných složitých právních ustanovení. |
| --- | --- |

6.28

Komise bude zjištění dále sledovat a přijme patřičná opatření. Je nutné ale poznamenat, že v malém počtu případů klasifikuje Účetní dvůr zjištění jako chyby na základě přísného výkladu platných složitých právních ustanovení.

| 6.29 | Základní příčiny proplácení nadhodnocených nákladů byly u každého ze čtyř fondů jiné, viz
  tabulka 6.2
  . V auditním vzorku Účetního dvora byly nejčastějšími příčinami nesprávného proplacení z EFRR vícenásobné chyby a chyby ve způsobilosti. Vícenásobné chyby byly obvykle kombinací chyby ve způsobilosti a chyby v přesnosti. Chyba ve způsobilosti tedy byla nejčastější jednotlivou chybou způsobující nesprávné proplacení výdajů z EFRR. V případě EFRR se chyby ve způsobilosti týkají především: |
| --- | --- |

6.29

Základní příčiny proplácení nadhodnocených nákladů byly u každého ze čtyř fondů jiné, viz
  tabulka 6.2
  . V auditním vzorku Účetního dvora byly nejčastějšími příčinami nesprávného proplacení z EFRR vícenásobné chyby a chyby ve způsobilosti. Vícenásobné chyby byly obvykle kombinací chyby ve způsobilosti a chyby v přesnosti. Chyba ve způsobilosti tedy byla nejčastější jednotlivou chybou způsobující nesprávné proplacení výdajů z EFRR. V případě EFRR se chyby ve způsobilosti týkají především:

| — | použití nesprávných grantových sazeb (rozdělení mezi spolufinancováním ze strany Společenství a odpovídajícím vnitrostátním financováním), |
| --- | --- |

—

použití nesprávných grantových sazeb (rozdělení mezi spolufinancováním ze strany Společenství a odpovídajícím vnitrostátním financováním),

| — | zahrnutí nákladů, které nelze proplatit (např. návratné DPH), a |
| --- | --- |

—

zahrnutí nákladů, které nelze proplatit (např. návratné DPH), a

| — | absence veřejné soutěže. |
| --- | --- |

—

absence veřejné soutěže.

| 6.29 | Při vlastních auditech auditoři Komise určili za hlavní zdroj rizik způsobilost, a proto svou auditní činnost zaměřili na účelnost každodenních kontrol ze strany řízení. |
| --- | --- |

6.29

Při vlastních auditech auditoři Komise určili za hlavní zdroj rizik způsobilost, a proto svou auditní činnost zaměřili na účelnost každodenních kontrol ze strany řízení.

| 6.30 | Ve srovnání s ostatními strukturálními fondy i s Fondem soudržnosti se u ESF vyskytlo více chyb v existenci. Obvykle se jednalo o absenci důkazních informací na podporu výpočtu režijních nákladů nebo rozdělení nákladů na zaměstnance, které jsou často hlavní položkou prohlášení o výdajích projektu ESF. V některých případech navrhovatelé projektů pro náklady na zaměstnance nebo režijní náklady použili paušální částku, což je za určitých okolností přípustné zjednodušení. Ve zkoumaných případech, u nichž byla paušální částka použita, však bylo obvykle zjištěno, že ji navrhovatel projektu použil nesprávně. U ESF se vyskytla také řada chyb ve vykazování režijních nákladů nebo nákladů na zaměstnance, které jsou svou povahou chybami v přesnosti. To znamená, že šlo o nesprávný výpočet částek nákladů na zaměstnance nebo režijních nákladů. |
| --- | --- |

6.30

Ve srovnání s ostatními strukturálními fondy i s Fondem soudržnosti se u ESF vyskytlo více chyb v existenci. Obvykle se jednalo o absenci důkazních informací na podporu výpočtu režijních nákladů nebo rozdělení nákladů na zaměstnance, které jsou často hlavní položkou prohlášení o výdajích projektu ESF. V některých případech navrhovatelé projektů pro náklady na zaměstnance nebo režijní náklady použili paušální částku, což je za určitých okolností přípustné zjednodušení. Ve zkoumaných případech, u nichž byla paušální částka použita, však bylo obvykle zjištěno, že ji navrhovatel projektu použil nesprávně. U ESF se vyskytla také řada chyb ve vykazování režijních nákladů nebo nákladů na zaměstnance, které jsou svou povahou chybami v přesnosti. To znamená, že šlo o nesprávný výpočet částek nákladů na zaměstnance nebo režijních nákladů.

| 6.30 | Komise se domnívá, že množství těchto chyb by mohlo snížit zlepšení způsobu, jakým členské státy provádějí kontroly podle článku 4. Dotčeným členským státům byla proto adresována doporučení, aby zlepšily kontroly podle článku 4, a byly vydány obecné pokyny k ověřování řízení. |
| --- | --- |

6.30

Komise se domnívá, že množství těchto chyb by mohlo snížit zlepšení způsobu, jakým členské státy provádějí kontroly podle článku 4. Dotčeným členským státům byla proto adresována doporučení, aby zlepšily kontroly podle článku 4, a byly vydány obecné pokyny k ověřování řízení.

| 6.31 | V 
  tabulce 6.3
  je uveden odhad dopadu chyb na financování projektů strukturálních politik Společenstvím v rozpočtovém roce 2006. Kromě toho tabulka obsahuje základní parametry použité pro odhad dopadu chyb. |
| --- | --- |

6.31

V 
  tabulce 6.3
  je uveden odhad dopadu chyb na financování projektů strukturálních politik Společenstvím v rozpočtovém roce 2006. Kromě toho tabulka obsahuje základní parametry použité pro odhad dopadu chyb.

Tabulka 6.3 – Souhrn výsledků testů zaměřených na správnost proplácení

| Velikost vzorku | 180
  (177 proplacení posuzovaných jako 180 jednotek vzorku) |
| --- | --- |
| Podíl plateb, u nichž se ve vzorku vyskytla chyba | 44 % |
| Odhadovaný dopad chyb | Více než 12 % z celkové proplacené částky nemělo být proplaceno. |

Velikost vzorku

180

(177 proplacení posuzovaných jako 180 jednotek vzorku)

Podíl plateb, u nichž se ve vzorku vyskytla chyba

44 %

Odhadovaný dopad chyb

Více než 12 % z celkové proplacené částky nemělo být proplaceno.

Hlavní zjištění o systémech kontroly v členských státech

| 6.32 | Hlavní zjištění o systémech kontroly v členských státech jsou uvedena v 
  příloze 6.1
  , kde je 19 systémů kontroly z auditního vzorku Účetního dvora klasifikováno jako účelné, částečně účelné nebo neúčelné. |
| --- | --- |

6.32

Hlavní zjištění o systémech kontroly v členských státech jsou uvedena v 
  příloze 6.1
  , kde je 19 systémů kontroly z auditního vzorku Účetního dvora klasifikováno jako účelné, částečně účelné nebo neúčelné.

| 6.32 | U tří projektů Fondu soudržnosti, které Účetní dvůr zkontroloval v Polsku, České republice a Lotyšsku, nezjistil v systémech žádné významné nedostatky. |
| --- | --- |

6.32

U tří projektů Fondu soudržnosti, které Účetní dvůr zkontroloval v Polsku, České republice a Lotyšsku, nezjistil v systémech žádné významné nedostatky.

Pokud jde o systémy pro EFRR a Fond soudržnosti ve Španělsku (včetně těch, jež zmiňuje Účetní dvůr), výsledky rozsáhlých auditů, které Komise provedla koncem roku 2006 za účelem sledování provádění dohodnutého akčního plánu, byly takové, že na úrovni vnitrostátního řídícího orgánu a některých zprostředkovatelských subjektů (ministerstva a regiony) došlo k významnému zlepšení, což povede k hodnocení španělských systémů jako „částečně účelných“.

Komise se domnívá, že hodnocení systémů pro EZOZF v Polsku a Španělsku jako neuspokojivých je ze strany Účetního dvora příliš přísné.

V Polsku je například hodnocení Účetního dvora týkající se auditorského subjektu založeno na zjištění, že dosud nezačaly následné kontroly. Tento subjekt již zahájil audity systémů a opožděné zahájení následných kontrol bylo odůvodněno pozdním osvědčením výdajů.

Ve Španělsku i v Polsku je klasifikace řídícího orgánu založena převážně na formálních hlediscích, např. nedostatečném dokumentování kontrol.

| 6.33 | Jak je vysvětleno výše, klasifikace systémů kontroly podle účelnosti vychází z posouzení fungování kontrolních, která provedl Účetní dvůr. Tato posouzení odhalila řadu nedostatků. Hlavními nedostatky ve fungování řídícího orgánu byly nedostatečné kontroly na místě zaměřené na existenci výdajů a dále neodhalování skutečnosti, že prohlášení o výdajích nejsou podložena patřičnými důkazy. Hlavním nedostatkem ve fungování platebního orgánu byla neschopnost zjistit, že řídící orgán nevykonával odpovídající každodenní kontrolu. Hlavním nedostatkem ve fungování kontrolního orgánu bylo neprovádění dostatečných a náležitě kvalitních kontrol výdajů v rámci programů. |
| --- | --- |

6.33

Jak je vysvětleno výše, klasifikace systémů kontroly podle účelnosti vychází z posouzení fungování kontrolních, která provedl Účetní dvůr. Tato posouzení odhalila řadu nedostatků. Hlavními nedostatky ve fungování řídícího orgánu byly nedostatečné kontroly na místě zaměřené na existenci výdajů a dále neodhalování skutečnosti, že prohlášení o výdajích nejsou podložena patřičnými důkazy. Hlavním nedostatkem ve fungování platebního orgánu byla neschopnost zjistit, že řídící orgán nevykonával odpovídající každodenní kontrolu. Hlavním nedostatkem ve fungování kontrolního orgánu bylo neprovádění dostatečných a náležitě kvalitních kontrol výdajů v rámci programů.

| 6.33 | Komise ve svých vlastních auditech zjistila v některých vnitrostátních systémech obdobné nedostatky, s ohledem na něž přijala potřebná opatření. |
| --- | --- |

6.33

Komise ve svých vlastních auditech zjistila v některých vnitrostátních systémech obdobné nedostatky, s ohledem na něž přijala potřebná opatření.

| 6.34 | Charakter nedostatků, které vedou k tomu, že je systém kontroly celkově posouzen jako neúčelný, lze ilustrovat na jednom z případů, kterými se audit zabýval. V tomto případě se zdálo, že řídící orgán funguje dobře – prováděl kontroly na místě u všech prohlášení o výdajích. Kontrolní orgán však zjistil určité závažné chyby v projektech, které již jménem řídícího orgánu zkontroloval zprostředkující subjekt. Kontrolní orgán o chybách uvědomil řídící orgán a platební orgán a tyto chyby byly natolik závažné, že oba orgány doporučily zastavení veškerých dalších plateb. Platby byly zpočátku zastaveny, ale asi po 5 týdnech je řídící orgán obnovil a platební orgán Komisi dále po dobu téměř dvou let potvrzoval nároky na proplacení obsahující významné nesrovnalosti. Fungování řídícího a platebního orgánu tak bylo neuspokojivé, a systém kontroly proto nedokázal předejít chybám v proplácení. |
| --- | --- |

6.34

Charakter nedostatků, které vedou k tomu, že je systém kontroly celkově posouzen jako neúčelný, lze ilustrovat na jednom z případů, kterými se audit zabýval. V tomto případě se zdálo, že řídící orgán funguje dobře – prováděl kontroly na místě u všech prohlášení o výdajích. Kontrolní orgán však zjistil určité závažné chyby v projektech, které již jménem řídícího orgánu zkontroloval zprostředkující subjekt. Kontrolní orgán o chybách uvědomil řídící orgán a platební orgán a tyto chyby byly natolik závažné, že oba orgány doporučily zastavení veškerých dalších plateb. Platby byly zpočátku zastaveny, ale asi po 5 týdnech je řídící orgán obnovil a platební orgán Komisi dále po dobu téměř dvou let potvrzoval nároky na proplacení obsahující významné nesrovnalosti. Fungování řídícího a platebního orgánu tak bylo neuspokojivé, a systém kontroly proto nedokázal předejít chybám v proplácení.

| 6.34 | Komise souhlasí s tím, že fungování těchto orgánů bylo neuspokojivé. Podotýká však, že v dotčeném regionu začal řídící orgán provádět důkladnější kontroly a opravovat zjištěné nesprávné výdaje před tím, než byl oznámen audit Účetního dvora. Znovu uložil rovněž pozastavení plateb, třebaže teprve po uplynutí 22 měsíců. |
| --- | --- |

6.34

Komise souhlasí s tím, že fungování těchto orgánů bylo neuspokojivé. Podotýká však, že v dotčeném regionu začal řídící orgán provádět důkladnější kontroly a opravovat zjištěné nesprávné výdaje před tím, než byl oznámen audit Účetního dvora. Znovu uložil rovněž pozastavení plateb, třebaže teprve po uplynutí 22 měsíců.

| 6.35 | V 
  tabulce 6.4
  je shrnuta klasifikace uvedených 19 systémů kontroly. Čísla v 
  tabulce 6.4
  představují zastoupení tří klasifikací systému kontroly ve vzorku. Přestože auditní vzorek, k němuž se vztahují, není příliš velký, údaje v 
  tabulce 6.4
  poskytují celkový obrázek o účelnosti systémů kontroly v členských státech. Na jejich základě může Účetní dvůr s přiměřenou jistotou tvrdit, že tyto systémy jsou celkově neúčelné nebo jen částečně účelné. To se do značné míry shoduje se zjištěními Účetního dvora v předchozích letech. |
| --- | --- |

6.35

V 
  tabulce 6.4
  je shrnuta klasifikace uvedených 19 systémů kontroly. Čísla v 
  tabulce 6.4
  představují zastoupení tří klasifikací systému kontroly ve vzorku. Přestože auditní vzorek, k němuž se vztahují, není příliš velký, údaje v 
  tabulce 6.4
  poskytují celkový obrázek o účelnosti systémů kontroly v členských státech. Na jejich základě může Účetní dvůr s přiměřenou jistotou tvrdit, že tyto systémy jsou celkově neúčelné nebo jen částečně účelné. To se do značné míry shoduje se zjištěními Účetního dvora v předchozích letech.

| 6.35 | Generální ředitelství odpovědná za strukturální politiky objasnila výsledky svých hodnocení účelného fungování vnitrostátních systémů ve svých příslušných výročních zprávách o činnosti (viz http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Z hodnocení založených převážně na výsledcích rozsáhlých auditů Komise ve všech členských státech vyplývá níže uvedená obecná klasifikace systémů (v procentech v poměru k objemu finančních prostředků Společenství): 20 až 35 % uspokojivých, přibližně 60 % vyžaduje zlepšení k nápravě závažných nedostatků v klíčových kontrolách a přibližně 10 % vykazuje závažné nedostatky. U většiny systémů je tudíž i nadále nutné zlepšení, ačkoliv existuje významný počet systémů, u nichž existují důkazy o jejich uspokojivém fungování. Ve výročních zprávách o činnosti jsou uvedena rovněž probíhající nápravná opatření, která mají zajistit potřebné zlepšení a která zahrnují následné audity, sledování akčních plánů a využití pravomoci pozastavit platby a uplatnit finanční opravy. |
| --- | --- |

6.35

Generální ředitelství odpovědná za strukturální politiky objasnila výsledky svých hodnocení účelného fungování vnitrostátních systémů ve svých příslušných výročních zprávách o činnosti (viz http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Z hodnocení založených převážně na výsledcích rozsáhlých auditů Komise ve všech členských státech vyplývá níže uvedená obecná klasifikace systémů (v procentech v poměru k objemu finančních prostředků Společenství): 20 až 35 % uspokojivých, přibližně 60 % vyžaduje zlepšení k nápravě závažných nedostatků v klíčových kontrolách a přibližně 10 % vykazuje závažné nedostatky. U většiny systémů je tudíž i nadále nutné zlepšení, ačkoliv existuje významný počet systémů, u nichž existují důkazy o jejich uspokojivém fungování. Ve výročních zprávách o činnosti jsou uvedena rovněž probíhající nápravná opatření, která mají zajistit potřebné zlepšení a která zahrnují následné audity, sledování akčních plánů a využití pravomoci pozastavit platby a uplatnit finanční opravy.

Tabulka 6.4 – Účelnost systémů kontroly v auditním vzorku Účetního dvora

| Systém kontroly | Fond | Celkem |
| --- | --- | --- |
| EFRR | ESF | EZOZF | Fond soudržnosti |
| Neúčelný | 5 | 5 | 2 | 1 | 13 |
| Částečně účelný | 2 | 3 | 1 | 0 | 6 |
| Účelný | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Celkem | 7 | 8 | 3 | 1 | 19 |

Systém kontroly

Fond

Celkem

EFRR

ESF

EZOZF

Fond soudržnosti

Neúčelný

5

5

2

1

13

Částečně účelný

2

3

1

0

6

Účelný

0

0

0

0

0

Celkem

7

8

3

1

19

Hlavní zjištění o auditní činnosti Komise

| 6.36 | Hlavní zjištění o auditní činnosti Komise vycházejí z analýzy 15 auditů, které provedly GŘ REGIO a GŘ EMPL. Těchto 15 auditů bylo ohodnoceno podle kumulativní stupnice popsané v bodě 6.23. Souhrn výsledků je obsažen v 
  tabulce 6.5
  . Z ní je patrné, že z auditů Komise, které Účetní dvůr zkoumal, více než polovina zřejmě měla všechny vlastnosti účelného nástroje dohledu: posouzení rizik bylo dostatečné, výsledek auditu byl prakticky využitelný a po auditu následovalo odpovídající nápravné opatření. |
| --- | --- |

6.36

Hlavní zjištění o auditní činnosti Komise vycházejí z analýzy 15 auditů, které provedly GŘ REGIO a GŘ EMPL. Těchto 15 auditů bylo ohodnoceno podle kumulativní stupnice popsané v bodě 6.23. Souhrn výsledků je obsažen v 
  tabulce 6.5
  . Z ní je patrné, že z auditů Komise, které Účetní dvůr zkoumal, více než polovina zřejmě měla všechny vlastnosti účelného nástroje dohledu: posouzení rizik bylo dostatečné, výsledek auditu byl prakticky využitelný a po auditu následovalo odpovídající nápravné opatření.

| 6.36 | U některých z auditů Komise uznává, že existovaly nedostatky v dokumentaci, což ztížilo ověření, nikoliv však, že to může svědčit o absenci prakticky využitelného výsledku auditu, jak se uvádí v poznámce pod čarou 7) k tabulce 6.5. |
| --- | --- |

6.36

U některých z auditů Komise uznává, že existovaly nedostatky v dokumentaci, což ztížilo ověření, nikoliv však, že to může svědčit o absenci prakticky využitelného výsledku auditu, jak se uvádí v poznámce pod čarou 7) k tabulce 6.5.

Tabulka 6.5 – Hodnocení vzorku auditů Komise

| Hodnocení auditu | Počet auditů |
| --- | --- |
| GŘ REGIO | GŘ EMPL |
| Posouzení rizik mělo velké nedostatky. | 0 | 0 |
| Posouzení rizik bylo dostatečné, ale výsledek auditu nebyl dostatečně prakticky využitelný. | 1 | 0 |
| Posouzení rizik bylo dostatečné a výsledek auditu byl prakticky využitelný, ale po auditu nenásledovalo žádné nápravné opatření. | 0 | 0 |
| Posouzení rizik bylo dostatečné, výsledek auditu byl prakticky využitelný a po auditu následovalo odpovídající nápravné opatření (5). | 7 | 1 |
| Auditní dokumentace měla velké nedostatky, takže výsledek auditu nebylo možné posoudit (6). | 2 | 4 |
| Celkem | 10 | 5 |

Hodnocení auditu

Počet auditů

GŘ REGIO

GŘ EMPL

Posouzení rizik mělo velké nedostatky.

0

0

Posouzení rizik bylo dostatečné, ale výsledek auditu nebyl dostatečně prakticky využitelný.

1

0

Posouzení rizik bylo dostatečné a výsledek auditu byl prakticky využitelný, ale po auditu nenásledovalo žádné nápravné opatření.

0

0

Posouzení rizik bylo dostatečné, výsledek auditu byl prakticky využitelný a po auditu následovalo odpovídající nápravné opatření (5).

7

1

Auditní dokumentace měla velké nedostatky, takže výsledek auditu nebylo možné posoudit (6).

2

4

Celkem

10

5

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 6.37 | Existuje vysoké riziko, že vykazované náklady na projekty strukturálních politik jsou nesprávné nebo nejsou způsobilé k proplacení. Pro snížení tohoto rizika je nutné, aby v členských státech existovaly účelné systémy kontroly a aby Komise prováděla účelný dohled. |
| --- | --- |

6.37

Existuje vysoké riziko, že vykazované náklady na projekty strukturálních politik jsou nesprávné nebo nejsou způsobilé k proplacení. Pro snížení tohoto rizika je nutné, aby v členských státech existovaly účelné systémy kontroly a aby Komise prováděla účelný dohled.

| 6.37 | Účelné sdílené řízení vyžaduje spolupráci mezi členskými státy a Komisí ve všech fázích kontrolního řetězce. Akční plán Komise k vytvoření integrovaného rámce vnitřní kontroly má optimalizovat tuto spolupráci a účelnost celkového kontrolního rámce. Avšak vzhledem k tomu, že by hloubka kontrol na místě měla odrážet náklady a přínosy těchto kontrol, budou i nadále zjišťovány určité chyby v průběžných platbách, a to i v účelném kontrolním rámci. |
| --- | --- |

6.37

Účelné sdílené řízení vyžaduje spolupráci mezi členskými státy a Komisí ve všech fázích kontrolního řetězce. Akční plán Komise k vytvoření integrovaného rámce vnitřní kontroly má optimalizovat tuto spolupráci a účelnost celkového kontrolního rámce. Avšak vzhledem k tomu, že by hloubka kontrol na místě měla odrážet náklady a přínosy těchto kontrol, budou i nadále zjišťovány určité chyby v průběžných platbách, a to i v účelném kontrolním rámci.

| 6.38 | Avšak: |
| --- | --- |

6.38

Avšak:

| 6.38 | |
| --- | --- |

6.38

| — | systémy kontroly v členských státech jsou celkově neúčelné nebo jen částečně účelné a |
| --- | --- |

—

systémy kontroly v členských státech jsou celkově neúčelné nebo jen částečně účelné a

| — | Komise odkazuje na svou odpověď v bodě 6.35, kde uvádí své hodnocení, že přibližně 10 % kontrolních systémů vykazuje závažné nedostatky, a nápravná opatření, která v těchto případech přijímá. |
| --- | --- |

—

Komise odkazuje na svou odpověď v bodě 6.35, kde uvádí své hodnocení, že přibližně 10 % kontrolních systémů vykazuje závažné nedostatky, a nápravná opatření, která v těchto případech přijímá.

| — | Komise vykonává jen částečně účelný dohled, který má snížit riziko, že systémy kontroly v členských státech nezabrání proplacení nadhodnocených nebo nezpůsobilých výdajů. |
| --- | --- |

—

Komise vykonává jen částečně účelný dohled, který má snížit riziko, že systémy kontroly v členských státech nezabrání proplacení nadhodnocených nebo nezpůsobilých výdajů.

| — | Komise se domnívá, že zavedla účelné systémy k provádění dohledu. Audity Komise jsou pouze jedním aspektem její činnosti v oblasti dohledu, avšak rozsáhlým. Za účelem hodnocení systémů, jak je uvedeno v odpovědi k bodu 6.35, Komise zkontrolovala systémy, na něž připadá 53 % plánovaných přídělů EFRR a 82 % přídělů ESF na programy pro EU-15 a 65 %, resp. 92 % přídělů na programy pro EU-10. V případě orientační sekce EZOZF a FNOR bylo zkontrolováno 85 % resp. 91 % systémů, pokud jde o celkový plánovaný příspěvek. Výsledky činnosti Komise v daném roce se nemusí nutně projevit v témže roce, pokud jde o nahlášené a proplacené výdaje. |
| --- | --- |

—

Komise se domnívá, že zavedla účelné systémy k provádění dohledu. Audity Komise jsou pouze jedním aspektem její činnosti v oblasti dohledu, avšak rozsáhlým. Za účelem hodnocení systémů, jak je uvedeno v odpovědi k bodu 6.35, Komise zkontrolovala systémy, na něž připadá 53 % plánovaných přídělů EFRR a 82 % přídělů ESF na programy pro EU-15 a 65 %, resp. 92 % přídělů na programy pro EU-10. V případě orientační sekce EZOZF a FNOR bylo zkontrolováno 85 % resp. 91 % systémů, pokud jde o celkový plánovaný příspěvek. Výsledky činnosti Komise v daném roce se nemusí nutně projevit v témže roce, pokud jde o nahlášené a proplacené výdaje.

| 6.39 | V proplácení výdajů na projekty strukturálních politik se proto vyskytují významné chyby. Účetní dvůr si je v přiměřené míře jist, že minimálně 12 % z celkové částky proplacené na projekty strukturálních politik v rozpočtovém roce 2006 nemělo být proplaceno. Kromě toho se u značného podílu projektů strukturálních politik vyskytly chyby v dodržování předpisů; jedná se o chyby které podle názoru Účetního dvora nečiní náklady nezpůsobilými k proplacení. |
| --- | --- |

6.39

V proplácení výdajů na projekty strukturálních politik se proto vyskytují významné chyby. Účetní dvůr si je v přiměřené míře jist, že minimálně 12 % z celkové částky proplacené na projekty strukturálních politik v rozpočtovém roce 2006 nemělo být proplaceno. Kromě toho se u značného podílu projektů strukturálních politik vyskytly chyby v dodržování předpisů; jedná se o chyby které podle názoru Účetního dvora nečiní náklady nezpůsobilými k proplacení.

| 6.39 | Výdaje strukturálního fondu nahlášené příjemcem podléhají řadě kontrolních procesů, přičemž některé z nich se uskutečňují před osvědčením výdajů Komisi a některé posléze. Zjištění předložená Účetním dvorem ukazují situaci v konkrétním okamžiku provádění těchto kontrolních procesů. Komise zastává názor, že velká část těchto chyb bude pravděpodobně opravena díky fungování víceletého opravného systému, zejména pokračujícími audity auditorských subjektů jednotlivých členských států a Společenství. Komise uznává, že je nutné poskytnout lepší doklady o finančních opravách, které uložily členské státy na základě auditů Komise i vlastní auditorské práce. |
| --- | --- |

6.39

Výdaje strukturálního fondu nahlášené příjemcem podléhají řadě kontrolních procesů, přičemž některé z nich se uskutečňují před osvědčením výdajů Komisi a některé posléze. Zjištění předložená Účetním dvorem ukazují situaci v konkrétním okamžiku provádění těchto kontrolních procesů. Komise zastává názor, že velká část těchto chyb bude pravděpodobně opravena díky fungování víceletého opravného systému, zejména pokračujícími audity auditorských subjektů jednotlivých členských států a Společenství. Komise uznává, že je nutné poskytnout lepší doklady o finančních opravách, které uložily členské státy na základě auditů Komise i vlastní auditorské práce.

Doporučení

| 6.40 | Následující doporučení jsou určena ke zlepšení prevence chyb v počátečních fázích projektů prostřednictvím spolupráce s navrhovateli projektů a zajištění účelného fungování kontrol prvního stupně. |
| --- | --- |

6.40

Následující doporučení jsou určena ke zlepšení prevence chyb v počátečních fázích projektů prostřednictvím spolupráce s navrhovateli projektů a zajištění účelného fungování kontrol prvního stupně.

| 6.41 | Členský stát by se měl snažit výskytu chyb předcházet spoluprací s navrhovateli projektů již při zahájení každého projektu. Řídící orgán by měl navrhovatelům projektů poskytovat školení a pokyny při zřizování systémů projektu kvůli splnění požadavků nařízení Společenství a také při sestavování prvních prohlášení o výdajích. Zvláštní pozornost by měla být věnována tomu, aby navrhovatel projektu věděl, které náklady jsou způsobilé k proplacení, a byl si vědom nutnosti vést záznamy prokazující způsob výpočtu a rozdělování nákladových položek. Zásadní význam má v tomto ohledu důkladný přezkum přesnosti a úplnosti používaných kontrolních seznamů. |
| --- | --- |

6.41

Členský stát by se měl snažit výskytu chyb předcházet spoluprací s navrhovateli projektů již při zahájení každého projektu. Řídící orgán by měl navrhovatelům projektů poskytovat školení a pokyny při zřizování systémů projektu kvůli splnění požadavků nařízení Společenství a také při sestavování prvních prohlášení o výdajích. Zvláštní pozornost by měla být věnována tomu, aby navrhovatel projektu věděl, které náklady jsou způsobilé k proplacení, a byl si vědom nutnosti vést záznamy prokazující způsob výpočtu a rozdělování nákladových položek. Zásadní význam má v tomto ohledu důkladný přezkum přesnosti a úplnosti používaných kontrolních seznamů.

| 6.41 | Komise již členským státům doporučila, aby zlepšily své informační činnosti zaměřené na příjemce, a podnikne další patřičné kroky. |
| --- | --- |

6.41

Komise již členským státům doporučila, aby zlepšily své informační činnosti zaměřené na příjemce, a podnikne další patřičné kroky.

Podle prováděcího nařízení Komise pro období 2007–2013 (nařízení (ES) č. 1828/2006) musí řídící orgán zajistit, aby příjemci byli informováni o podmínkách financování a aby byly informace uchovávány a sdělovány, a ujistit se, zda je příjemce schopen podmínky splnit.

| 6.42 | Orgány členského státu by měly vyškolit své zaměstnance a poskytnout jim pokyny ohledně úkolů, které je třeba plnit při přezkumu a posuzování projektů. Zvláště je třeba, aby zaměstnanci řídícího orgánu měli dovednosti nutné pro přezkum postupů udílení zakázek a systémů kalkulace, a aby tedy dokázali posoudit, zda jsou zakázky v rámci projektů udíleny správně a zda jsou prohlášení o výdajích připravována v souladu s nařízeními. |
| --- | --- |

6.42

Orgány členského státu by měly vyškolit své zaměstnance a poskytnout jim pokyny ohledně úkolů, které je třeba plnit při přezkumu a posuzování projektů. Zvláště je třeba, aby zaměstnanci řídícího orgánu měli dovednosti nutné pro přezkum postupů udílení zakázek a systémů kalkulace, a aby tedy dokázali posoudit, zda jsou zakázky v rámci projektů udíleny správně a zda jsou prohlášení o výdajích připravována v souladu s nařízeními.

| 6.42 | Komise vydala pokyny ohledně osvědčených postupů v každodenních kontrolách řízení a ohledně toho, že platební orgán musí kontroly provádět před osvědčením výdajů. Komise mimoto přispívá na školení pro řídící orgány, které se týká požadavků nařízení. V těchto a podobných činnostech bude pokračovat i nadále. |
| --- | --- |

6.42

Komise vydala pokyny ohledně osvědčených postupů v každodenních kontrolách řízení a ohledně toho, že platební orgán musí kontroly provádět před osvědčením výdajů. Komise mimoto přispívá na školení pro řídící orgány, které se týká požadavků nařízení. V těchto a podobných činnostech bude pokračovat i nadále.

| 6.43 | Komise by měla své úsilí v oblasti auditů a dohledu zaměřit na činnost řídících orgánů v členských státech, protože bylo zjištěno, že jde o jednu z nejdůležitějších funkcí z hlediska účelného provádění strukturálních fondů. Zvláště by Komise měla mít k dispozici pravidelně aktualizované posouzení účelnosti všech řídících orgánů – které by připravovala sama nebo získávala z jiných zdrojů – aby svou auditní činnost mohla zacílit na nejméně účelné nebo nejrizikovější řídící orgány. |
| --- | --- |

6.43

Komise by měla své úsilí v oblasti auditů a dohledu zaměřit na činnost řídících orgánů v členských státech, protože bylo zjištěno, že jde o jednu z nejdůležitějších funkcí z hlediska účelného provádění strukturálních fondů. Zvláště by Komise měla mít k dispozici pravidelně aktualizované posouzení účelnosti všech řídících orgánů – které by připravovala sama nebo získávala z jiných zdrojů – aby svou auditní činnost mohla zacílit na nejméně účelné nebo nejrizikovější řídící orgány.

| 6.43 | Komise již vyhradila velkou část své činnosti v oblasti dohledu řídícím orgánům. Jak bylo uvedeno výše, v roce 2006 vydala pokyny ke kontrolám na úrovni vrcholového řízení a certifikaci. Komise dále od řídících orgánů v některých členských státech požaduje, aby pomocí dotazníků k sebehodnocení posoudily své výsledky, pokud jde o dodržování právních požadavků. |
| --- | --- |

6.43

Komise již vyhradila velkou část své činnosti v oblasti dohledu řídícím orgánům. Jak bylo uvedeno výše, v roce 2006 vydala pokyny ke kontrolám na úrovni vrcholového řízení a certifikaci. Komise dále od řídících orgánů v některých členských státech požaduje, aby pomocí dotazníků k sebehodnocení posoudily své výsledky, pokud jde o dodržování právních požadavků.

| 6.44 | Komise by měla posílit mechanismy zpětné vazby v systému kontroly strukturálních fondů. Pokud například kontrolní orgán zjistí chybu v prohlášení o výdajích, o této skutečnosti by neměla být pouze podána zpráva, ale řídící orgán by měl též podniknout kroky k nápravě problému a zabývat se tím, jak předejít jeho opakování. To vyžaduje, aby v případě zjištění problému všechny kontrolní subjekty spolupracovaly na přijímání příslušných opatření. Komise by mohla význam mechanismu zpětné vazby zvýšit tím, že bude kontrolní subjekty informovat o potřebě přijmout opatření, kdykoli se zjistí nedostatek či chyba – ať na základě jejich vlastního auditu nebo zprávy od jiného kontrolního subjektu. Když provádí audit Komise, měla by také přezkoumat podávání zpráv o nedostatcích a chybách a zjistit, zda přijatá opatření dostatečně reagovala na okamžité a budoucí důsledky problému. |
| --- | --- |

6.44

Komise by měla posílit mechanismy zpětné vazby v systému kontroly strukturálních fondů. Pokud například kontrolní orgán zjistí chybu v prohlášení o výdajích, o této skutečnosti by neměla být pouze podána zpráva, ale řídící orgán by měl též podniknout kroky k nápravě problému a zabývat se tím, jak předejít jeho opakování. To vyžaduje, aby v případě zjištění problému všechny kontrolní subjekty spolupracovaly na přijímání příslušných opatření. Komise by mohla význam mechanismu zpětné vazby zvýšit tím, že bude kontrolní subjekty informovat o potřebě přijmout opatření, kdykoli se zjistí nedostatek či chyba – ať na základě jejich vlastního auditu nebo zprávy od jiného kontrolního subjektu. Když provádí audit Komise, měla by také přezkoumat podávání zpráv o nedostatcích a chybách a zjistit, zda přijatá opatření dostatečně reagovala na okamžité a budoucí důsledky problému.

| 6.44 | Do kontrolního systému jsou zabudovány mechanismy zpětné vazby prostřednictvím požadavků na výměnu výsledků kontrol provedených řídícím orgánem, platebním orgánem a auditorským subjektem a prostřednictvím výročních kontrolních zpráv pro Komisi. Kontrola opatření přijatých v návaznosti na výsledky auditů je stálým bodem programu jednání v diskusích mezi členskými státy a Komisí při výročních dvoustranných schůzkách ke koordinaci auditů. Je rovněž běžnou součástí auditů systémů. Komise bude nadále ověřovat zprávy o auditech vnitrostátních systémů a kontrolovat, zda byla přijata požadovaná následná opatření. |
| --- | --- |

6.44

Do kontrolního systému jsou zabudovány mechanismy zpětné vazby prostřednictvím požadavků na výměnu výsledků kontrol provedených řídícím orgánem, platebním orgánem a auditorským subjektem a prostřednictvím výročních kontrolních zpráv pro Komisi. Kontrola opatření přijatých v návaznosti na výsledky auditů je stálým bodem programu jednání v diskusích mezi členskými státy a Komisí při výročních dvoustranných schůzkách ke koordinaci auditů. Je rovněž běžnou součástí auditů systémů. Komise bude nadále ověřovat zprávy o auditech vnitrostátních systémů a kontrolovat, zda byla přijata požadovaná následná opatření.

| 6.45 | Komise by měla aktivně podporovat a usnadňovat používání zjednodušení, která jsou stanovena v nových nařízeních o strukturálních fondech. Jedná se například o využití paušálních částek u nepřímých nákladů v případě Evropského sociálního fondu (7). Taková zjednodušení sníží pravděpodobnost výskytu chyb i administrativní zátěž navrhovatelů projektů. |
| --- | --- |

6.45

Komise by měla aktivně podporovat a usnadňovat používání zjednodušení, která jsou stanovena v nových nařízeních o strukturálních fondech. Jedná se například o využití paušálních částek u nepřímých nákladů v případě Evropského sociálního fondu (7). Taková zjednodušení sníží pravděpodobnost výskytu chyb i administrativní zátěž navrhovatelů projektů.

| 6.45 | Komise již podle tohoto doporučení jedná. Důležitým prvkem zjednodušení je vydání pokynů s cílem usnadnit uplatňování nařízení v praxi. Pro období 2007–2013 Komise např. vydala pokyny ohledně činností týkajících se finančního řízení a analýzy poměru nákladů a přínosů u projektů vytvářejících příjmy. |
| --- | --- |

6.45

Komise již podle tohoto doporučení jedná. Důležitým prvkem zjednodušení je vydání pokynů s cílem usnadnit uplatňování nařízení v praxi. Pro období 2007–2013 Komise např. vydala pokyny ohledně činností týkajících se finančního řízení a analýzy poměru nákladů a přínosů u projektů vytvářejících příjmy.

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA VYDANÁ OD ZVEŘEJNĚNÍ POSLEDNÍ VÝROČNÍ ZPRÁVY

| 6.46 | Od zveřejnění své poslední výroční zprávy Účetní dvůr vydal jednu zvláštní zprávu o strukturálních politikách: |
| --- | --- |

6.46

Od zveřejnění své poslední výroční zprávy Účetní dvůr vydal jednu zvláštní zprávu o strukturálních politikách:

Zvláštní zpráva č. 1/2007 o provádění procesů v polovině období Strukturální fondy 2000–2006.

---

(1)  Navrhovatelem projektu mohou být různé subjekty od fyzických osob, sdružení, soukromých nebo veřejných společností až po místní, regionální nebo celostátní orgány.

(2)  Zásada oddělení funkcí se na poslední dvě funkce v grafu 6.2 nevztahuje tak striktně, tj. nařízení nevyžadují, aby kontrolní orgán a orgán vydávající prohlášení při ukončení činnosti byly dva různé subjekty.

(3)  Tato kontingenční tabulka vychází ze vzorku projektů, který Účetní dvůr kontroloval. Jelikož u každého projektu ve vzorku byla zkontrolováno jedno proplacení, pojmy „vzorek projektů“ a „vzorek proplacení“ lze používat zaměnitelně.

(4)  Tato kontingenční tabulka vychází ze vzorku projektů, který Účetní dvůr kontroloval.

(5)  Nápravná opatření navazující na výsledek auditu často přicházejí pozdě. Viz příklad v bodě 6.37.

(6)  Zde se nejedná o hodnocení na stupnici uvedené v bodě 6.23, ale spíše o určitý druh chybějících údajů. Tyto případy jsou zahrnuty v zájmu úplnosti a také proto, že neúplnou dokumentaci lze vykládat tak, že svědčí o absenci prakticky využitelného výsledku auditu.

(7)  Čl. 11 odst. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1784/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 12).

PŘÍLOHA 6.1

Klasifikace systémů kontroly

| Program | Posouzení fungování: | Systém kontroly je: |
| --- | --- | --- |
| řídícího orgánu | platebního orgánu | inspekčního orgánu | orgánu vydávajícího prohlášení při ukončení činnosti |
| EZOZF – Sasko-Anhaltsko | | | | | částečně účelný |
| EZOZF – Polsko | | | | | neúčelný |
| EZOZF – Španělsko | | | | | neúčelný |
| ESF – cíl 3 – Německo – Severní Porýní-Vestfálsko | | | | | částečně účelný |
| ESF – cíl 3 – Německo – Dolní Sasko | | | | | neúčelný |
| ESF – cíl 3 – Francie – Midi-Pyrénées | | | | | neúčelný |
| ESF – cíl 3 – Francie – Nord-Pas de Calais | | | | | částečně účelný |
| ESF – Slovinsko | | | | | neúčelný |
| ESF – Německo – Durynsko | | | | | částečně účelný |
| ESF – cíl 1 – Španělsko | | | | | neúčelný |
| ESF – cíl 3 – Spojené království – Skotsko | | | | | neúčelný |
| EFRR – Itálie – Kampánie | | | | | neúčelný |
| EFRR – Španělsko – Baskicko | | | | | neúčelný |
| EFRR – Řecko – Peloponés | | | | | částečně účelný |
| EFRR – Portugalsko – dostupnost a doprava | | | | | částečně účelný |
| EFRR – Interreg – Rakousko/Maďarsko | | | | | neúčelný |
| EFRR – Španělsko – Valencie | | | | | neúčelný |
| EFRR – Spojené království – Merseyside | | | | | neúčelný |
| FS – Španělsko – 7 projektů | | | | | neúčelný |

Program

Posouzení fungování:

Systém kontroly je:

řídícího orgánu

platebního orgánu

inspekčního orgánu

orgánu vydávajícího prohlášení při ukončení činnosti

EZOZF – Sasko-Anhaltsko

částečně účelný

EZOZF – Polsko

neúčelný

EZOZF – Španělsko

neúčelný

ESF – cíl 3 – Německo – Severní Porýní-Vestfálsko

částečně účelný

ESF – cíl 3 – Německo – Dolní Sasko

neúčelný

ESF – cíl 3 – Francie – Midi-Pyrénées

neúčelný

ESF – cíl 3 – Francie – Nord-Pas de Calais

částečně účelný

ESF – Slovinsko

neúčelný

ESF – Německo – Durynsko

částečně účelný

ESF – cíl 1 – Španělsko

neúčelný

ESF – cíl 3 – Spojené království – Skotsko

neúčelný

EFRR – Itálie – Kampánie

neúčelný

EFRR – Španělsko – Baskicko

neúčelný

EFRR – Řecko – Peloponés

částečně účelný

EFRR – Portugalsko – dostupnost a doprava

částečně účelný

EFRR – Interreg – Rakousko/Maďarsko

neúčelný

EFRR – Španělsko – Valencie

neúčelný

EFRR – Spojené království – Merseyside

neúčelný

FS – Španělsko – 7 projektů

neúčelný

Legenda:

| | uspokojivé |
| --- | --- |
| | částečně uspokojivé |
| | neuspokojivé |

uspokojivé

částečně uspokojivé

neuspokojivé

KAPITOLA 7

Vnitřní politiky včetně výzkumu

OBSAH

| 7.1–7.2 | Úvod |
| --- | --- |

7.1–7.2

| 7.3–7.33 | Zvláštní hodnocení v rámci prohlášení o věrohodnosti |
| --- | --- |

7.3–7.33

| 7.3–7.4 | Rozsah auditu |
| --- | --- |

7.3–7.4

| 7.5–7.7 | Zvláštní charakteristiky vnitřních politik |
| --- | --- |

7.5–7.7

| 7.8–7.11 | Legalita a správnost uskutečněných operací |
| --- | --- |

7.8–7.11

| 7.10–7.11 | Významná míra chyb v nákladech vykázaných příjemci |
| --- | --- |

7.10–7.11

| 7.12–7.28 | Systémy dohledu a kontroly |
| --- | --- |

7.12–7.28

| 7.14–7.17 | Osvědčení o auditu prohlášení o výdajích |
| --- | --- |

7.14–7.17

| 7.18–7.23 | Předběžné (ex ante) dokumentární kontroly prohlášení o výdajích |
| --- | --- |

7.18–7.23

| 7.24–7.28 | Následné (ex post) finanční audity Komise |
| --- | --- |

7.24–7.28

| 7.29 | Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky |
| --- | --- |

7.29

| 7.30–7.31 | Závěr |
| --- | --- |

7.30–7.31

| 7.32–7.33 | Doporučení |
| --- | --- |

7.32–7.33

| 7.34 | Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy |
| --- | --- |

7.34

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 7.1 | Vnitřní politiky zahrnují širokou škálu činností Evropské unie (EU) přispívajících k rozvoji vnitřního trhu. V roce 2006 činily platby na vnitřní politiky 9 014 milionů EUR (
  graf 7.1
  ). Hlavní oblastí činnosti, na kterou připadá více než polovina těchto výdajů, je výzkum a technologický rozvoj. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

7.1

Vnitřní politiky zahrnují širokou škálu činností Evropské unie (EU) přispívajících k rozvoji vnitřního trhu. V roce 2006 činily platby na vnitřní politiky 9 014 milionů EUR (
  graf 7.1
  ). Hlavní oblastí činnosti, na kterou připadá více než polovina těchto výdajů, je výzkum a technologický rozvoj.

Image

| 7.2 | Většinu uvedených výdajů řídí přímo Komise (1). Většina činností se provádí prostřednictvím víceletých programů, kterými se přidělují granty na projekty nebo opatření, jež realizují příjemci ze soukromého nebo veřejného sektoru. Tyto granty se obvykle vyplácejí ve splátkách: při podpisu dohody o grantu nebo smlouvy se vyplatí záloha, po níž následují průběžné a konečné platby, kterými se proplácejí způsobilé výdaje vykazované příjemci v pravidelných prohlášeních o výdajích. |
| --- | --- |

7.2

Většinu uvedených výdajů řídí přímo Komise (1). Většina činností se provádí prostřednictvím víceletých programů, kterými se přidělují granty na projekty nebo opatření, jež realizují příjemci ze soukromého nebo veřejného sektoru. Tyto granty se obvykle vyplácejí ve splátkách: při podpisu dohody o grantu nebo smlouvy se vyplatí záloha, po níž následují průběžné a konečné platby, kterými se proplácejí způsobilé výdaje vykazované příjemci v pravidelných prohlášeních o výdajích.

ZVLÁŠTNÍ HODNOCENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Rozsah auditu

| 7.3 | Audit se zabýval legalitou a správností uskutečněných operací souvisejících s platbami provedenými v roce 2006 ze všech oddílů rozpočtu EU, které spadají do oblasti vnitřních politik. Zvláštní hodnocení je založeno na: |
| --- | --- |

7.3

Audit se zabýval legalitou a správností uskutečněných operací souvisejících s platbami provedenými v roce 2006 ze všech oddílů rozpočtu EU, které spadají do oblasti vnitřních politik. Zvláštní hodnocení je založeno na:

| a) | testování věcné správnosti náhodně vybraného vzorku devíti závazků a 150 plateb provedených Komisí v roce 2006; |
| --- | --- |

a)

testování věcné správnosti náhodně vybraného vzorku devíti závazků a 150 plateb provedených Komisí v roce 2006;

| b) | přezkumu fungování těchto vybraných systémů dohledu a kontroly:






  — | osvědčení o auditu prohlášení o výdajích na projekty, |
| --- | --- | --- |

b)

přezkumu fungování těchto vybraných systémů dohledu a kontroly:

—

osvědčení o auditu prohlášení o výdajích na projekty,

| — | dokumentárních kontrol prohlášení o výdajích prováděných před proplacením výdajů, |
| --- | --- |

—

dokumentárních kontrol prohlášení o výdajích prováděných před proplacením výdajů,

| — | následných auditů projektů; |
| --- | --- |

—

následných auditů projektů;

| c) | kontrole opatření přijatých v návaznosti na hlavní připomínky Účetního dvora v posledních prohlášeních o věrohodnosti. |
| --- | --- |

c)

kontrole opatření přijatých v návaznosti na hlavní připomínky Účetního dvora v posledních prohlášeních o věrohodnosti.

| 7.4 | Vzorek plateb, které Účetní dvůr vybral pro testování věcné správnosti, zahrnoval 58 záloh (2), na jejichž vyplácení se vztahují méně přísné podmínky než u průběžných a konečných plateb. Testování záloh se proto omezilo na přezkum postupu výběru projektů, jakož i rozhodnutí o financování a schválení plateb, provedený v Komisi. Z 92 průběžných a konečných plateb (3) byla u 62 testována dokumentace v Komisi a u 30 byl proveden audit v prostorách příjemců. |
| --- | --- |

7.4

Vzorek plateb, které Účetní dvůr vybral pro testování věcné správnosti, zahrnoval 58 záloh (2), na jejichž vyplácení se vztahují méně přísné podmínky než u průběžných a konečných plateb. Testování záloh se proto omezilo na přezkum postupu výběru projektů, jakož i rozhodnutí o financování a schválení plateb, provedený v Komisi. Z 92 průběžných a konečných plateb (3) byla u 62 testována dokumentace v Komisi a u 30 byl proveden audit v prostorách příjemců.

Zvláštní charakteristiky vnitřních politik

| 7.5 | Podpora výzkumu a technologického rozvoje ze strany EU zahrnuje široké spektrum výzkumných činností a vyznačuje se mnohostí režimů financování, kterými se podporují různé tematické oblasti a druhy projektů. Projekty provádějí výzkumné ústavy a vysoké školy, ale také jednotlivci, obchodní společnosti či orgány veřejné správy. Obvykle se na nich podílí větší počet výzkumných partnerů, kteří pracují jako konsorcium v řadě členských států EU, přičemž je ovšem jmenován jeden „koordinátor projektu“, jenž má na starosti komunikaci s Komisí, jakož i finanční a administrativní aspekty smlouvy. Výše grantů, které EU uděluje partnerům v rámci jednotlivých projektů, se pohybuje od několika set eur po desítky milionů. Na přibližně 2 % z více než 15 000 konečných příjemců připadá více než 40 % celkového financování EU. |
| --- | --- |

7.5

Podpora výzkumu a technologického rozvoje ze strany EU zahrnuje široké spektrum výzkumných činností a vyznačuje se mnohostí režimů financování, kterými se podporují různé tematické oblasti a druhy projektů. Projekty provádějí výzkumné ústavy a vysoké školy, ale také jednotlivci, obchodní společnosti či orgány veřejné správy. Obvykle se na nich podílí větší počet výzkumných partnerů, kteří pracují jako konsorcium v řadě členských států EU, přičemž je ovšem jmenován jeden „koordinátor projektu“, jenž má na starosti komunikaci s Komisí, jakož i finanční a administrativní aspekty smlouvy. Výše grantů, které EU uděluje partnerům v rámci jednotlivých projektů, se pohybuje od několika set eur po desítky milionů. Na přibližně 2 % z více než 15 000 konečných příjemců připadá více než 40 % celkového financování EU.

| 7.6 | Další opatření se týkají celé škály vnitřních politik; jde například o granty na akce, které podporují aktivní občanství, nebo na mobilitu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Tyto granty se pohybují od 2 000 EUR do 20 000 EUR. Na druhém konci škály je podpora velkých projektů v oblasti silniční nebo železniční infrastruktury pro transevropskou dopravní síť, která může dosahovat až 10 milionů EUR. |
| --- | --- |

7.6

Další opatření se týkají celé škály vnitřních politik; jde například o granty na akce, které podporují aktivní občanství, nebo na mobilitu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Tyto granty se pohybují od 2 000 EUR do 20 000 EUR. Na druhém konci škály je podpora velkých projektů v oblasti silniční nebo železniční infrastruktury pro transevropskou dopravní síť, která může dosahovat až 10 milionů EUR.

| 7.7 | Hlavním rizikem v souvislosti s legalitou a správností uskutečněných operací je nadhodnocování nákladů uváděných příjemci v prohlášeních o výdajích, jež Komise následně neodhalí a u něhož nezjedná nápravu. |
| --- | --- |

7.7

Hlavním rizikem v souvislosti s legalitou a správností uskutečněných operací je nadhodnocování nákladů uváděných příjemci v prohlášeních o výdajích, jež Komise následně neodhalí a u něhož nezjedná nápravu.

| 7.7 | Komise velkou měrou souhlasí s analýzou Účetního dvora ohledně povahy hlavních rizik. Riziko, že příjemci ve svých prohlášeních o výdajích nadhodnotí náklady, vyplývá do značné míry z platného právního rámce, který je založen na proplácení skutečných nákladů. Navzdory významnému zlepšení, k němuž v právním rámci došlo, se tyto činitele většinou nezměnily a i v nadcházejících letech budou nepříznivě ovlivňovat řízení rámcových programů v oblasti výzkumu. Mnohé z výsledných chyb lze odhalit pouze provedením auditů na místě. Komise proto navrhla společnou strategii auditu ke zvýšení jistoty ohledně legality a správností výdajů v horizontu více let (viz odpověď Komise k bodu 7.12). |
| --- | --- |

7.7

Komise velkou měrou souhlasí s analýzou Účetního dvora ohledně povahy hlavních rizik. Riziko, že příjemci ve svých prohlášeních o výdajích nadhodnotí náklady, vyplývá do značné míry z platného právního rámce, který je založen na proplácení skutečných nákladů. Navzdory významnému zlepšení, k němuž v právním rámci došlo, se tyto činitele většinou nezměnily a i v nadcházejících letech budou nepříznivě ovlivňovat řízení rámcových programů v oblasti výzkumu. Mnohé z výsledných chyb lze odhalit pouze provedením auditů na místě. Komise proto navrhla společnou strategii auditu ke zvýšení jistoty ohledně legality a správností výdajů v horizontu více let (viz odpověď Komise k bodu 7.12).

Legalita a správnost uskutečněných operací

| 7.8 | Nadhodnocení výdajů příjemci může vyplývat z chyb v těchto oblastech: |
| --- | --- |

7.8

Nadhodnocení výdajů příjemci může vyplývat z chyb v těchto oblastech:

| — | způsobilost: proplácení nákladů, které podle platných pravidel nejsou způsobilé, |
| --- | --- |

—

způsobilost: proplácení nákladů, které podle platných pravidel nejsou způsobilé,

| — | existence nákladů: proplácení nákladů, u nichž chybí dostatečné podpůrné důkazy, |
| --- | --- |

—

existence nákladů: proplácení nákladů, u nichž chybí dostatečné podpůrné důkazy,

| — | přesnost: proplácení nesprávně vypočítaných nákladů. |
| --- | --- |

—

přesnost: proplácení nesprávně vypočítaných nákladů.

| 7.9 | U projektu se mohou vyskytnout také chyby, které nemají vliv na výši proplácených nákladů. Častým příkladem je, že Komise výdaje příjemcům neproplatí ve stanovené lhůtě. (Podrobné připomínky k pozdním platbám Komise jsou uvedeny v 
  příloze 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.9

U projektu se mohou vyskytnout také chyby, které nemají vliv na výši proplácených nákladů. Častým příkladem je, že Komise výdaje příjemcům neproplatí ve stanovené lhůtě. (Podrobné připomínky k pozdním platbám Komise jsou uvedeny v 
  příloze 7.1
  ).

| 7.9 | Komise přijala opatření ke zlepšení platebních lhůt, viz příloha 7.1. |
| --- | --- |

7.9

Komise přijala opatření ke zlepšení platebních lhůt, viz příloha 7.1.

Významná míra chyb v nákladech vykázaných příjemci

| 7.10 | Účetní dvůr v žádostech o úhradu předložených příjemci odhalil chyby ve 26 ze 150 kontrolovaných operací (viz
  tabulka 7.1
  ). Většina chyb byla zjištěna ve 30 operacích kontrolovaných u příjemce. Nejčastěji se vyskytovaly tyto chyby: |
| --- | --- |

7.10

Účetní dvůr v žádostech o úhradu předložených příjemci odhalil chyby ve 26 ze 150 kontrolovaných operací (viz
  tabulka 7.1
  ). Většina chyb byla zjištěna ve 30 operacích kontrolovaných u příjemce. Nejčastěji se vyskytovaly tyto chyby:

| — | nedostatečné podpůrné důkazy pro odůvodnění nákladů, jejichž proplacení se požaduje, a to zejména u osobních nákladů, které jsou obvykle největší jednotlivou kategorií nákladů, |
| --- | --- |

—

nedostatečné podpůrné důkazy pro odůvodnění nákladů, jejichž proplacení se požaduje, a to zejména u osobních nákladů, které jsou obvykle největší jednotlivou kategorií nákladů,

| — | použití rozpočtovaných částek, které neodpovídá požadavku na používání skutečných nákladů, |
| --- | --- |

—

použití rozpočtovaných částek, které neodpovídá požadavku na používání skutečných nákladů,

| — | neoprávněné přiřazení nepřímých nákladů k projektu, |
| --- | --- |

—

neoprávněné přiřazení nepřímých nákladů k projektu,

| — | žádosti o náhradu nákladů vzniklých mimo období způsobilosti, |
| --- | --- |

—

žádosti o náhradu nákladů vzniklých mimo období způsobilosti,

| — | zahrnutí různých nezpůsobilých nákladů. |
| --- | --- |

—

zahrnutí různých nezpůsobilých nákladů.

| 7.10 | Audit Účetního dvora zjistil, že většina chyb se vyskytla v platbách kontrolovaných u příjemce. Takovéto chyby nebo nezpůsobilé výdaje lze skutečně odhalit pouze při kontrolách na místě nebo v omezeném rozsahu při dokumentárních kontrolách. |
| --- | --- |

7.10

Audit Účetního dvora zjistil, že většina chyb se vyskytla v platbách kontrolovaných u příjemce. Takovéto chyby nebo nezpůsobilé výdaje lze skutečně odhalit pouze při kontrolách na místě nebo v omezeném rozsahu při dokumentárních kontrolách.

V několika případech může Komise hodnotit finanční dopady zjištění odlišně na základě vlastního výpočtu způsobilých výdajů, jak vyplývá z jejích vlastních auditů a uvážení dalších podpůrných dokladů předložených příjemcem.

Tabulka 7.1 – Prezentace výsledků testování operací

| Velikost vzorku | 150 |
| --- | --- |
| Podíl operací s chybami | 17 % |
| Odhadovaný dopad chyb na soubor | 2 % – 5 % |

Velikost vzorku

150

Podíl operací s chybami

17 %

Odhadovaný dopad chyb na soubor

2 % – 5 %

| 7.11 | Chyby se vyskytují ve složitém právním rámci, který zahrnuje početná (a někdy nejasná) kritéria způsobilosti. Podobně jako v předchozích letech Účetní dvůr zjistil, že příjemci často nejsou schopni doložit osobní náklady, jejichž úhradu požadují ve svých prohlášeních o výdajích. |
| --- | --- |

7.11

Chyby se vyskytují ve složitém právním rámci, který zahrnuje početná (a někdy nejasná) kritéria způsobilosti. Podobně jako v předchozích letech Účetní dvůr zjistil, že příjemci často nejsou schopni doložit osobní náklady, jejichž úhradu požadují ve svých prohlášeních o výdajích.

| 7.11 | Komise uznává, že doložení osobních nákladů, jež mají být účtovány výzkumným projektům, je častým zdrojem nesrovnalostí a chyb. K vyřešení této záležitosti Komise podnikla významné kroky, viz odpovědi k bodům 7.7 a 7.12. |
| --- | --- |

7.11

Komise uznává, že doložení osobních nákladů, jež mají být účtovány výzkumným projektům, je častým zdrojem nesrovnalostí a chyb. K vyřešení této záležitosti Komise podnikla významné kroky, viz odpovědi k bodům 7.7 a 7.12.

V případě sedmého rámcového programu (7. RP) bude použití průměrných osobních nákladů vyžadovat, aby metodika příjemce byla potvrzena nezávislým auditorem a schválena Komisí. Toto potvrzení auditora zahrnuje kontrolu, zda je zaveden spolehlivý systém zaznamenávání času.

Jako součást svého úsilí o objasnění pravidel pro 7. RP Komise od dubna 2007 zveřejnila čtyři z celkem šesti kapitol příručky pro příjemce, včetně příručky o finančních otázkách. Zbývající kapitoly hodlá Komise poskytnout v září 2007. Na počátku 7. RP Komise uspořádala pro příjemce informační dny a pracovní semináře s cílem vysvětlit postup a objasnit práva a povinnosti příjemců.

Systémy dohledu a kontroly

| 7.12 | Komise musí spravovat a řídit tisíce příjemců a projektů, které příjemci uskutečňují. Řadu chyb s dopadem na legalitu a správnost je možné odhalit (a tím i napravit) jedině kontrolami na místě. Provádět takové kontroly u každého projektu každý rok by však kvůli vysokým nákladům nebylo možné. Komise proto potřebuje konzistentní kontrolní strategii – s vymezením druhu a intenzity kontrol – která by udržela výskyt chyb na přijatelné úrovni a současně brala v potaz náklady na potřebné kontroly (4). |
| --- | --- |

7.12

Komise musí spravovat a řídit tisíce příjemců a projektů, které příjemci uskutečňují. Řadu chyb s dopadem na legalitu a správnost je možné odhalit (a tím i napravit) jedině kontrolami na místě. Provádět takové kontroly u každého projektu každý rok by však kvůli vysokým nákladům nebylo možné. Komise proto potřebuje konzistentní kontrolní strategii – s vymezením druhu a intenzity kontrol – která by udržela výskyt chyb na přijatelné úrovni a současně brala v potaz náklady na potřebné kontroly (4).

| 7.13 | Souhrn výsledků přezkumu vybraných systémů dohledu a kontroly provedeného Účetním dvorem je obsažen v 
  příloze 7.2
  . |
| --- | --- |

7.13

Souhrn výsledků přezkumu vybraných systémů dohledu a kontroly provedeného Účetním dvorem je obsažen v 
  příloze 7.2
  .

| 7.12–7.13 | Komise navrhla společnou strategii pro následné (ex post) audity pro šestý rámcový program (6. RP), které mají zvýšit jistotu ohledně legality a správnosti výdajů v horizontu více let. Tato strategie vyžaduje významné zvýšení počtu následných auditů, včetně auditů smluv s nejvýznamnějšími příjemci, tj. s těmi, kteří dostávají nejvyšší finanční příspěvky. |
| --- | --- |

7.12–7.13

Komise navrhla společnou strategii pro následné (ex post) audity pro šestý rámcový program (6. RP), které mají zvýšit jistotu ohledně legality a správnosti výdajů v horizontu více let. Tato strategie vyžaduje významné zvýšení počtu následných auditů, včetně auditů smluv s nejvýznamnějšími příjemci, tj. s těmi, kteří dostávají nejvyšší finanční příspěvky.

Výsledky těchto auditů budou dále důsledně sledovány; od příjemce se bude vyžadovat vrácení nesprávně vyplacených částek a případné zjištěné systémové chyby budou extrapolovány na všechny ostatní smlouvy s týmž příjemcem, které nebyly zkontrolovány. Komise bude požadovat náhradu škody v případech, kdy auditovaný subjekt nerealizuje výsledky auditu s ohledem na systémové chyby.

Očekává se, že tato strategie zajistí významné snížení míry „zbytkových“ (neodhalených) chyb.

Auditované smlouvy budou zahrnovat: 1) přibližně 200 smluvních dodavatelů, na něž připadá největší část rozpočtu (dotčené smlouvy představují společně více než 40 % rozpočtu); 2) reprezentativní vzorek náhodně vybraný ze zbývajícího souboru na základě hodnoty; 3) vzorek založený na rizicích se zaměřením na možné rizikovější smluvní dodavatele.

Zavedení této strategie auditu znamená významné zvýšení počtu kontrolorů Komise, vyšší počet auditů a posílené provádění postupů týkajících se výsledků auditů.

V současnosti se zvažují způsoby následného rozšíření tohoto kontrolního rámce na 7. RP. Ohledně 7. RP již byla přijata opatření ke zvýšení kvality osvědčení o auditu prohlášení o výdajích (viz bod 7.17).

Osvědčení o auditu prohlášení o výdajích

| 7.14 | Finanční pravidla EU stanoví, že žádosti o výplatu grantů přesahujících určitý práh musí doprovázet auditní zpráva nebo osvědčení o auditu (5). Tento požadavek byl v případě žádostí o náhradu nákladů splňujících určitá kritéria zevšeobecněn pro šestý rámcový program a některé jiné programy v oblasti vnitřních politik. Prohlášení o výdajích proto musejí být osvědčena nezávislým auditorem nebo – v případě určitých veřejných orgánů – příslušným státním úředníkem. |
| --- | --- |

7.14

Finanční pravidla EU stanoví, že žádosti o výplatu grantů přesahujících určitý práh musí doprovázet auditní zpráva nebo osvědčení o auditu (5). Tento požadavek byl v případě žádostí o náhradu nákladů splňujících určitá kritéria zevšeobecněn pro šestý rámcový program a některé jiné programy v oblasti vnitřních politik. Prohlášení o výdajích proto musejí být osvědčena nezávislým auditorem nebo – v případě určitých veřejných orgánů – příslušným státním úředníkem.

| 7.15 | V roce 2005 Účetní dvůr zkoumal používání osvědčení o auditu u prohlášení o výdajích v šestém rámcovém programu (6). Pokud jde o rok 2006, Účetní dvůr analyzoval používání osvědčení o auditu ve všech oblastech vnitřních politik. Účetní dvůr fungování tohoto kontrolního nástroje prověřoval na vzorku, u kterého byl proveden audit na místě, a to v případě 15 operací, pro něž bylo osvědčení předloženo. Osvědčení Účetní dvůr porovnal s výsledky svých vlastních testů. Kromě toho Účetní dvůr přezkoumal vlastní zprávy Komise o fungování uvedeného kontrolního nástroje. |
| --- | --- |

7.15

V roce 2005 Účetní dvůr zkoumal používání osvědčení o auditu u prohlášení o výdajích v šestém rámcovém programu (6). Pokud jde o rok 2006, Účetní dvůr analyzoval používání osvědčení o auditu ve všech oblastech vnitřních politik. Účetní dvůr fungování tohoto kontrolního nástroje prověřoval na vzorku, u kterého byl proveden audit na místě, a to v případě 15 operací, pro něž bylo osvědčení předloženo. Osvědčení Účetní dvůr porovnal s výsledky svých vlastních testů. Kromě toho Účetní dvůr přezkoumal vlastní zprávy Komise o fungování uvedeného kontrolního nástroje.

Osvědčení o auditu dosud nefungují jako spolehlivý kontrolní nástroj

| 7.16 | V devíti z 15 případů, které Účetní dvůr zkoumal, auditor vydávající osvědčení vydal stanovisko bez výhrad, ale Účetní dvůr zjistil chyby s významným finančním dopadem na prohlášení o výdajích nebo nesoulad systémů s požadavky. Ve čtyřech z těchto devíti případů nevyhovoval systém účtování osobních nákladů příjemce smluvním ustanovením. V jednom případě byly osobní náklady nadhodnoceny o více než 50 %. V jiných dvou z uvedených případů příjemce používal metodu výpočtu nákladů, která není v souladu se smluvními ustanoveními. |
| --- | --- |

7.16

V devíti z 15 případů, které Účetní dvůr zkoumal, auditor vydávající osvědčení vydal stanovisko bez výhrad, ale Účetní dvůr zjistil chyby s významným finančním dopadem na prohlášení o výdajích nebo nesoulad systémů s požadavky. Ve čtyřech z těchto devíti případů nevyhovoval systém účtování osobních nákladů příjemce smluvním ustanovením. V jednom případě byly osobní náklady nadhodnoceny o více než 50 %. V jiných dvou z uvedených případů příjemce používal metodu výpočtu nákladů, která není v souladu se smluvními ustanoveními.

| 7.16 | GŘ zabývající se výzkumem se závěrem Účetního dvora obecně souhlasí. Komise se nicméně domnívá, že v případě 6. RP osvědčení o auditu přispěla ke snížení chybovosti v porovnání s 5. RP. |
| --- | --- |

7.16

GŘ zabývající se výzkumem se závěrem Účetního dvora obecně souhlasí. Komise se nicméně domnívá, že v případě 6. RP osvědčení o auditu přispěla ke snížení chybovosti v porovnání s 5. RP.

| 7.17 | Zjištění Účetního dvora se podobají výsledkům posouzení osvědčení o auditu, které provedla sama Komise, podle něhož auditoři vydávající osvědčení někdy pracují příliš povrchně a v patřičném rozsahu netestují věcnou správnost, že jsou zapotřebí lepší pokyny, které by odstranily nejistotu ohledně otázek způsobilosti a ohledně nezávislosti auditorů, a že neexistence závazného vzorového osvědčení o auditu a standardního zadání pro auditora podporuje nekonzistentnost přístupů. |
| --- | --- |

7.17

Zjištění Účetního dvora se podobají výsledkům posouzení osvědčení o auditu, které provedla sama Komise, podle něhož auditoři vydávající osvědčení někdy pracují příliš povrchně a v patřičném rozsahu netestují věcnou správnost, že jsou zapotřebí lepší pokyny, které by odstranily nejistotu ohledně otázek způsobilosti a ohledně nezávislosti auditorů, a že neexistence závazného vzorového osvědčení o auditu a standardního zadání pro auditora podporuje nekonzistentnost přístupů.

| 7.17 | Co se týká zjištěných nedostatků s ohledem na spolehlivost osvědčení o auditu pro 6. RP, Komise na to reagovala zvýšením podpory certifikačních subjektů, příjemců a provozních oddělení Komise. GŘ pro informační společnost a média zřídilo „poradny pro osvědčení o auditu“ zahrnující ústřední a liniová oddělení v zájmu zajištění jednotného zacházení s osvědčeními o auditu v GŘ v souladu se smluvními ustanoveními. Výsledky jsou k dispozici na intranetu GŘ. |
| --- | --- |

7.17

Co se týká zjištěných nedostatků s ohledem na spolehlivost osvědčení o auditu pro 6. RP, Komise na to reagovala zvýšením podpory certifikačních subjektů, příjemců a provozních oddělení Komise. GŘ pro informační společnost a média zřídilo „poradny pro osvědčení o auditu“ zahrnující ústřední a liniová oddělení v zájmu zajištění jednotného zacházení s osvědčeními o auditu v GŘ v souladu se smluvními ustanoveními. Výsledky jsou k dispozici na intranetu GŘ.

Jak je popsáno v odpovědi Komise k bodu 7.12, Komise navrhla rovněž společnou strategii pro následné audity pro 6. RP ke zvýšení jistoty ohledně legality a správnosti výdajů v horizontu více let.

V případě 7. RP Komise zavedla tři další opatření ke zvýšení kvality osvědčení o auditu: 1) „dohodnuté postupy“, které spočívají v povinném souboru postupů a závazné zprávě, kterou musí auditoři vydávající osvědčení předložit; 2) povinném osvědčení metodiky výpočtu průměrných osobních nákladů a 3) nepovinném osvědčení metodiky výpočtu osobních i nepřímých nákladů. Tato opatření mají zajistit, aby před schválením plateb byly metodiky příjemců pro výpočet nákladů v souladu se smluvními ustanoveními.

Mimo oblast výzkumu GŘ pro životní prostředí vypracovalo v roce 2004 vzor zprávy o nezávislém vnějším auditu pro program LIFE spolu s jednoznačnými pokyny, které upřesňují rozsah a cíl certifikačního auditu, auditní metodiku, odbornou způsobilost auditora a očekávané výsledky auditu.

Předběžné (ex ante) dokumentární kontroly prohlášení o výdajích

| 7.18 | U průběžných a konečných plateb na projekty Komise před proplacením vykázaných výdajů provádí dokumentární kontroly prohlášení o výdajích předložených příjemci. |
| --- | --- |

7.18

U průběžných a konečných plateb na projekty Komise před proplacením vykázaných výdajů provádí dokumentární kontroly prohlášení o výdajích předložených příjemci.

| 7.19 | V rámci auditu byly zkoumány pokyny a postupy, opatření pro výkaznictví a monitorování, jakož i sdílení výsledků dokumentárních kontrol v generálních ředitelstvích pro výzkum (GŘ RTD), pro informační společnost a média (GŘ INFSO) a pro energetiku a dopravu (GŘ TREN). Účetní dvůr prověřil fungování těchto kontrol u 30 plateb zahrnutých do vzorku pro testování věcné správnosti (bod 7.3). |
| --- | --- |

7.19

V rámci auditu byly zkoumány pokyny a postupy, opatření pro výkaznictví a monitorování, jakož i sdílení výsledků dokumentárních kontrol v generálních ředitelstvích pro výzkum (GŘ RTD), pro informační společnost a média (GŘ INFSO) a pro energetiku a dopravu (GŘ TREN). Účetní dvůr prověřil fungování těchto kontrol u 30 plateb zahrnutých do vzorku pro testování věcné správnosti (bod 7.3).

Důkladné postupy, ale nedostatečné monitorování a sdílení výsledků

| 7.20 | Všechna kontrolovaná generální ředitelství mají podrobné písemné pokyny a postupy pro dokumentární kontroly a používají standardní kontrolní seznamy. |
| --- | --- |

7.20

Všechna kontrolovaná generální ředitelství mají podrobné písemné pokyny a postupy pro dokumentární kontroly a používají standardní kontrolní seznamy.

| 7.21 | GŘ RTD a GŘ TREN používají monitorovací nástroje (tabulky výsledků) obsahující souhrnné informace o nákladech uznaných a neuznaných na základě uvedených kontrol, ale neprovádí se žádná analýza chyb co do druhů a počtu, která by mohla přispět k vypracování kontrolní strategie založené na riziku. |
| --- | --- |

7.21

GŘ RTD a GŘ TREN používají monitorovací nástroje (tabulky výsledků) obsahující souhrnné informace o nákladech uznaných a neuznaných na základě uvedených kontrol, ale neprovádí se žádná analýza chyb co do druhů a počtu, která by mohla přispět k vypracování kontrolní strategie založené na riziku.

| 7.21 | Komise si je vědoma toho, že se hlavní problémy týkají osobních a nepřímých nákladů, a na základě toho se snaží vypracovat a uplatňovat kontrolní strategii založenou na riziku. |
| --- | --- |

7.21

Komise si je vědoma toho, že se hlavní problémy týkají osobních a nepřímých nákladů, a na základě toho se snaží vypracovat a uplatňovat kontrolní strategii založenou na riziku.

| 7.22 | Sdílení výsledků kontrol ze strany GŘ může přispět k větší efektivnosti a účelnosti například tím, že se zjistí společné problémy a podpoří se koordinovaný přístup. Účetní dvůr zjistil, že uvedená tři generální ředitelství nevyvinula příliš velké úsilí, pokud jde o sdílení informací o výsledcích svých kontrol, a to ani uvnitř generálních ředitelství, ani mezi nimi. Při neexistenci podrobného monitorování výsledků kontrol se výměna zkušeností omezuje na diskuse o metodice a všeobecných otázkách. |
| --- | --- |

7.22

Sdílení výsledků kontrol ze strany GŘ může přispět k větší efektivnosti a účelnosti například tím, že se zjistí společné problémy a podpoří se koordinovaný přístup. Účetní dvůr zjistil, že uvedená tři generální ředitelství nevyvinula příliš velké úsilí, pokud jde o sdílení informací o výsledcích svých kontrol, a to ani uvnitř generálních ředitelství, ani mezi nimi. Při neexistenci podrobného monitorování výsledků kontrol se výměna zkušeností omezuje na diskuse o metodice a všeobecných otázkách.

| 7.22 | Dokumentární kontroly prohlášení o nákladech se v zásadě zaměřují na formální hlediska. K zajištění účelnosti a efektivnosti těchto kontrol Komise proto upřednostnila používání standardních postupů a kontrolních seznamů. Komise souhlasí s tím, že s výhradou hledisek nákladů a přínosů může být sdílení výsledků těchto kontrol užitečné, zejména pro GŘ zabývající se výzkumem, která mají co do činění se stejnými nebo podobnými příjemci. |
| --- | --- |

7.22

Dokumentární kontroly prohlášení o nákladech se v zásadě zaměřují na formální hlediska. K zajištění účelnosti a efektivnosti těchto kontrol Komise proto upřednostnila používání standardních postupů a kontrolních seznamů. Komise souhlasí s tím, že s výhradou hledisek nákladů a přínosů může být sdílení výsledků těchto kontrol užitečné, zejména pro GŘ zabývající se výzkumem, která mají co do činění se stejnými nebo podobnými příjemci.

| 7.23 | Ve třech z 30 přezkoumávaných případů Účetní dvůr zjistil problémy v prohlášeních o výdajích, které měly odhalit předběžné kontroly Komise. V jednom případě příjemce použil nesprávnou metodu alokace nepřímých nákladů. V jiném případě Komise použila nesprávnou sazbu náhrad. V dalším případě si Komise od příjemce sice vyžádala potřebnou podkladovou dokumentaci, ale platbu provedla před tím, než tuto dokumentaci obdržela. |
| --- | --- |

7.23

Ve třech z 30 přezkoumávaných případů Účetní dvůr zjistil problémy v prohlášeních o výdajích, které měly odhalit předběžné kontroly Komise. V jednom případě příjemce použil nesprávnou metodu alokace nepřímých nákladů. V jiném případě Komise použila nesprávnou sazbu náhrad. V dalším případě si Komise od příjemce sice vyžádala potřebnou podkladovou dokumentaci, ale platbu provedla před tím, než tuto dokumentaci obdržela.

| 7.23 | Byly vypracovány pokyny, včetně kontrolních seznamů, které jsou pravidelně aktualizovány. Zaměstnanci jsou rovněž školeni s cílem zvýšit účelnost kontrol. |
| --- | --- |

7.23

Byly vypracovány pokyny, včetně kontrolních seznamů, které jsou pravidelně aktualizovány. Zaměstnanci jsou rovněž školeni s cílem zvýšit účelnost kontrol.

Následné (ex post) finanční audity Komise

| 7.24 | Komise uskutečňuje následné audity projektů u konečných příjemců po provedení průběžných či konečných plateb. Tyto audity vykonávají oddělení generálních ředitelství nebo, což je častější, externí auditorské firmy jménem Komise. |
| --- | --- |

7.24

Komise uskutečňuje následné audity projektů u konečných příjemců po provedení průběžných či konečných plateb. Tyto audity vykonávají oddělení generálních ředitelství nebo, což je častější, externí auditorské firmy jménem Komise.

| 7.24 | Počet následných auditů se nyní zvýšil. Počet auditů plánovaných pro 6. RP vezme v úvahu zbytkovou chybovost a hlediska nákladů a přínosů. |
| --- | --- |

7.24

Počet následných auditů se nyní zvýšil. Počet auditů plánovaných pro 6. RP vezme v úvahu zbytkovou chybovost a hlediska nákladů a přínosů.

| 7.25 | Účetní dvůr provedl analýzu údajů o následných auditech, které mu Komise poskytla, a přezkoumal opatření pro sdílení výsledků auditů ze strany generálních ředitelství pro vnitřní politiky. |
| --- | --- |

7.25

Účetní dvůr provedl analýzu údajů o následných auditech, které mu Komise poskytla, a přezkoumal opatření pro sdílení výsledků auditů ze strany generálních ředitelství pro vnitřní politiky.

Nedostatečný rozsah následných auditů

| 7.26 | V roce 2005 Účetní dvůr kritizoval značné snížení počtu následných auditů provedených Komisí u projektů v oblasti vnitřních politik ve srovnání s předchozím rokem (7). V roce 2006 se počet auditů vrátil na úroveň z doby před rokem 2005 (
  tabulka 7.2
  ). Nicméně podíl auditovaných smluv (2,3 %) je i nadále nedostatečný pro vyvážení nedostatků v ostatních složkách systémů dohledu a kontroly. |
| --- | --- |

7.26

V roce 2005 Účetní dvůr kritizoval značné snížení počtu následných auditů provedených Komisí u projektů v oblasti vnitřních politik ve srovnání s předchozím rokem (7). V roce 2006 se počet auditů vrátil na úroveň z doby před rokem 2005 (
  tabulka 7.2
  ). Nicméně podíl auditovaných smluv (2,3 %) je i nadále nedostatečný pro vyvážení nedostatků v ostatních složkách systémů dohledu a kontroly.

| 7.26 | Jak Komise uvedla ve výroční zprávě Účetního dvora za rozpočtový rok 2005, snížení počtu následných auditů v roce 2005 bylo zapříčiněno zpožděními způsobenými nově jmenovanou externí auditorskou společností. Rok 2005 je proto nutno považovat za netypický. V roce 2006 bylo uzavřeno 564 následných auditů, což je více než v roce 2004 (viz tabulka 7.2). |
| --- | --- |

7.26

Jak Komise uvedla ve výroční zprávě Účetního dvora za rozpočtový rok 2005, snížení počtu následných auditů v roce 2005 bylo zapříčiněno zpožděními způsobenými nově jmenovanou externí auditorskou společností. Rok 2005 je proto nutno považovat za netypický. V roce 2006 bylo uzavřeno 564 následných auditů, což je více než v roce 2004 (viz tabulka 7.2).

V zájmu dalšího zvýšení jistoty získané z následných auditů Komise pro 6. RP navrhla společnou strategii pro následné audity, jak je popsáno v odpovědi k bodu 7.12.

Tabulka 7.2 – Následné finanční audity dokončené v období 2004 až 2006

| Generální ředitelství | Počet dokončených auditů | Počet auditovaných smluv | Počet smluv ve stádiu realizace | Hodnota auditovaných smluv
  (v milionech EUR) | Hodnota smluv ve stádiu realizace
  (v milionech EUR) | Úpravy způsobilých nákladů ve prospěch Komise v důsledku auditů | Auditované smlouvy/smlouvy ve stádiu realizace (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Všechny programy | Výzkumné programy |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Hodnota
  (v mil. EUR) | Podíl z hodnoty auditovaných smluv (v %) | Hodnota
  (v mil. EUR) | Podíl z hodnoty auditovaných smluv (v %) | Hodnota
  (v mil. EUR) | Podíl z hodnoty auditovaných smluv (v %) |
| Zemědělství | 5 | 7 | 5 | | | | 6 | 20 | 7 | 245 | 153 | 158 | 16,18 | 22,67 | 13,96 | 42,54 | 35,48 | 36,56 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 1,26 | 9,1 | 2,4 | 13,1 | 4,4 |
| Vzdělávání a kultura (8) | 75 | 77 | 104 | | | | 80 | 77 | 104 | 15 884 | 11 748 | 13 222 | 24,10 | 48,28 | 15,56 | 740,30 | 570,46 | 670,97 | 7,80 | 32,4 | 3,66 | 7,6 | 1,92 | 12,3 | 0,5 | 0,7 | 0,8 |
| Zaměstnanost a sociální věci | 25 | 33 | 31 | | | | 27 | 37 | 35 | 1 639 | 1 553 | 1 485 | 11,53 | 14,47 | 14,93 | 139,56 | 131,11 | 186,67 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 0,37 | 2,5 | 1,6 | 2,4 | 2,4 |
| Životní prostředí | 42 | 44 | 25 | | | | 73 | 49 | 25 | 1 748 | 1 774 | 1 761 | 35,07 | 68,60 | 33,45 | 385,87 | 431,30 | 478,20 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 1,41 | 4,2 | 4,2 | 2,8 | 1,4 |
| Spravedlnost, svoboda a bezpečnost | 8 | 11 | 11 | | | | 47 | 46 | 54 | 901 | 1 055 | 426 | 28,60 | 17,90 | 7,43 | 117,00 | 177,00 | 35,25 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 0,08 | 1,1 | 5,2 | 4,4 | 12,7 |
| Zdraví a ochrana spotřebitele | 8 | 7 | 6 | | | | 12 | 7 | 6 | 522 | 476 | 478 | 6,29 | 5,34 | 17,14 | 153,90 | 165,58 | 183,73 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 0,04 | 0,2 | 2,3 | 1,5 | 1,3 |
| Energetika a doprava (9) | 54 | 16 | 69 | 53 | 7 | 59 | 81 | 20 | 100 | 1 077 | 1 099 | 1 166 | 87,09 | 21,49 | 66,48 | 689,41 | 899,46 | 929,55 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 5,47 | 8,2 | 7,5 | 1,8 | 8,6 |
| Podniky a průmysl | 43 | 8 | 52 | 34 | 1 | 44 | 64 | 8 | 69 | 1 684 | 1 672 | 2 369 | 38,12 | 22,28 | 28,66 | 221,96 | 305,75 | 1 179,00 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 3,8 | 0,5 | 2,9 |
| Rybolov a námořní záležitosti | 18 | 11 | 4 | 15 | 7 | | 41 | 29 | 27 | 238 | 239 | 215 | 12,23 | 50,25 | 97,51 | 270,01 | 174,51 | 203,30 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 0,10 | 0,1 | 17,2 | 12,1 | 12,6 |
| Informační společnost a média | 95 | 30 | 84 | 93 | 30 | 80 | 230 | 72 | 196 | 2 320 | 5 727 | 1 810 | 115,37 | 32,61 | 79,45 | 1 745,00 | 2 030,00 | 2 004,00 | 8,20 | 7,1 | 4,71 | 14,4 | 6,42 | 8,1 | 9,9 | 1,3 | 10,8 |
| Výzkum | 118 | 23 | 173 | 118 | 23 | 151 | 167 | 35 | 198 | 7 696 | 8 906 | 12 070 | 263,40 | 38,25 | 58,68 | 3 451,39 | 5 032,43 | 6 663,85 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 2,2 | 0,4 | 1,6 |
| Celkem | 491 | 267 | 564 | 313 | 68 | 334 | 828 | 400 | 821 | 33 954 | 34 402 | 35 160 | 637,99 | 342,15 | 433,24 | 7 956,94 | 9 953,07 | 12 571,08 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 21,19 | 4,9 | 2,4 | 1,2 | 2,3 |

Generální ředitelství

Počet dokončených auditů

Počet auditovaných smluv

Počet smluv ve stádiu realizace

Hodnota auditovaných smluv

(v milionech EUR)

Hodnota smluv ve stádiu realizace

(v milionech EUR)

Úpravy způsobilých nákladů ve prospěch Komise v důsledku auditů

Auditované smlouvy/smlouvy ve stádiu realizace (v %)

Všechny programy

Výzkumné programy

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Hodnota

(v mil. EUR)

Podíl z hodnoty auditovaných smluv (v %)

Hodnota

(v mil. EUR)

Podíl z hodnoty auditovaných smluv (v %)

Hodnota

(v mil. EUR)

Podíl z hodnoty auditovaných smluv (v %)

Zemědělství

5

7

5

6

20

7

245

153

158

16,18

22,67

13,96

42,54

35,48

36,56

0,00

0,0

1,68

7,4

1,26

9,1

2,4

13,1

4,4

Vzdělávání a kultura (8)

75

77

104

80

77

104

15 884

11 748

13 222

24,10

48,28

15,56

740,30

570,46

670,97

7,80

32,4

3,66

7,6

1,92

12,3

0,5

0,7

0,8

Zaměstnanost a sociální věci

25

33

31

27

37

35

1 639

1 553

1 485

11,53

14,47

14,93

139,56

131,11

186,67

0,19

1,7

0,37

2,6

0,37

2,5

1,6

2,4

2,4

Životní prostředí

42

44

25

73

49

25

1 748

1 774

1 761

35,07

68,60

33,45

385,87

431,30

478,20

1,18

3,4

0,47

0,7

1,41

4,2

4,2

2,8

1,4

Spravedlnost, svoboda a bezpečnost

8

11

11

47

46

54

901

1 055

426

28,60

17,90

7,43

117,00

177,00

35,25

2,53

8,8

1,10

6,1

0,08

1,1

5,2

4,4

12,7

Zdraví a ochrana spotřebitele

8

7

6

12

7

6

522

476

478

6,29

5,34

17,14

153,90

165,58

183,73

0,36

5,8

0,27

5,1

0,04

0,2

2,3

1,5

1,3

Energetika a doprava (9)

54

16

69

53

7

59

81

20

100

1 077

1 099

1 166

87,09

21,49

66,48

689,41

899,46

929,55

9,95

1,8

0,85

0,0

5,47

8,2

7,5

1,8

8,6

Podniky a průmysl

43

8

52

34

1

44

64

8

69

1 684

1 672

2 369

38,12

22,28

28,66

221,96

305,75

1 179,00

1,00

2,6

1,38

6,2

0,64

2,2

3,8

0,5

2,9

Rybolov a námořní záležitosti

18

11

4

15

7

41

29

27

238

239

215

12,23

50,25

97,51

270,01

174,51

203,30

1,16

9,5

1,39

2,8

0,10

0,1

17,2

12,1

12,6

Informační společnost a média

95

30

84

93

30

80

230

72

196

2 320

5 727

1 810

115,37

32,61

79,45

1 745,00

2 030,00

2 004,00

8,20

7,1

4,71

14,4

6,42

8,1

9,9

1,3

10,8

Výzkum

118

23

173

118

23

151

167

35

198

7 696

8 906

12 070

263,40

38,25

58,68

3 451,39

5 032,43

6 663,85

2,79

1,1

0,72

1,9

3,47

5,9

2,2

0,4

1,6

Celkem

491

267

564

313

68

334

828

400

821

33 954

34 402

35 160

637,99

342,15

433,24

7 956,94

9 953,07

12 571,08

35,16

5,5

16,59

4,8

21,19

4,9

2,4

1,2

2,3

| 7.27 | Na výzkumné projekty řízené GŘ RTD v roce 2006 připadala více než polovina hodnoty smluv ve stádiu realizace. Účetní dvůr v minulosti konstatoval, že následné audity GŘ RTD nedostatečně pokrývají pátý rámcový program (1998 až 2002) (10). Útvar interního auditu Komise (IAS) také konstatoval, že ve vztahu k šestému rámcovému programu (2002 až 2006) byly v roce 2005 provedeny jen dva audity a že v roce 2006 byl rozsah auditů vzhledem k rizikům spojeným s výzkumnými projekty i nadále nedostatečný. |
| --- | --- |

7.27

Na výzkumné projekty řízené GŘ RTD v roce 2006 připadala více než polovina hodnoty smluv ve stádiu realizace. Účetní dvůr v minulosti konstatoval, že následné audity GŘ RTD nedostatečně pokrývají pátý rámcový program (1998 až 2002) (10). Útvar interního auditu Komise (IAS) také konstatoval, že ve vztahu k šestému rámcovému programu (2002 až 2006) byly v roce 2005 provedeny jen dva audity a že v roce 2006 byl rozsah auditů vzhledem k rizikům spojeným s výzkumnými projekty i nadále nedostatečný.

| 7.27 | Tyto problémy byly zmíněny ve výročních zprávách o činnosti jednotlivých GŘ a v souhrnné zprávě Komise. K nápravě situace a k zamezení obdobným potížím v budoucnu již byla přijata opatření. |
| --- | --- |

7.27

Tyto problémy byly zmíněny ve výročních zprávách o činnosti jednotlivých GŘ a v souhrnné zprávě Komise. K nápravě situace a k zamezení obdobným potížím v budoucnu již byla přijata opatření.

Viz rovněž odpověď Komise k bodu 7.12.

| 7.28 | Stejně jako u předběžných dokumentárních kontrol může i sdílení výsledků následných kontrol zvýšit jejich efektivnost a účelnost. Účetní dvůr zjistil, že generální ředitelství řídící výdaje na výzkum (11) sdílejí výsledky auditů, i když k tomu nemají písemné postupy. Ostatní kontrolovaná generální ředitelství pro vnitřní politiky (12) nepředávají výsledky soustavně jiným GŘ a nemají pro tento účel zavedeny žádné postupy. V listopadu 2006 Komise zavedla systém sledování auditů umožňující evidenci výsledků auditů prováděných všemi útvary Komise v ústřední databázi, do níž mají přístup všechna generální ředitelství. Účetní dvůr prozkoumal využívání tohoto nástroje ze strany GŘ odpovědných za výzkum a zjistil, že jej využívá pouze GŘ ENTR. |
| --- | --- |

7.28

Stejně jako u předběžných dokumentárních kontrol může i sdílení výsledků následných kontrol zvýšit jejich efektivnost a účelnost. Účetní dvůr zjistil, že generální ředitelství řídící výdaje na výzkum (11) sdílejí výsledky auditů, i když k tomu nemají písemné postupy. Ostatní kontrolovaná generální ředitelství pro vnitřní politiky (12) nepředávají výsledky soustavně jiným GŘ a nemají pro tento účel zavedeny žádné postupy. V listopadu 2006 Komise zavedla systém sledování auditů umožňující evidenci výsledků auditů prováděných všemi útvary Komise v ústřední databázi, do níž mají přístup všechna generální ředitelství. Účetní dvůr prozkoumal využívání tohoto nástroje ze strany GŘ odpovědných za výzkum a zjistil, že jej využívá pouze GŘ ENTR.

| 7.28 | Výsledky auditů jsou systematicky sdíleny mezi GŘ zabývajícími se výzkumem. Zásady sdílení výsledků auditů jsou stanoveny ve společné strategii auditu pro 6. RP. Tyto zásady v současnosti dále rozvíjí vyhrazená pracovní skupina. |
| --- | --- |

7.28

Výsledky auditů jsou systematicky sdíleny mezi GŘ zabývajícími se výzkumem. Zásady sdílení výsledků auditů jsou stanoveny ve společné strategii auditu pro 6. RP. Tyto zásady v současnosti dále rozvíjí vyhrazená pracovní skupina.

Rozšíření věcného rozsahu auditu, jež je cílem strategie auditu, vyžaduje realizování výsledků auditů s ohledem na systémové chyby u nezkontrolovaných projektů napříč GŘ. V tomto ohledu je důležité systematické a soudržné sdílení výsledků auditů. GŘ zabývající se výzkumem toto upřednostňují.

Nový systém Komise pro sledování auditů umožňuje, aby informace o auditech byly spojeny s údaji o příslušném příjemci v databázi právnických osob v účetním systému Komise. Po zavedení systému koncem roku 2006 do něj budou postupně zadávány údaje o auditech, včetně prostřednictvím rozhraní stávajících auditních databází jednotlivých GŘ.

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky

| 7.29 | Výsledky kontroly Účetního dvora, která se týká opatření přijatých v návaznosti na hlavní připomínky v posledních prohlášeních o věrohodnosti, jsou uvedeny v 
  příloze 7.1
  . Tyto připomínky se týkaly nedostatečného rozsahu následných auditů Komise, opožděných plateb Komise příjemcům a nedostatečných kontrol systémů řízení kontroly vnitrostátních řídících orgánů ze strany Komise u projektů v oblasti vzdělávání a kultury. |
| --- | --- |

7.29

Výsledky kontroly Účetního dvora, která se týká opatření přijatých v návaznosti na hlavní připomínky v posledních prohlášeních o věrohodnosti, jsou uvedeny v 
  příloze 7.1
  . Tyto připomínky se týkaly nedostatečného rozsahu následných auditů Komise, opožděných plateb Komise příjemcům a nedostatečných kontrol systémů řízení kontroly vnitrostátních řídících orgánů ze strany Komise u projektů v oblasti vzdělávání a kultury.

| 7.29 | Viz odpovědi Komise v příloze 7.1. |
| --- | --- |

7.29

Viz odpovědi Komise v příloze 7.1.

Závěr

| 7.30 | Audit Účetního dvora odhalil významnou míru chyb v platbách příjemcům. Systémy dohledu a kontroly Komise nedostatečně zmírňují přirozené riziko proplácení nadhodnocených nákladů. |
| --- | --- |

7.30

Audit Účetního dvora odhalil významnou míru chyb v platbách příjemcům. Systémy dohledu a kontroly Komise nedostatečně zmírňují přirozené riziko proplácení nadhodnocených nákladů.

| 7.30 | Komise dále zlepšuje své kontrolní systémy v rámci akčního plánu k vytvoření integrovaného rámce kontrol. Byl zaveden víceletý přístup ke snížení přirozeného rizika proplacení nadhodnocených nákladů, včetně významného zvýšení počtu následných auditů (viz odpověď k bodu 7.12). |
| --- | --- |

7.30

Komise dále zlepšuje své kontrolní systémy v rámci akčního plánu k vytvoření integrovaného rámce kontrol. Byl zaveden víceletý přístup ke snížení přirozeného rizika proplacení nadhodnocených nákladů, včetně významného zvýšení počtu následných auditů (viz odpověď k bodu 7.12).

| 7.31 | Zlepšení finančního řízení vnitřních politik představuje dosti náročný úkol. Na jedné straně systém potřebuje opatření, která dostatečně ochrání finanční zájmy Společenství a zajistí, aby se finanční prostředky používaly pro zamýšlené účely. Na druhé straně musejí být opatření v oblasti finanční kontroly přiměřená a realisticky koncipovaná. V podobě, v jaké nyní funguje, systém stále není „transparentní, přímočarý a z hlediska správy jednoduchý“ (13). |
| --- | --- |

7.31

Zlepšení finančního řízení vnitřních politik představuje dosti náročný úkol. Na jedné straně systém potřebuje opatření, která dostatečně ochrání finanční zájmy Společenství a zajistí, aby se finanční prostředky používaly pro zamýšlené účely. Na druhé straně musejí být opatření v oblasti finanční kontroly přiměřená a realisticky koncipovaná. V podobě, v jaké nyní funguje, systém stále není „transparentní, přímočarý a z hlediska správy jednoduchý“ (13).

| 7.31 | Komise souhlasí s hodnocením Účetního dvora, že je nutné finanční řízení vnitřních politik dále zlepšit. Společná strategie Komise pro následné audity v oblasti výzkumu má zajistit, aby se míra „zbytkových“ (neodhalených) chyb snížila na přijatelnou úroveň. |
| --- | --- |

7.31

Komise souhlasí s hodnocením Účetního dvora, že je nutné finanční řízení vnitřních politik dále zlepšit. Společná strategie Komise pro následné audity v oblasti výzkumu má zajistit, aby se míra „zbytkových“ (neodhalených) chyb snížila na přijatelnou úroveň.

Doporučení

| 7.32 | V současnosti se většina výdajů v oblasti vnitřních politik používá na proplácení žádostí o náhradu nákladů předkládaných příjemci, které obsahují i odůvodnění doby strávené prací na projektech či opatřeních. Má-li takovýto systém účinně fungovat, musí Komise přijmout tato opatření: |
| --- | --- |

7.32

V současnosti se většina výdajů v oblasti vnitřních politik používá na proplácení žádostí o náhradu nákladů předkládaných příjemci, které obsahují i odůvodnění doby strávené prací na projektech či opatřeních. Má-li takovýto systém účinně fungovat, musí Komise přijmout tato opatření:

| 7.32 | |
| --- | --- |

7.32

| — | zjednodušit a vyjasnit pravidla pro výpočet a vykazování nákladů příjemci (body 7.8–7.11), |
| --- | --- |

—

zjednodušit a vyjasnit pravidla pro výpočet a vykazování nákladů příjemci (body 7.8–7.11),

| — | Pravidla účasti v 7. RP a vzorová grantová dohoda přijatá Komisí dne 10. dubna 2007 představují významné zjednodušení ve srovnání s předchozími rámcovými programy. „Příručka pro příjemce“, včetně zejména „příručky o finančních otázkách“, jakož i pokyny ohledně předkládání zpráv mají přispět k lepšímu pochopení pravidel ze strany příjemců.
  Mechanismus, který byl zaveden pro příjemce účastnící se více projektů za účelem předběžného (ex ante) osvědčení metodiky výpočtu průměrných osobních nákladů a režijních nákladů, má zvýšit spolehlivost a správnost jejich žádostí o náhradu nákladů a představuje důležitý krok k zjednodušení. Zvyšuje rovněž právní jistotu pro příjemce i pro Komisi a snižuje rizika spojená s tímto významným zdrojem chyb. |
| --- | --- |

—

Pravidla účasti v 7. RP a vzorová grantová dohoda přijatá Komisí dne 10. dubna 2007 představují významné zjednodušení ve srovnání s předchozími rámcovými programy. „Příručka pro příjemce“, včetně zejména „příručky o finančních otázkách“, jakož i pokyny ohledně předkládání zpráv mají přispět k lepšímu pochopení pravidel ze strany příjemců.

Mechanismus, který byl zaveden pro příjemce účastnící se více projektů za účelem předběžného (ex ante) osvědčení metodiky výpočtu průměrných osobních nákladů a režijních nákladů, má zvýšit spolehlivost a správnost jejich žádostí o náhradu nákladů a představuje důležitý krok k zjednodušení. Zvyšuje rovněž právní jistotu pro příjemce i pro Komisi a snižuje rizika spojená s tímto významným zdrojem chyb.

| — | poskytnout auditorům vydávajícím osvědčení vodítka ke kritériím způsobilosti a účetním požadavkům v oblasti grantového financování EU, navrhnout závazné vzorové osvědčení o auditu a vyjasnit zadání pro auditora (body 7.14–7.17), |
| --- | --- |

—

poskytnout auditorům vydávajícím osvědčení vodítka ke kritériím způsobilosti a účetním požadavkům v oblasti grantového financování EU, navrhnout závazné vzorové osvědčení o auditu a vyjasnit zadání pro auditora (body 7.14–7.17),

| — | Komise vyvíjí internetovou stránku vyhrazenou pro následné audity s cílem poskytnout snadno dostupné informace a pokyny ohledně způsobilosti nákladů a záležitostí týkajících se osvědčování.
  Pro 7. RP Komise vypracovala osvědčení o auditu na základě „dohodnutých postupů“. To vyžaduje, aby auditoři vydávající osvědčení provedli povinný soubor postupů a předložili zprávu v závazném formátu. |
| --- | --- |

—

Komise vyvíjí internetovou stránku vyhrazenou pro následné audity s cílem poskytnout snadno dostupné informace a pokyny ohledně způsobilosti nákladů a záležitostí týkajících se osvědčování.

Pro 7. RP Komise vypracovala osvědčení o auditu na základě „dohodnutých postupů“. To vyžaduje, aby auditoři vydávající osvědčení provedli povinný soubor postupů a předložili zprávu v závazném formátu.

| — | zdokonalit své dokumentární kontroly prohlášení o výdajích prostřednictvím lepšího monitorování chyb a širšího sdílení výsledků kontrol (body 7.18–7.23), |
| --- | --- |

—

zdokonalit své dokumentární kontroly prohlášení o výdajích prostřednictvím lepšího monitorování chyb a širšího sdílení výsledků kontrol (body 7.18–7.23),

| — | Komise neustále přezkoumává a aktualizuje své kontrolní seznamy ke zvýšení kvality předběžných dokumentárních kontrol. Budou přijata další opatření ke zlepšení sdílení výsledků s výhradou hledisek nákladů a přínosů. |
| --- | --- |

—

Komise neustále přezkoumává a aktualizuje své kontrolní seznamy ke zvýšení kvality předběžných dokumentárních kontrol. Budou přijata další opatření ke zlepšení sdílení výsledků s výhradou hledisek nákladů a přínosů.

| — | provádět náležitý počet následných auditů, odpovídající rizikům v oblasti legality a správnosti výdajů, a zajistit lepší interní distribuci výsledků auditů (body 7.24–7.28), |
| --- | --- |

—

provádět náležitý počet následných auditů, odpovídající rizikům v oblasti legality a správnosti výdajů, a zajistit lepší interní distribuci výsledků auditů (body 7.24–7.28),

| — | Komise zvyšuje počet následných auditů, včetně zavedením společné strategie auditu pro 6. RP, jak je popsáno v odpovědi k bodu 7.12. Zavádí se rovněž nový integrovaný počítačový systém, který by měl pomoci zajistit lepší šíření výsledků auditů. |
| --- | --- |

—

Komise zvyšuje počet následných auditů, včetně zavedením společné strategie auditu pro 6. RP, jak je popsáno v odpovědi k bodu 7.12. Zavádí se rovněž nový integrovaný počítačový systém, který by měl pomoci zajistit lepší šíření výsledků auditů.

| — | dodržovat časové lhůty pro provádění plateb stanovené ve finančním nařízení (bod 7.29 a 
  příloha 7.1
  ), |
| --- | --- |

—

dodržovat časové lhůty pro provádění plateb stanovené ve finančním nařízení (bod 7.29 a 
  příloha 7.1
  ),

| — | Komise pokračuje ve svém úsilí o vyřešení problému pozdních plateb, viz příloha 7.1. |
| --- | --- |

—

Komise pokračuje ve svém úsilí o vyřešení problému pozdních plateb, viz příloha 7.1.

| — | přijímat opatření v návaznosti na své audity systémů řízení a kontroly národních agentur řídících projekty v oblasti vzdělávání a kultury a zajistit provádění dostatečných kontrol na místě (bod 7.29 a 
  příloha 7.1
  ). |
| --- | --- |

—

přijímat opatření v návaznosti na své audity systémů řízení a kontroly národních agentur řídících projekty v oblasti vzdělávání a kultury a zajistit provádění dostatečných kontrol na místě (bod 7.29 a 
  příloha 7.1
  ).

| — | Po přijetí nové generace programů v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže GŘ pro vzdělávání a kulturu zavádí zlepšený systém. Programy zajišťují ucelený soubor kontrol a ověřování dodržování postupů a mechanismus vnitřních kontrol s cílem zajistit a ověřit správnost a legalitu operací a způsobilost činností. |
| --- | --- |

—

Po přijetí nové generace programů v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže GŘ pro vzdělávání a kulturu zavádí zlepšený systém. Programy zajišťují ucelený soubor kontrol a ověřování dodržování postupů a mechanismus vnitřních kontrol s cílem zajistit a ověřit správnost a legalitu operací a způsobilost činností.

| 7.33 | Účetní dvůr nicméně opakuje své doporučení, že by mělo pokračovat úsilí o zjednodušení pravidel, kterými se tyto programy řídí, přičemž by se mělo pokud možno více využívat financování paušálními částkami, a také úsilí o přechod na systém financování na základě výsledků (14). |
| --- | --- |

7.33

Účetní dvůr nicméně opakuje své doporučení, že by mělo pokračovat úsilí o zjednodušení pravidel, kterými se tyto programy řídí, přičemž by se mělo pokud možno více využívat financování paušálními částkami, a také úsilí o přechod na systém financování na základě výsledků (14).

| 7.33 | Další zjednodušení v rámci stávajícího právního rámce patří k prioritám Komise. |
| --- | --- |

7.33

Další zjednodušení v rámci stávajícího právního rámce patří k prioritám Komise.

Pokud jde o zjednodušení pravidel pro proplácení nákladů, a zejména využívání paušálních částek, Komise dne 4. června 2007 schválila využívání paušálních částek pro partnerské země mezinárodní spolupráce v rámci grantových dohod pro nepřímé akce uzavřených v rámci 7. RP.

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY VYDANÉ OD ZVEŘEJNĚNÍ POSLEDNÍ VÝROČNÍ ZPRÁVY

| 7.34 | Zvláštní zpráva č. 3/2007 o řízení Evropského fondu pro uprchlíky (2000–2004). |
| --- | --- |

7.34

Zvláštní zpráva č. 3/2007 o řízení Evropského fondu pro uprchlíky (2000–2004).

---

(1)  Řízení některých programů, např. Evropského fondu pro uprchlíky a Schengenského nástroje, však Komise sdílí s členskými státy. Řízením částí programů Socrates, Leonardo a Mládež Komise pověřuje národní agentury (což představuje kolem 70 % rozpočtu generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu).

(2)  32 na šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, 5 na společný podnik Galileo, 4 na transevropskou dopravní síť, 4 na program Socrates a 13 na jiné účely.

(3)  17 na pátý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, 28 na šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, 2 na transevropskou dopravní síť (TEN), 1 na program eTEN, 4 na LIFE, 2 na Leonardo, 2 na Socrates, 1 na MEDIA a 35 na jiné účely (např. platby zaměstnancům a odborníkům).

(4)  Stanovisko č. 2/2004, body 50–53.

(5)  Článek 180 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství.

(6)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 7.15–7.17.

(7)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 7.19–7.20.

(8)  Včetně Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast.

(9)  Bez projektů transevropské dopravní sítě.

(10)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 6.20 a výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 7.20.

(11)  GŘ pro výzkum, pro energetiku a dopravu, pro informační společnost a média a pro podniky a průmysl.

(12)  GŘ pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, pro životní prostředí, pro vzdělávání a kulturu a pro zdraví a ochranu spotřebitele.

(13)  Stanovisko č. 1/2006, bod 94.

(14)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 7.8 a 7.29 a stanovisko č. 1/2006, body 58 až 61.

PŘÍLOHA 7.1

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na hlavní připomínky v prohlášeních o věrohodnosti

| Připomínky Účetního dvora | Přijatá opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Nedostatečný rozsah následných auditů Komise |
| Komise stále neplní svůj cíl podrobit auditu 10 % smluvních partnerů (příjemců) v pátém rámcovém programu pro výzkum a technologický rozvoj. Účetní dvůr zjistil neodůvodněné prodlevy při dokončování auditů, při následném předávání zjištění Komisi a při zahajování s tím souvisejících postupů zpětného získávání příslušných částek ze strany Komise.
  Komise dosud nestanovila konkrétní cíl pro audity v případě šestého rámcového programu.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 6.27 až 6.33 a příloha 6.1, výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 6.18 až 6.24 a příloha 6.1, výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 7.18 až 7.23.) | Komise vypracovala zvláštní strategii auditů pro šestý rámcový program, která je založena na podrobné analýze souboru příjemců. Systémová zjištění Komise rozšíří na všechny smlouvy s nejvýznamnějšími příjemci. | Komise by měla zajistit náležitý rozsah kontrol, vycházející z konzistentní strategie, která by zahrnovala největší příjemce a vzorek ostatních příjemců vybraný na základě rizika.
  Společná strategie auditů pro šestý rámcový program, kterou provádí Komise, představuje dobrý základ pro řešení problémů, které Účetní dvůr zjistil. | Komise bere na vědomí, že Účetní dvůr považuje společnou strategii auditu pro 6. RP za vhodný základ pro řešení zjištěných problémů.


  Komise se rovněž rozhodla významně posílit funkce následných auditů. Tato opatření povedou k většímu rozsahu auditů.


  GŘ pro vzdělávání a kulturu reviduje svou strategii auditu, přičemž patřičně přihlíží k doporučením Účetního dvora. |
| 2.   Trvalé zpožďování plateb ze strany Komise |
| Ve značné části případů generální ředitelství odpovědná za vnitřní politiky, která Účetní dvůr kontroloval (GŘ RTD, INFSO, TREN a ENTR), prováděla platby příjemcům s neodůvodněným prodlením, a tedy nedodržovala lhůty pro výdajové operace uvedené ve finančním nařízení. Účetní dvůr zjistil, že GŘ EAC nemá žádné spolehlivé informace o řízení, pokud jde o jeho pozdní platby.
  V roce 2005 bylo 11 z 69 (tj. 16 %) plateb kontrolovaných Účetním dvorem v oblasti vnitřních politik provedeno se zpožděním. Pokud jde o rok 2006, Účetní dvůr zjistil pozdní platby ve 21 ze 113 případů (18,6 %).
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, bod 6.22, výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 6.27, výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 7.10.) | GŘ RTD harmonizovalo metodu evidence dob splatnosti a revidovalo svůj systém vykazování. GŘ přijalo zvláštní akční plán pro obtížnou oblast plateb odborníkům.
  GŘ INFSO vylepšilo své informace o řízení, pokud jde o pozdní platby, a zavedlo pravidelná školení s cílem urychlit provádění plateb.
  GŘ TREN zavedlo soustavný přezkum termínů splatnosti, zdokonalilo monitorování zpoždění a posílilo vnitřní komunikaci o pozdních platbách.
  GŘ ENTR nyní pozorně sleduje rychlost provádění plateb a zavedlo opatření pro zvýšení informovanosti, která provádějí jeho finanční oddělení.
  GŘ EAC se zahájením monitorování pozdních plateb čeká na zavedení svého nového účetního systému. | Generální ředitelství by měla dále rozvíjet iniciativy podniknuté v roce 2006 za účelem řešení problému pozdních plateb. Výměna zkušeností mezi generálními ředitelstvími by mohla přispět k identifikaci společných problémů a k vytvoření účinnějších a účelnějších kontrol. | Komise pokračuje ve svém úsilí o vyřešení problému pozdních plateb. GŘ postupně zavádějí zprávy o aktivním řízení ke zlepšení sledování platebních lhůt. Vypracovávají se a zavádějí ukazatele výkonnosti. |
| 3.   Nedostatečné kontroly Komise, pokud jde o systémy řízení a kontroly vnitrostátních řídících orgánů (národních agentur) pro projekty v oblasti vzdělávání a kultury |
| Komise neplní požadavek finančního nařízení, aby prověřovala systémy řízení a kontroly národních agentur před tím, než je pověří provedením opatření Společenství.
  Audity systémů prováděné Komisí nezahrnovaly kontroly projektů na místě, což omezuje získanou jistotu ohledně legality a správnosti uskutečněných operací. Auditní zprávy obsahují několik nedostatků, jako jsou nevhodná nebo nejednotná klasifikace významu zjištění a nedostatečná opatření k nápravě zjištěných nedostatků.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 7.24 až 7.27.) | GŘ EAC v roce 2006 pokračovalo ve svém programu auditů systémů. Z 99 plánovaných auditů bylo 96 dokončeno do konce března 2007.
  Seznam úkolů externího smluvního auditora byl rozšířen tak, aby zahrnoval i kontroly na místě. Byl zahájen pilotní projekt takovýchto kontrol u programu pro odborné vzdělávání Leonardo da Vinci, avšak do konce roku 2006 se dosáhlo jen omezeného pokroku.
  S auditorem byl projednán obsah auditních zpráv, aby se dosáhlo společného stanoviska. | GŘ EAC by mělo začít se soustavným přijímáním opatření navazujících na auditní zprávy a vypracovat přehled výsledků auditů, včetně jasného uvedení míry chyb, která se v projektech vyskytuje. | Do června 2007 GŘ pro vzdělávání a kulturu dokončilo všechny své audity systémů s výjimkou jednoho; nevyřešeno je pouze konečné přijetí jedné zprávy. Před uzavřením smluv pro nové programy s národními agenturami byly vyvozeny závěry a bylo k nim patřičně přihlédnuto. Připravuje se řada následných auditů, které budou provedeny v průběhu roku 2007.


  Co se týká provádění nových programů, požadavky finančního nařízení jsou dodržovány prostřednictvím analýzy a schválení předběžných prohlášení o věrohodnosti vydaných vnitrostátními orgány ze strany Komise předtím, než Komise uzavře smlouvu s národními agenturami. V analýze jsou popřípadě vzata v úvahu auditní zjištění. Vnitrostátní orgány budou rovněž vydávat výroční následná prohlášení o věrohodnosti týkající se využití finančních prostředků v předchozím roce. |

Připomínky Účetního dvora

Přijatá opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

Nedostatečný rozsah následných auditů Komise

Komise stále neplní svůj cíl podrobit auditu 10 % smluvních partnerů (příjemců) v pátém rámcovém programu pro výzkum a technologický rozvoj. Účetní dvůr zjistil neodůvodněné prodlevy při dokončování auditů, při následném předávání zjištění Komisi a při zahajování s tím souvisejících postupů zpětného získávání příslušných částek ze strany Komise.

Komise dosud nestanovila konkrétní cíl pro audity v případě šestého rámcového programu.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 6.27 až 6.33 a příloha 6.1, výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 6.18 až 6.24 a příloha 6.1, výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 7.18 až 7.23.)

Komise vypracovala zvláštní strategii auditů pro šestý rámcový program, která je založena na podrobné analýze souboru příjemců. Systémová zjištění Komise rozšíří na všechny smlouvy s nejvýznamnějšími příjemci.

Komise by měla zajistit náležitý rozsah kontrol, vycházející z konzistentní strategie, která by zahrnovala největší příjemce a vzorek ostatních příjemců vybraný na základě rizika.

Společná strategie auditů pro šestý rámcový program, kterou provádí Komise, představuje dobrý základ pro řešení problémů, které Účetní dvůr zjistil.

Komise bere na vědomí, že Účetní dvůr považuje společnou strategii auditu pro 6. RP za vhodný základ pro řešení zjištěných problémů.

Komise se rovněž rozhodla významně posílit funkce následných auditů. Tato opatření povedou k většímu rozsahu auditů.

GŘ pro vzdělávání a kulturu reviduje svou strategii auditu, přičemž patřičně přihlíží k doporučením Účetního dvora.

Trvalé zpožďování plateb ze strany Komise

Ve značné části případů generální ředitelství odpovědná za vnitřní politiky, která Účetní dvůr kontroloval (GŘ RTD, INFSO, TREN a ENTR), prováděla platby příjemcům s neodůvodněným prodlením, a tedy nedodržovala lhůty pro výdajové operace uvedené ve finančním nařízení. Účetní dvůr zjistil, že GŘ EAC nemá žádné spolehlivé informace o řízení, pokud jde o jeho pozdní platby.

V roce 2005 bylo 11 z 69 (tj. 16 %) plateb kontrolovaných Účetním dvorem v oblasti vnitřních politik provedeno se zpožděním. Pokud jde o rok 2006, Účetní dvůr zjistil pozdní platby ve 21 ze 113 případů (18,6 %).

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, bod 6.22, výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 6.27, výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 7.10.)

GŘ RTD harmonizovalo metodu evidence dob splatnosti a revidovalo svůj systém vykazování. GŘ přijalo zvláštní akční plán pro obtížnou oblast plateb odborníkům.

GŘ INFSO vylepšilo své informace o řízení, pokud jde o pozdní platby, a zavedlo pravidelná školení s cílem urychlit provádění plateb.

GŘ TREN zavedlo soustavný přezkum termínů splatnosti, zdokonalilo monitorování zpoždění a posílilo vnitřní komunikaci o pozdních platbách.

GŘ ENTR nyní pozorně sleduje rychlost provádění plateb a zavedlo opatření pro zvýšení informovanosti, která provádějí jeho finanční oddělení.

GŘ EAC se zahájením monitorování pozdních plateb čeká na zavedení svého nového účetního systému.

Generální ředitelství by měla dále rozvíjet iniciativy podniknuté v roce 2006 za účelem řešení problému pozdních plateb. Výměna zkušeností mezi generálními ředitelstvími by mohla přispět k identifikaci společných problémů a k vytvoření účinnějších a účelnějších kontrol.

Komise pokračuje ve svém úsilí o vyřešení problému pozdních plateb. GŘ postupně zavádějí zprávy o aktivním řízení ke zlepšení sledování platebních lhůt. Vypracovávají se a zavádějí ukazatele výkonnosti.

Nedostatečné kontroly Komise, pokud jde o systémy řízení a kontroly vnitrostátních řídících orgánů (národních agentur) pro projekty v oblasti vzdělávání a kultury

Komise neplní požadavek finančního nařízení, aby prověřovala systémy řízení a kontroly národních agentur před tím, než je pověří provedením opatření Společenství.

Audity systémů prováděné Komisí nezahrnovaly kontroly projektů na místě, což omezuje získanou jistotu ohledně legality a správnosti uskutečněných operací. Auditní zprávy obsahují několik nedostatků, jako jsou nevhodná nebo nejednotná klasifikace významu zjištění a nedostatečná opatření k nápravě zjištěných nedostatků.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 7.24 až 7.27.)

GŘ EAC v roce 2006 pokračovalo ve svém programu auditů systémů. Z 99 plánovaných auditů bylo 96 dokončeno do konce března 2007.

Seznam úkolů externího smluvního auditora byl rozšířen tak, aby zahrnoval i kontroly na místě. Byl zahájen pilotní projekt takovýchto kontrol u programu pro odborné vzdělávání Leonardo da Vinci, avšak do konce roku 2006 se dosáhlo jen omezeného pokroku.

S auditorem byl projednán obsah auditních zpráv, aby se dosáhlo společného stanoviska.

GŘ EAC by mělo začít se soustavným přijímáním opatření navazujících na auditní zprávy a vypracovat přehled výsledků auditů, včetně jasného uvedení míry chyb, která se v projektech vyskytuje.

Do června 2007 GŘ pro vzdělávání a kulturu dokončilo všechny své audity systémů s výjimkou jednoho; nevyřešeno je pouze konečné přijetí jedné zprávy. Před uzavřením smluv pro nové programy s národními agenturami byly vyvozeny závěry a bylo k nim patřičně přihlédnuto. Připravuje se řada následných auditů, které budou provedeny v průběhu roku 2007.

Co se týká provádění nových programů, požadavky finančního nařízení jsou dodržovány prostřednictvím analýzy a schválení předběžných prohlášení o věrohodnosti vydaných vnitrostátními orgány ze strany Komise předtím, než Komise uzavře smlouvu s národními agenturami. V analýze jsou popřípadě vzata v úvahu auditní zjištění. Vnitrostátní orgány budou rovněž vydávat výroční následná prohlášení o věrohodnosti týkající se využití finančních prostředků v předchozím roce.

PŘÍLOHA 7.2

Hodnocení systémů dohledu a kontroly

| Systém | Hlavní nástroje vnitřní kontroly | Celkové hodnocení |
| --- | --- | --- |
| Dostatečné pokyny | Dostatečnost kontrol | Monitorování výsledků | Sdílení výsledků |
| Osvědčení o auditu prohlášení o výdajích | | | | | |
| Předběžné dokumentární kontroly prohlášení o výdajích | | | | | |
| Následné finanční audity Komise | | | | | |

Systém

Hlavní nástroje vnitřní kontroly

Celkové hodnocení

Dostatečné pokyny

Dostatečnost kontrol

Monitorování výsledků

Sdílení výsledků

Osvědčení o auditu prohlášení o výdajích

Předběžné dokumentární kontroly prohlášení o výdajích

Následné finanční audity Komise

Legenda:

| | Uspokojivé |
| --- | --- |
| | Částečně uspokojivé |
| | Neuspokojivé |
| — | Irelevantní: nelze použít nebo nebylo hodnoceno |

Uspokojivé

Částečně uspokojivé

Neuspokojivé

—

Irelevantní: nelze použít nebo nebylo hodnoceno

KAPITOLA 8

Vnější akce

OBSAH

| 8.1–8.2 | Úvod |
| --- | --- |

8.1–8.2

| 8.3–8.33 | Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti |
| --- | --- |

8.3–8.33

| 8.3 | Rozsah auditu |
| --- | --- |

8.3

| 8.4–8.6 | Zvláštní povaha výdajů na vnější akce |
| --- | --- |

8.4–8.6

| 8.7–8.11 | Legalita a správnost uskutečněných operací |
| --- | --- |

8.7–8.11

| 8.7–8.10 | EuropeAid |
| --- | --- |

8.7–8.10

| 8.11 | GŘ ECHO |
| --- | --- |

8.11

| 8.12–8.30 | Systémy dohledu a kontroly |
| --- | --- |

8.12–8.30

| 8.12–8.20 | Prvky strategie kontroly |
| --- | --- |

8.12–8.20

| 8.21–8.25 | Využití výsledků |
| --- | --- |

8.21–8.25

| 8.26–8.28 | Koordinace strategie kontroly |
| --- | --- |

8.26–8.28

| 8.29–8.30 | Interní audit |
| --- | --- |

8.29–8.30

| 8.31–8.33 | Závěry a doporučení |
| --- | --- |

8.31–8.33

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 8.1 | Tato kapitola se zabývá vnější pomocí financovanou ze souhrnného rozpočtu (1). K hlavním oblastem patří potravinová pomoc/zajišťování potravin, humanitární pomoc, spolufinancování nevládních organizací a vztahy s Asií, Latinskou Amerikou, Společenstvím nezávislých států, západním Balkánem, Středním východem a jižním Středomořím. Za formulaci politiky rozvojové spolupráce a strategií zemí/regionů a víceleté programování je odpovědné generální ředitelství pro vnější vztahy a generální ředitelství pro rozvoj a za realizaci těchto politik, strategií a programů odpovídá Úřad pro spolupráci EuropeAid. Generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO) a generální ředitelství pro rozšíření (GŘ ELARG) jsou odpovědná za formulaci politiky a strategie i za jejich realizaci; za humanitární pomoc odpovídá GŘ ECHO a u programu CARDS (2) GŘ ELARG. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

8.1

Tato kapitola se zabývá vnější pomocí financovanou ze souhrnného rozpočtu (1). K hlavním oblastem patří potravinová pomoc/zajišťování potravin, humanitární pomoc, spolufinancování nevládních organizací a vztahy s Asií, Latinskou Amerikou, Společenstvím nezávislých států, západním Balkánem, Středním východem a jižním Středomořím. Za formulaci politiky rozvojové spolupráce a strategií zemí/regionů a víceleté programování je odpovědné generální ředitelství pro vnější vztahy a generální ředitelství pro rozvoj a za realizaci těchto politik, strategií a programů odpovídá Úřad pro spolupráci EuropeAid. Generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO) a generální ředitelství pro rozšíření (GŘ ELARG) jsou odpovědná za formulaci politiky a strategie i za jejich realizaci; za humanitární pomoc odpovídá GŘ ECHO a u programu CARDS (2) GŘ ELARG.

| 8.2 | Grafy III
  a
  IV přílohy I
  znázorňují peněžní prostředky čerpané v roce 2006 v rámci čtvrtého okruhu výdajů finančního výhledu – „vnější akce“ (závazky: 5 867 milionů EUR; platby: 5 186 milionů EUR). |
| --- | --- |

8.2

Grafy III
  a
  IV přílohy I
  znázorňují peněžní prostředky čerpané v roce 2006 v rámci čtvrtého okruhu výdajů finančního výhledu – „vnější akce“ (závazky: 5 867 milionů EUR; platby: 5 186 milionů EUR).

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Rozsah auditu

| 8.3 | Cílem auditu bylo dospět k závěru ve věci legality a správnosti uskutečněných operací v rámci vnějších akcí. Audit sestával z hodnocení systémů dohledu a kontroly Komise, které zajišťují legalitu a správnost operací, přičemž vycházel z testů operací u delegací a prováděcích organizací. Operace zpracované v ústředí Komise, zvláště ty, které se týkají přímé rozpočtové podpory a multiregionálních projektů, nebyly v auditním vzorku Účetního dvora obsaženy. Audit zahrnoval posouzení systému externích auditů prováděných soukromými společnostmi jménem Komise, které jsou důležitým prvkem jistoty Komise, pokud jde o výdaje na úrovni projektů. |
| --- | --- |

8.3

Cílem auditu bylo dospět k závěru ve věci legality a správnosti uskutečněných operací v rámci vnějších akcí. Audit sestával z hodnocení systémů dohledu a kontroly Komise, které zajišťují legalitu a správnost operací, přičemž vycházel z testů operací u delegací a prováděcích organizací. Operace zpracované v ústředí Komise, zvláště ty, které se týkají přímé rozpočtové podpory a multiregionálních projektů, nebyly v auditním vzorku Účetního dvora obsaženy. Audit zahrnoval posouzení systému externích auditů prováděných soukromými společnostmi jménem Komise, které jsou důležitým prvkem jistoty Komise, pokud jde o výdaje na úrovni projektů.

Zvláštní povaha výdajů na vnější akce

| 8.4 | Většina (přibližně 80 %) výdajů na vnější akce je spravována delegacemi Komise v příslušných třetích zemích. Většinu jejich plateb tvoří zálohové platby organizacím realizujícím rozvojové projekty (např. mezinárodní organizace, vládní instituce nebo nevládní organizace). |
| --- | --- |

8.4

Většina (přibližně 80 %) výdajů na vnější akce je spravována delegacemi Komise v příslušných třetích zemích. Většinu jejich plateb tvoří zálohové platby organizacím realizujícím rozvojové projekty (např. mezinárodní organizace, vládní instituce nebo nevládní organizace).

| 8.4 | Konečné platby, včetně schvalování zálohových plateb, jsou obvykle realizovány po ukončení projektů a schválení jejich závěrečných zpráv Komisí. |
| --- | --- |

8.4

Konečné platby, včetně schvalování zálohových plateb, jsou obvykle realizovány po ukončení projektů a schválení jejich závěrečných zpráv Komisí.

| 8.5 | Podporované projekty se nacházejí ve více než 150 zemích a prováděcí organizace se velmi liší co do velikosti i administrativní kapacity. V rámci projektů existuje velký počet jednotlivých plateb, které podléhají složitým pravidlům, zejména pokud jde o veřejné soutěže a původ dodávek. |
| --- | --- |

8.5

Podporované projekty se nacházejí ve více než 150 zemích a prováděcí organizace se velmi liší co do velikosti i administrativní kapacity. V rámci projektů existuje velký počet jednotlivých plateb, které podléhají složitým pravidlům, zejména pokud jde o veřejné soutěže a původ dodávek.

| 8.6 | Hlavním rizikem v souvislosti s legalitou a správností je skutečnost, že projektové žádosti mohou zahrnovat nezpůsobilé výdaje a že tato skutečnost nemusí být odhalena. |
| --- | --- |

8.6

Hlavním rizikem v souvislosti s legalitou a správností je skutečnost, že projektové žádosti mohou zahrnovat nezpůsobilé výdaje a že tato skutečnost nemusí být odhalena.

Legalita a správnost uskutečněných operací

EuropeAid

Operace kontrolované na úrovni delegací

| 8.7 | Účetní dvůr navštívil tři delegace Komise (Čína, Jordánsko a Guatemala) s cílem posoudit jejich systémy dohledu a kontroly a provést audit řady operací, u nichž byl pověřenou schvalující osobou Úřad pro spolupráci EuropeAid. |
| --- | --- |

8.7

Účetní dvůr navštívil tři delegace Komise (Čína, Jordánsko a Guatemala) s cílem posoudit jejich systémy dohledu a kontroly a provést audit řady operací, u nichž byl pověřenou schvalující osobou Úřad pro spolupráci EuropeAid.

| 8.8 | Účetní dvůr u tří delegací zkontroloval vzorek 20 plateb (v celkové výši 17 milionů EUR) a sedm veřejných soutěží (v celkové hodnotě 11 milionů EUR) s důrazem na platby a úhrady uskutečněné u projektů kontrolovaných na místě (viz bod 8.9) a na velké částky. Tato kontrola zjistila nízkou chybovost. |
| --- | --- |

8.8

Účetní dvůr u tří delegací zkontroloval vzorek 20 plateb (v celkové výši 17 milionů EUR) a sedm veřejných soutěží (v celkové hodnotě 11 milionů EUR) s důrazem na platby a úhrady uskutečněné u projektů kontrolovaných na místě (viz bod 8.9) a na velké částky. Tato kontrola zjistila nízkou chybovost.

Operace kontrolované na úrovni prováděcích organizací

| 8.9 | Účetní dvůr navštívil 11 projektů řízených prováděcími organizacemi. Kontroloval vzorek 132 plateb (v celkové výši 6,9 milionu EUR) a 20 veřejných soutěží (v celkové hodnotě 9,4 milionu EUR). Výběr operací zajistil, že kontrola pokryla všechny hlavní kategorie nákladů. |
| --- | --- |

8.9

Účetní dvůr navštívil 11 projektů řízených prováděcími organizacemi. Kontroloval vzorek 132 plateb (v celkové výši 6,9 milionu EUR) a 20 veřejných soutěží (v celkové hodnotě 9,4 milionu EUR). Výběr operací zajistil, že kontrola pokryla všechny hlavní kategorie nákladů.

| 8.10 | Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr zjistil, že oblastmi s nejvyšším rizikem je dodržování stanovených postupů udílení zakázek a způsobilost výdajů na úrovni projektů. Ve vzorku kontrolovaných průběžných a konečných plateb byl zjištěn významný výskyt chyb: |
| --- | --- |

8.10

Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr zjistil, že oblastmi s nejvyšším rizikem je dodržování stanovených postupů udílení zakázek a způsobilost výdajů na úrovni projektů. Ve vzorku kontrolovaných průběžných a konečných plateb byl zjištěn významný výskyt chyb:

| a) | u devíti z jedenácti projektů kontrolovaných na místě Účetní dvůr zjistil, že nebyly správně použity postupy udílení zakázek. Příkladem nedodržení stanovených postupů bylo dělení zakázek s cílem vyhnout se přísnějším nabídkovým řízením; |
| --- | --- |

a)

u devíti z jedenácti projektů kontrolovaných na místě Účetní dvůr zjistil, že nebyly správně použity postupy udílení zakázek. Příkladem nedodržení stanovených postupů bylo dělení zakázek s cílem vyhnout se přísnějším nabídkovým řízením;

| b) | Účetní dvůr zjistil nezpůsobilé výdaje u tří z jedenácti kontrolovaných projektů, jednalo se např. o zahrnutí nezpůsobilých kategorií nákladů, přečerpání rozpočtových položek a výdaje mimo stanovené období realizace projektů; |
| --- | --- |

b)

Účetní dvůr zjistil nezpůsobilé výdaje u tří z jedenácti kontrolovaných projektů, jednalo se např. o zahrnutí nezpůsobilých kategorií nákladů, přečerpání rozpočtových položek a výdaje mimo stanovené období realizace projektů;

| c) | u čtyř z jedenácti projektů chyběly podkladové důkazní informace (např. faktury, stvrzenky a bankovní výpisy) nezbytné k potvrzení kontrolovaných plateb. |
| --- | --- |

c)

u čtyř z jedenácti projektů chyběly podkladové důkazní informace (např. faktury, stvrzenky a bankovní výpisy) nezbytné k potvrzení kontrolovaných plateb.

| 8.10 | Některé připomínky, jež učinil Účetní dvůr, se týkají stávajících smluv, v jejichž rámci ještě nebyly provedeny konečné platby, a které by měly být tudíž, díky kontrolnímu systému Komise, předmětem nápravných opatření Komise během uzávěrky. |
| --- | --- |

8.10

Některé připomínky, jež učinil Účetní dvůr, se týkají stávajících smluv, v jejichž rámci ještě nebyly provedeny konečné platby, a které by měly být tudíž, díky kontrolnímu systému Komise, předmětem nápravných opatření Komise během uzávěrky.

Komise disponuje zejména povinnými audity a/nebo audity založenými na analýze rizik, jejichž cílem je odhalení a náprava případných chyb, k nimž může na úrovni organizací pověřených prováděním („prováděcí organizace“) dojít před uskutečněním, ale i po uskutečnění konečných plateb. Tyto audity obvykle doprovázejí postupy schvalování účetních uzávěrek.

GŘ ECHO

| 8.11 | V případě GŘ ECHO (GŘ pro humanitární pomoc) bylo zjištěno, že v pravidlech týkajících se způsobilosti výdajů a postupů při veřejných soutěžích jsou některé body definovány nejednoznačně a měly by být objasněny. Audity u dvou prováděcích partnerů ukázaly, že jednotliví prováděcí partneři nakládali se směnnými kurzy, odpisy zařízení, jako jsou vozidla, a úroky ze zálohových plateb různým způsobem, což vedlo k rozdílům ve výši způsobilých výdajů za jinak stejné situace. |
| --- | --- |

8.11

V případě GŘ ECHO (GŘ pro humanitární pomoc) bylo zjištěno, že v pravidlech týkajících se způsobilosti výdajů a postupů při veřejných soutěžích jsou některé body definovány nejednoznačně a měly by být objasněny. Audity u dvou prováděcích partnerů ukázaly, že jednotliví prováděcí partneři nakládali se směnnými kurzy, odpisy zařízení, jako jsou vozidla, a úroky ze zálohových plateb různým způsobem, což vedlo k rozdílům ve výši způsobilých výdajů za jinak stejné situace.

| 8.11 | Vzhledem k mobilitě mezi zaměstnanci partnerů a rozmanitosti typů operací Komise uznává, že výklady prováděcích partnerů, pokud jde o způsobilost či pravidla pro udílení zakázek, se mohou různit. Komise si je této skutečnosti vědoma a vyvinula značné úsilí, aby podala jasný výklad různých finančních a smluvních pravidel, jež vyústilo ve vydání informačních přehledů, zavedla v rámci partnerských vztahů pravidelné školení partnerů a začala věnovat zvýšenou pozornost tomu, aby byla partnerům poskytována lepší průprava. |
| --- | --- |

8.11

Vzhledem k mobilitě mezi zaměstnanci partnerů a rozmanitosti typů operací Komise uznává, že výklady prováděcích partnerů, pokud jde o způsobilost či pravidla pro udílení zakázek, se mohou různit. Komise si je této skutečnosti vědoma a vyvinula značné úsilí, aby podala jasný výklad různých finančních a smluvních pravidel, jež vyústilo ve vydání informačních přehledů, zavedla v rámci partnerských vztahů pravidelné školení partnerů a začala věnovat zvýšenou pozornost tomu, aby byla partnerům poskytována lepší průprava.

Pokud jde o odpisy vozidel, lze uplatnit různé postupy. Koncept úroku ze zálohových plateb byl vyjasněn v prováděcích pravidlech finančního nařízení a bude zahrnut do revidované rámcové dohody o partnerství uzavřené mezi GŘ pro humanitární pomoc humanitárními organizacemi.

Systémy dohledu a kontroly

Prvky strategie kontroly

| 8.12 | Vzhledem ke zvláštní povaze výdajů na vnější pomoc (viz body 8.4 a 8.5) je pro Komisi zavádění systémů k účelné a efektivní kontrole těchto výdajů značnou výzvou. Kromě předběžných kontrol (kontrol ex ante) prováděných u všech plateb patří k hlavním systémům dohledu a kontroly: |
| --- | --- |

8.12

Vzhledem ke zvláštní povaze výdajů na vnější pomoc (viz body 8.4 a 8.5) je pro Komisi zavádění systémů k účelné a efektivní kontrole těchto výdajů značnou výzvou. Kromě předběžných kontrol (kontrol ex ante) prováděných u všech plateb patří k hlavním systémům dohledu a kontroly:

| — | audity, které zahrnují přezkumy systémů a osvědčování finančních výkazů projektů, jež obvykle provádějí externí auditorské firmy. Jsou-li tyto audity požadovány v rámci běžného postupu na základě podmínek dohod o financování projektů, většinou jsou zadávány příjemcem, |
| --- | --- |

—

audity, které zahrnují přezkumy systémů a osvědčování finančních výkazů projektů, jež obvykle provádějí externí auditorské firmy. Jsou-li tyto audity požadovány v rámci běžného postupu na základě podmínek dohod o financování projektů, většinou jsou zadávány příjemcem,

| — | dodatečné audity projektů prováděné pro Komisi. Tyto projekty jsou vybírány každoročně na základě analýzy rizik, |
| --- | --- |

—

dodatečné audity projektů prováděné pro Komisi. Tyto projekty jsou vybírány každoročně na základě analýzy rizik,

| — | následné kontroly dokladů (kontroly ex post) týkající se plateb provedených útvary Komise, |
| --- | --- |

—

následné kontroly dokladů (kontroly ex post) týkající se plateb provedených útvary Komise,

| — | ověřovací návštěvy u delegací, které provádějí zaměstnanci ústředí Komise. |
| --- | --- |

—

ověřovací návštěvy u delegací, které provádějí zaměstnanci ústředí Komise.

| 8.12 | Hlavní kontrolní mechanismus představují předběžné kontroly (kontroly ex ante), prováděné útvary Komise během schvalovacího postupu v souladu s použitelným finančním nařízením. Takové kontroly mohou být v závislosti na typu financované akce prováděny rovněž na základě auditních zpráv. |
| --- | --- |

8.12

Hlavní kontrolní mechanismus představují předběžné kontroly (kontroly ex ante), prováděné útvary Komise během schvalovacího postupu v souladu s použitelným finančním nařízením. Takové kontroly mohou být v závislosti na typu financované akce prováděny rovněž na základě auditních zpráv.

Prvky, o nichž se Účetní dvůr zmínil, by měly být považovány za součást širšího řídícího a kontrolního systému zavedeného Komisí, jenž zahrnuje předběžné posouzení (posouzení ex ante) akcí, jež mají být financovány, výběr operátorů, kteří budou odpovědní za jejich realizaci a kontroly prováděné v různých fázích řídícího cyklu, včetně monitorování realizace programu a kontrol na místě.

Audity prováděcích orgánů

| 8.13 | EuropeAid používá pro ověření legality a správnosti výdajů na úrovni projektů strategii dvoufázového auditu. Prvotní hledisko pro vyjádření jistoty představují certifikační audity, které vyžaduje většina dohod o financování projektů, a druhým hlediskem jsou dodatečné audity projektů vybraných na základě analýzy rizika. |
| --- | --- |

8.13

EuropeAid používá pro ověření legality a správnosti výdajů na úrovni projektů strategii dvoufázového auditu. Prvotní hledisko pro vyjádření jistoty představují certifikační audity, které vyžaduje většina dohod o financování projektů, a druhým hlediskem jsou dodatečné audity projektů vybraných na základě analýzy rizika.

| 8.14 | Ve většině případů se před provedením plateb prováděcím organizacím vyžadují finanční a auditní zprávy. Je nezbytné, aby tyto zprávy byly spolehlivé, neboť jsou důležitým prvkem struktury kontroly u plateb. Proto má kvalita zpráv, a zejména těch auditních, při schvalování většiny plateb zpracovávaných v delegacích zásadní význam. |
| --- | --- |

8.14

Ve většině případů se před provedením plateb prováděcím organizacím vyžadují finanční a auditní zprávy. Je nezbytné, aby tyto zprávy byly spolehlivé, neboť jsou důležitým prvkem struktury kontroly u plateb. Proto má kvalita zpráv, a zejména těch auditních, při schvalování většiny plateb zpracovávaných v delegacích zásadní význam.

| 8.15 | Účetní dvůr provedl dokumentární přezkum 22 auditů projektů a rovněž zkontroloval audity projektů u navštívených delegací. U čtyř auditů zahrnutých do dokumentárního přezkumu nebyl součástí zadání požadavek na testování všech hlavních aspektů. |
| --- | --- |

8.15

Účetní dvůr provedl dokumentární přezkum 22 auditů projektů a rovněž zkontroloval audity projektů u navštívených delegací. U čtyř auditů zahrnutých do dokumentárního přezkumu nebyl součástí zadání požadavek na testování všech hlavních aspektů.

| 8.16 | U všech deseti auditních zpráv přezkoumaných u delegací byl rozsah auditu nedostatečný. Některé rizikové oblasti, např. dodržování stanovených postupů udílení zakázek, v nich nebyly zahrnuty a u dvou z deseti auditů nedostali externí auditoři úplné znění zadání. |
| --- | --- |

8.16

U všech deseti auditních zpráv přezkoumaných u delegací byl rozsah auditu nedostatečný. Některé rizikové oblasti, např. dodržování stanovených postupů udílení zakázek, v nich nebyly zahrnuty a u dvou z deseti auditů nedostali externí auditoři úplné znění zadání.

| 8.15–8.16 | Cílem finančních auditů je ověřit způsobilost výdajů vzniklých příjemci na základě smluvních ustanovení, včetně postupů udílení zakázek, v případě, že se to v rámci akce na příjemci vyžaduje. |
| --- | --- |

8.15–8.16

Cílem finančních auditů je ověřit způsobilost výdajů vzniklých příjemci na základě smluvních ustanovení, včetně postupů udílení zakázek, v případě, že se to v rámci akce na příjemci vyžaduje.

Postupy udílení zakázek byly uvedeny v zadáních vybraných auditů a auditoři si takovéto aspekty během auditní činnosti vyzkoušeli. Tyto prvky jsou obsaženy v příslušných pracovních programech auditorů v auditní zprávě.

Nové standardní smlouvy a podmínky pro ověřování výdajů, které mají být uplatňovány příjemci, se používají na smlouvy uzavřené po dni 1. února 2006. Prostřednictvím těchto smluv a podmínek je dále posíleno ověřování smluvních hledisek, o kterých se zmínil Účetní dvůr.

| 8.17 | Účetní dvůr odhalil nedostatky vnitřní kontroly u osmi z jedenácti prováděcích organizací navštívených na místě. K hlavním zjištěným nedostatkům patřily nepřiměřené finanční postupy, nedostatečně zdokumentované přidělování výdajů na jednotlivé projekty a rozpočtové položky, zadávání záloh do účetního systému jako skutečných výdajů a nejednotné používání směnných kurzů. |
| --- | --- |

8.17

Účetní dvůr odhalil nedostatky vnitřní kontroly u osmi z jedenácti prováděcích organizací navštívených na místě. K hlavním zjištěným nedostatkům patřily nepřiměřené finanční postupy, nedostatečně zdokumentované přidělování výdajů na jednotlivé projekty a rozpočtové položky, zadávání záloh do účetního systému jako skutečných výdajů a nejednotné používání směnných kurzů.

| 8.17 | Prováděcí organizace nejsou součástí vnitřního kontrolního systému Komise, ale jsou s Komisí spojeny na základě smluvního vztahu, navázaného za účelem realizace konkrétní akce. Cílem monitorovacího a kontrolního systému Komise je zajistit dodržování smluvních požadavků smluvními partnery a v případě, kdy je to nezbytné, tento systém zahrnuje příslušná hlediska jejich vnitřních kontrolních systémů. |
| --- | --- |

8.17

Prováděcí organizace nejsou součástí vnitřního kontrolního systému Komise, ale jsou s Komisí spojeny na základě smluvního vztahu, navázaného za účelem realizace konkrétní akce. Cílem monitorovacího a kontrolního systému Komise je zajistit dodržování smluvních požadavků smluvními partnery a v případě, kdy je to nezbytné, tento systém zahrnuje příslušná hlediska jejich vnitřních kontrolních systémů.

Skutečnost, že jsou zjištěny nedostatky na úrovni prováděcí organizace, nesvědčí o nedostatcích v kontrolním systému Komise, a v tomto ohledu nelze ani vyvozovat závěr, že tyto nedostatky nebudou Komisí odhaleny.

| 8.18 | GŘ ECHO zadává audity v ústředích prováděcích partnerů a audity projektů na místě. V obou případech se přezkoumává vnitřní kontrola a testuje se vzorek výdajů projektu. Většina auditů probíhá v ústředí partnerů. Jelikož však skutečně vynaložené výdaje na projekt lze účelněji ověřit v terénu, měl by se klást větší důraz na audity na místě. |
| --- | --- |

8.18

GŘ ECHO zadává audity v ústředích prováděcích partnerů a audity projektů na místě. V obou případech se přezkoumává vnitřní kontrola a testuje se vzorek výdajů projektu. Většina auditů probíhá v ústředí partnerů. Jelikož však skutečně vynaložené výdaje na projekt lze účelněji ověřit v terénu, měl by se klást větší důraz na audity na místě.

| 8.18 | Rovnováha mezi audity v ústředích a audity na místě musí být chápána v kontextu celkové kontrolní strategie založené na riziku, kdy Komise klade zvláštní důraz na monitorovací operace během realizace projektu pečlivým sledováním odborníků v místních a geografických odděleních v ústředích. Dále Komise provádí v různých zprávách podrobnou analýzu informací poskytnutých partnery. |
| --- | --- |

8.18

Rovnováha mezi audity v ústředích a audity na místě musí být chápána v kontextu celkové kontrolní strategie založené na riziku, kdy Komise klade zvláštní důraz na monitorovací operace během realizace projektu pečlivým sledováním odborníků v místních a geografických odděleních v ústředích. Dále Komise provádí v různých zprávách podrobnou analýzu informací poskytnutých partnery.

Větší rovnováha auditů byla zajištěna novou rámcovou smlouvou, uzavřenou v srpnu 2006, a to posílením auditů na místě, s cílem lepšího propojení těchto auditů s audity v ústředích.

Následné kontroly (kontroly ex post)

| 8.19 | EuropeAid má program následných kontrol, které se uskutečňují v ústředí a v jejichž rámci je ověřován vzorek plateb provedených útvary Komise s cílem posoudit, zda schvalující osoby provedly požadované kontroly. V roce 2006 Komise přezkoumala užitečnost následných kontrol a přeorientovala je. Jelikož se však tyto kontroly netýkají operací na úrovni prováděcích organizací, mohou k celkové jistotě týkající se systémů a postupů a legality a správnosti uskutečněných operací přispívat pouze omezeně. |
| --- | --- |

8.19

EuropeAid má program následných kontrol, které se uskutečňují v ústředí a v jejichž rámci je ověřován vzorek plateb provedených útvary Komise s cílem posoudit, zda schvalující osoby provedly požadované kontroly. V roce 2006 Komise přezkoumala užitečnost následných kontrol a přeorientovala je. Jelikož se však tyto kontroly netýkají operací na úrovni prováděcích organizací, mohou k celkové jistotě týkající se systémů a postupů a legality a správnosti uskutečněných operací přispívat pouze omezeně.

| 8.19 | Zavádění transakčního systému následných kontrol (kontrol ex post) a vymezení jeho charakteristických rysů je založeno na posouzení zbytkového rizika a vzájemných vazeb s dalšími složkami kontrolního systému. Transakční kontroly ex post poskytují dodatečnou záruku, pokud jde o posouzení prvků, které jsou předmětem takových kontrol. |
| --- | --- |

8.19

Zavádění transakčního systému následných kontrol (kontrol ex post) a vymezení jeho charakteristických rysů je založeno na posouzení zbytkového rizika a vzájemných vazeb s dalšími složkami kontrolního systému. Transakční kontroly ex post poskytují dodatečnou záruku, pokud jde o posouzení prvků, které jsou předmětem takových kontrol.

To zahrnuje platby, vymáhání a transakce předběžného financování prováděné Komisí. Nicméně kontrola týkající se například schvalování transakcí předběžného financování nutně zahrnuje i zprávy vyhotovené příjemcem týkající se jeho vlastních transakcí. Transakce na prováděcí úrovni organizace spadají do působnosti dalších kontrol, zejména auditů.

Ověřovací návštěvy u delegací

| 8.20 | Finanční jednotky geografických ředitelství EuropeAid (3) realizují program ověřovacích návštěv u delegací, jež spočívají v přezkumu finančních systémů pro zpracování operací, systému udílení zakázek a systémů dohledu a kontroly a jsou doplněny testy operací zpracovaných delegacemi a některými prováděcími organizacemi. V roce 2007 hodlá EuropeAid zavést pro tyto ověřovací návštěvy standardizovanou metodiku. V roce 2006 však program ověřovacích návštěv u delegací, včetně prováděcích organizací, provedla pouze jedna finanční jednotka. Jedna ze zbylých dvou jednotek neprovedla v roce 2006 žádné ověřovací návštěvy a druhá navštívila pouze dvě delegace a žádné prováděcí organizace. |
| --- | --- |

8.20

Finanční jednotky geografických ředitelství EuropeAid (3) realizují program ověřovacích návštěv u delegací, jež spočívají v přezkumu finančních systémů pro zpracování operací, systému udílení zakázek a systémů dohledu a kontroly a jsou doplněny testy operací zpracovaných delegacemi a některými prováděcími organizacemi. V roce 2007 hodlá EuropeAid zavést pro tyto ověřovací návštěvy standardizovanou metodiku. V roce 2006 však program ověřovacích návštěv u delegací, včetně prováděcích organizací, provedla pouze jedna finanční jednotka. Jedna ze zbylých dvou jednotek neprovedla v roce 2006 žádné ověřovací návštěvy a druhá navštívila pouze dvě delegace a žádné prováděcí organizace.

| 8.20 | Všechny delegace byly dříve, než na ně byla převedena odpovědnost za řízení, podrobeny systematickému přezkumu (2001 až 2004). |
| --- | --- |

8.20

Všechny delegace byly dříve, než na ně byla převedena odpovědnost za řízení, podrobeny systematickému přezkumu (2001 až 2004).

Všechna geografická ředitelství provádějí monitorování řízení svěřených operací ve svých delegacích za pomoci různě kombinovaných prověrek, inspekcí a auditů.

Toto monitorování spočívá kromě ověřovacích návštěv v pravidelném předkládání zpráv delegací (Zprávy o řízení vnější pomoci – EAMR), využívání informačních systémů, systému monitorování projektů vnějšími odborníky, pravidelných kontaktech s delegacemi a je doplněn činnostmi IAC, IAS a inspekčního útvaru. Ověřovací návštěvy je třeba vykonávat v rámci víceleté perspektivy a jejich počet se může rok od roku lišit, v závislosti na potřebách a prioritách ředitelství. První ze dvou útvarů zmíněných Účetním dvorem například naplánoval 4 návštěvy na rok 2007, přičemž 2 z nich již byly uskutečněny. Druhý útvar, který důsledně realizoval program návštěv svých delegací od roku 2003, zamýšlí vykonat v roce 2007 4 takové návštěvy.

Využití výsledků

Shromažďování a porovnávání informací o kontrolách v EuropeAid

| 8.21 | Hodnota zpráv o externích auditech jako zdroje jistoty, pokud jde o legalitu a správnost výdajů, za něž odpovídá EuropeAid, závisí na tom, které oblasti tyto audity pokrývají, a na opatřeních, jež jsou v návaznosti na ně přijata. Je proto důležité, aby tyto oblasti a opatření byly úplně a soudržně dokumentovány a aby ústředí EuropeAid bylo o nich informováno. |
| --- | --- |

8.21

Hodnota zpráv o externích auditech jako zdroje jistoty, pokud jde o legalitu a správnost výdajů, za něž odpovídá EuropeAid, závisí na tom, které oblasti tyto audity pokrývají, a na opatřeních, jež jsou v návaznosti na ně přijata. Je proto důležité, aby tyto oblasti a opatření byly úplně a soudržně dokumentovány a aby ústředí EuropeAid bylo o nich informováno.

| 8.21 | Většinu auditů projektů představují povinné audity a/nebo audity ex ante, tj. audity probíhající v rámci realizace akce, které jsou stanoveny ve finančních nařízeních, zvláštních programových základních právních předpisech (doplněných finančními a smluvními postupy úřadu EuropeAid) a které jsou zakotveny ve standardních dokumentech (např. dohody o financování uzavřené s třetími zeměmi) a ve smluvních dokumentech. |
| --- | --- |

8.21

Většinu auditů projektů představují povinné audity a/nebo audity ex ante, tj. audity probíhající v rámci realizace akce, které jsou stanoveny ve finančních nařízeních, zvláštních programových základních právních předpisech (doplněných finančními a smluvními postupy úřadu EuropeAid) a které jsou zakotveny ve standardních dokumentech (např. dohody o financování uzavřené s třetími zeměmi) a ve smluvních dokumentech.

| 8.22 | Zprávy delegací o řízení vnější pomoci by měly v půlročních intervalech poskytovat ústředí důležité finanční a technické informace. Přezkum vzorku 16 takovýchto zpráv provedený Účetním dvorem vedl k závěru, že v roce 2006 panovala stejná situace jako v předchozích letech, a sice, že poskytnuté informace o externích auditech byly neúplné (pouze dvě zprávy uváděly informace o výsledcích) a s ohledem na zařazené kategorie auditů nejednotné (plánované a/nebo probíhající, řízené delegací nebo i prováděcími organizacemi). |
| --- | --- |

8.22

Zprávy delegací o řízení vnější pomoci by měly v půlročních intervalech poskytovat ústředí důležité finanční a technické informace. Přezkum vzorku 16 takovýchto zpráv provedený Účetním dvorem vedl k závěru, že v roce 2006 panovala stejná situace jako v předchozích letech, a sice, že poskytnuté informace o externích auditech byly neúplné (pouze dvě zprávy uváděly informace o výsledcích) a s ohledem na zařazené kategorie auditů nejednotné (plánované a/nebo probíhající, řízené delegací nebo i prováděcími organizacemi).

| 8.22 | Delegace vyhotovují v rámci EAMR zprávy o plnění svých auditních plánů, přičemž v případě, že je to vhodné, upozorňují na hlediska obecného zájmu. Pokud jde o využívání výsledků auditu, vztahy mezi úřadem EuropeAid a delegacemi umožňují náležitou, častější a podrobnější výměnu informací. |
| --- | --- |

8.22

Delegace vyhotovují v rámci EAMR zprávy o plnění svých auditních plánů, přičemž v případě, že je to vhodné, upozorňují na hlediska obecného zájmu. Pokud jde o využívání výsledků auditu, vztahy mezi úřadem EuropeAid a delegacemi umožňují náležitou, častější a podrobnější výměnu informací.

Nedávno pozměněný formát zprávy používaný delegacemi při plnění ročního plánu auditu na rok 2007 je nyní podrobnější a umožňuje jasnější rozlišení mezi různými fázemi auditního postupu a původem auditu. Zahrnutím auditů řízených prováděcími organizacemi odpovědnými za realizaci projektů do EAMR některé delegace překročily rámec oznamovacích povinností.

| 8.23 | Účetní dvůr již v předchozích letech (4) upozorňoval na nedostatek úplných informací v ústředí EuropeAid s ohledem na tyto audity, včetně jejich výsledků a potřebných a přijatých nápravných opatření. Dostupnost těchto informací v aktualizované databázi by nejenže poskytla ucelený pohled na úsilí v oblasti auditu a na jeho celkové přispění k jistotě, která je východiskem pro analýzu rizika pro příští rok, ale umožnila by také přístup k těmto důležitým informacím všem zúčastněným stranám. To by bylo zvlášť cenné vzhledem k různému stupni zapojení jednotlivých generálních ředitelství. V roce 2006 však nebyly podrobné údaje o většině externích auditů dosud zaneseny do modulu auditu společného informačního systému pro oblast vnějších vztahů (Common Relex Information System – CRIS) (auditní modul systému CRIS). |
| --- | --- |

8.23

Účetní dvůr již v předchozích letech (4) upozorňoval na nedostatek úplných informací v ústředí EuropeAid s ohledem na tyto audity, včetně jejich výsledků a potřebných a přijatých nápravných opatření. Dostupnost těchto informací v aktualizované databázi by nejenže poskytla ucelený pohled na úsilí v oblasti auditu a na jeho celkové přispění k jistotě, která je východiskem pro analýzu rizika pro příští rok, ale umožnila by také přístup k těmto důležitým informacím všem zúčastněným stranám. To by bylo zvlášť cenné vzhledem k různému stupni zapojení jednotlivých generálních ředitelství. V roce 2006 však nebyly podrobné údaje o většině externích auditů dosud zaneseny do modulu auditu společného informačního systému pro oblast vnějších vztahů (Common Relex Information System – CRIS) (auditní modul systému CRIS).

| 8.23 | Stávající systém plánování a centralizovaného sledování externích auditů umožňuje úřadu EuropeAid získání veškerých informací potřebných pro jeho analýzu rizik a strategii auditu. Plánování a sledování výsledků auditu provádí příslušná schvalující oddělení v ústředích či v delegacích. Žádnou platbu, která je předmětem auditu, nelze uskutečnit, dokud nejsou známy a zohledněny výsledky takového auditu. Úřad EuropeAid hodlá na základě získaných zkušeností dále zkvalitňovat fungování auditního modulu systému CRIS, jenž slouží jako doplňkový nástroj stávajícího systému. Komise mezitím zavedla podrobnější formát zprávy předkládané v rámci ročního plánu auditu (AAP) pro rok 2007. |
| --- | --- |

8.23

Stávající systém plánování a centralizovaného sledování externích auditů umožňuje úřadu EuropeAid získání veškerých informací potřebných pro jeho analýzu rizik a strategii auditu. Plánování a sledování výsledků auditu provádí příslušná schvalující oddělení v ústředích či v delegacích. Žádnou platbu, která je předmětem auditu, nelze uskutečnit, dokud nejsou známy a zohledněny výsledky takového auditu. Úřad EuropeAid hodlá na základě získaných zkušeností dále zkvalitňovat fungování auditního modulu systému CRIS, jenž slouží jako doplňkový nástroj stávajícího systému. Komise mezitím zavedla podrobnější formát zprávy předkládané v rámci ročního plánu auditu (AAP) pro rok 2007.

V případě potřeby sdílení informací s dalšími útvary Komise viz odpověď Komise k bodu 8.25.

| 8.24 | Ačkoliv ústředí EuropeAid každoročně ověřuje vzorek auditů s cílem vyvodit obecné závěry, dosud neexistuje systematická centralizace výsledků, zjištěných chyb a provedených nápravných opatření. V důsledku toho Komise dosud nemůže plně využít tyto audity jako zdroj jistoty, pokud jde o výdaje na úrovni projektů. |
| --- | --- |

8.24

Ačkoliv ústředí EuropeAid každoročně ověřuje vzorek auditů s cílem vyvodit obecné závěry, dosud neexistuje systematická centralizace výsledků, zjištěných chyb a provedených nápravných opatření. V důsledku toho Komise dosud nemůže plně využít tyto audity jako zdroj jistoty, pokud jde o výdaje na úrovni projektů.

| 8.24 | Úřad EuropeAid vyvinul vhodné nástroje k provádění auditů, zatímco několik mechanismů přispívá ke kontrole jejich kvality, ale i ke konsolidaci a využívání systémových auditních zjištění. |
| --- | --- |

8.24

Úřad EuropeAid vyvinul vhodné nástroje k provádění auditů, zatímco několik mechanismů přispívá ke kontrole jejich kvality, ale i ke konsolidaci a využívání systémových auditních zjištění.

Úřad EuropeAid sleduje na centrální úrovni plnění AAP a od roku 2005 provádí přezkum auditních zpráv vydaných v průběhu roku. Cílem tohoto přezkumu je přispět k monitorování auditní činnosti v ústředích a v delegacích i získávat nové poznatky a navrhovat vhodná opatření za účelem dalšího zkvalitňování auditního systému založeného mimo jiné na analýze typologie auditních zjištění (viz rovněž odpověď k bodu 8.23).

Sdílení informací o auditech mezi útvary Komise

| 8.25 | Tři organizace, které Účetní dvůr vybral pro přezkum, obdržely finanční prostředky od několika generálních ředitelství. Lepší koordinace auditů a širší sdílení informací o auditech mezi útvary Komise (např. pomocí auditního modulu systému CRIS – viz bod 8.23) by bylo přínosné a umožnilo by zamezit duplicitě auditní práce a zajistit, aby žádná organizace nebyla z nedbalosti vzhledem ke svým celkovým příjmům od Komise nedostatečně pokryta. |
| --- | --- |

8.25

Tři organizace, které Účetní dvůr vybral pro přezkum, obdržely finanční prostředky od několika generálních ředitelství. Lepší koordinace auditů a širší sdílení informací o auditech mezi útvary Komise (např. pomocí auditního modulu systému CRIS – viz bod 8.23) by bylo přínosné a umožnilo by zamezit duplicitě auditní práce a zajistit, aby žádná organizace nebyla z nedbalosti vzhledem ke svým celkovým příjmům od Komise nedostatečně pokryta.

| 8.25 | Účetní dvůr správně zdůrazňuje potřebu sdílení informací získaných na základě auditů, které by mělo probíhat v případě, kdy se očekává, že přinese jednoznačnou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

8.25

Účetní dvůr správně zdůrazňuje potřebu sdílení informací získaných na základě auditů, které by mělo probíhat v případě, kdy se očekává, že přinese jednoznačnou přidanou hodnotu.

Útvary Komise si pravidelně navzájem poskytují údaje vyplývající z auditů, posudků a hodnocení. V současné době se tato výměna založená na potřebách, ale i koordinace zdají být odpovídající. Komise je odhodlána v případě potřeby tuto spolupráci posílit.

Koordinace strategie kontroly

| 8.26 | Jak je uvedeno ve stanovisku Účetního dvora č. 2/2004 (5), každý systém kontroly je kompromisem mezi náklady na provádění stanovené míry kontroly na straně jedné a přínosem plynoucím z těchto postupů na straně druhé. Je nutné vytvořit strategii, která definuje přispění různých platných kontrolních postupů k celkové jistotě, s cílem zamezit zbytečné duplicitě a zajistit, aby techniky, jež mají být použity selektivně (např. audity projektů), byly dobře zacíleny. Kromě toho je nutné mít efektivní systémy předkládání zpráv, jež umožní vytvořit si spolehlivou představu o uskutečněných kontrolních činnostech a o hlavních výsledcích tak, aby bylo možné zajistit maximální přínos a přijímat informovaná rozhodnutí ohledně potřebných druhů kontrol a jejich intenzity. |
| --- | --- |

8.26

Jak je uvedeno ve stanovisku Účetního dvora č. 2/2004 (5), každý systém kontroly je kompromisem mezi náklady na provádění stanovené míry kontroly na straně jedné a přínosem plynoucím z těchto postupů na straně druhé. Je nutné vytvořit strategii, která definuje přispění různých platných kontrolních postupů k celkové jistotě, s cílem zamezit zbytečné duplicitě a zajistit, aby techniky, jež mají být použity selektivně (např. audity projektů), byly dobře zacíleny. Kromě toho je nutné mít efektivní systémy předkládání zpráv, jež umožní vytvořit si spolehlivou představu o uskutečněných kontrolních činnostech a o hlavních výsledcích tak, aby bylo možné zajistit maximální přínos a přijímat informovaná rozhodnutí ohledně potřebných druhů kontrol a jejich intenzity.

| 8.26 | Útvary Komise si jsou plně vědomy nezbytnosti zavedení a uplatňování kontrolní strategie, jež bude nákladově efektivní a jež bude zahrnovat audity, hodnocení, posudky a činnosti monitorování a dohledu. V souladu se stanoviskem Účetního dvora zavedla Komise akční plán pro zřízení integrovaného rámce vnitřních kontrol, jehož cílem je zavést přístup a nástroje společné pro všechny útvary Komise. To zahrnuje formalizaci a harmonizaci zaváděných strategií vnitřních kontrol, jejichž cílem je poskytnout celkový přehled o vnitřním toku kontrol a související hierarchii odpovědnosti, ale i dokumentace toho, jaký přístup je uplatňován při ochraně před souvisejícími riziky. V současné době je vyvíjena činnost v souladu s akčním plánem a harmonogramem stanoveném v tomto plánu. |
| --- | --- |

8.26

Útvary Komise si jsou plně vědomy nezbytnosti zavedení a uplatňování kontrolní strategie, jež bude nákladově efektivní a jež bude zahrnovat audity, hodnocení, posudky a činnosti monitorování a dohledu. V souladu se stanoviskem Účetního dvora zavedla Komise akční plán pro zřízení integrovaného rámce vnitřních kontrol, jehož cílem je zavést přístup a nástroje společné pro všechny útvary Komise. To zahrnuje formalizaci a harmonizaci zaváděných strategií vnitřních kontrol, jejichž cílem je poskytnout celkový přehled o vnitřním toku kontrol a související hierarchii odpovědnosti, ale i dokumentace toho, jaký přístup je uplatňován při ochraně před souvisejícími riziky. V současné době je vyvíjena činnost v souladu s akčním plánem a harmonogramem stanoveném v tomto plánu.

| 8.27 | Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (Common Relex Information System – CRIS) poskytuje údaje pro každodenní řízení projektů. Převážně v důsledku omezení kladených na definování údajů nelze ze systému získat některé užitečné analýzy finančních informací. Např. finanční informace v členění podle typu prováděcí organizace nebo způsobu financování, z nichž by se dalo vycházet při podrobnější analýze rizika zmiňované v bodu 8.28, nejsou dostatečné a jednotné. EuropeAid uznává potřebu zlepšit systém CRIS. |
| --- | --- |

8.27

Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (Common Relex Information System – CRIS) poskytuje údaje pro každodenní řízení projektů. Převážně v důsledku omezení kladených na definování údajů nelze ze systému získat některé užitečné analýzy finančních informací. Např. finanční informace v členění podle typu prováděcí organizace nebo způsobu financování, z nichž by se dalo vycházet při podrobnější analýze rizika zmiňované v bodu 8.28, nejsou dostatečné a jednotné. EuropeAid uznává potřebu zlepšit systém CRIS.

| 8.27 | Informace získané v rámci systému umožňují provádění příslušných analýz podle potřeb úřadu EuropeAid, včetně analýz prováděných podle typu prováděcí organizace či podle způsobu řízení. Systém je neustále zdokonalován v souladu s vyvíjejícími se potřebami řízení. |
| --- | --- |

8.27

Informace získané v rámci systému umožňují provádění příslušných analýz podle potřeb úřadu EuropeAid, včetně analýz prováděných podle typu prováděcí organizace či podle způsobu řízení. Systém je neustále zdokonalován v souladu s vyvíjejícími se potřebami řízení.

| 8.28 | V průběhu roku 2006 začal EuropeAid používat centrální registr rizik, který má být čtvrtletně aktualizován. Koncem prosince 2006 byla identifikována kritická rizika, která byla posléze zahrnuta do ročního plánu řízení na rok 2007. Stejně jako v předchozích letech však neexistují žádné náznaky, že v provedené analýze byla zohledněna zjištění externích auditorů odpovědných za prověření projektů, konkrétní rizika spojená s různými kategoriemi prováděcích organizací (nevládní organizace, mezinárodní organizace, vládní instituce atd.) a metody financování (grant, rozpočtová podpora, svěřenecký fond atd.). Identifikace rizik také není systematicky uváděna do souvislosti se zjištěními útvarů interního auditu Komise. Tyto prvky by poskytly velmi užitečné informace pro komplexní analýzu rizika, což by rovněž napomohlo zaměření kontrolních činností. |
| --- | --- |

8.28

V průběhu roku 2006 začal EuropeAid používat centrální registr rizik, který má být čtvrtletně aktualizován. Koncem prosince 2006 byla identifikována kritická rizika, která byla posléze zahrnuta do ročního plánu řízení na rok 2007. Stejně jako v předchozích letech však neexistují žádné náznaky, že v provedené analýze byla zohledněna zjištění externích auditorů odpovědných za prověření projektů, konkrétní rizika spojená s různými kategoriemi prováděcích organizací (nevládní organizace, mezinárodní organizace, vládní instituce atd.) a metody financování (grant, rozpočtová podpora, svěřenecký fond atd.). Identifikace rizik také není systematicky uváděna do souvislosti se zjištěními útvarů interního auditu Komise. Tyto prvky by poskytly velmi užitečné informace pro komplexní analýzu rizika, což by rovněž napomohlo zaměření kontrolních činností.

| 8.28 | Každoroční hodnocení vlastních rizik, které je prováděno v rámci ročního plánu řízení, představuje hodnocení vysoké úrovně rizik, jež doplňuje další a podrobnější analýzy rizik, prováděné například v souvislosti se zaváděním AAP. Zaměřuje se na zbytkové riziko, přičemž zohledňuje již zavedené mechanismy. Skutečnost, že prvky, o nichž se Účetní dvůr zmiňoval, nejsou přímo obsaženy ve formulaci rizika (zřejmě syntetického), nesvědčí o tom, že tyto prvky nebyly během uzávěrky zohledněny. |
| --- | --- |

8.28

Každoroční hodnocení vlastních rizik, které je prováděno v rámci ročního plánu řízení, představuje hodnocení vysoké úrovně rizik, jež doplňuje další a podrobnější analýzy rizik, prováděné například v souvislosti se zaváděním AAP. Zaměřuje se na zbytkové riziko, přičemž zohledňuje již zavedené mechanismy. Skutečnost, že prvky, o nichž se Účetní dvůr zmiňoval, nejsou přímo obsaženy ve formulaci rizika (zřejmě syntetického), nesvědčí o tom, že tyto prvky nebyly během uzávěrky zohledněny.

Interní audit

| 8.29 | V roce 2006 útvar interního auditu (IAS) vydal zprávu o finanční a správní rámcové dohodě mezi Evropským společenstvím a OSN (FAFA) a o opatřeních přijatých v návaznosti na audit systému vnitřní kontroly provedený u EuropeAid jako celku v roce 2003. Akční plán na zavedení přijatých doporučení týkajících se dohody FAFA provádí EuropeAid a GŘ ECHO. Účetní dvůr se k dohodě FAFA vyjádřil (6) a bude celou záležitost nadále sledovat. Co se týká systému vnitřní kontroly, EuropeAid realizoval většinu doporučení útvaru interního auditu a uspokojivě pokračoval se zaváděním těch zbývajících. |
| --- | --- |

8.29

V roce 2006 útvar interního auditu (IAS) vydal zprávu o finanční a správní rámcové dohodě mezi Evropským společenstvím a OSN (FAFA) a o opatřeních přijatých v návaznosti na audit systému vnitřní kontroly provedený u EuropeAid jako celku v roce 2003. Akční plán na zavedení přijatých doporučení týkajících se dohody FAFA provádí EuropeAid a GŘ ECHO. Účetní dvůr se k dohodě FAFA vyjádřil (6) a bude celou záležitost nadále sledovat. Co se týká systému vnitřní kontroly, EuropeAid realizoval většinu doporučení útvaru interního auditu a uspokojivě pokračoval se zaváděním těch zbývajících.

| 8.30 | Oddělení interního auditu (IAC), které slouží EuropeAid i GŘ ECHO, dokončilo v roce 2006 řadu úkolů, včetně auditů systémů řízení rizik a zadávání veřejných zakázek v EuropeAid. Toto oddělení v současnosti neprovádí celkové roční posouzení stavu vnitřní kontroly v EuropeAid a GŘ ECHO. Takovéto pravidelné celkové posouzení by pro příslušné generální ředitele bylo cenným zdrojem jistoty. Navzdory skutečnosti, že v roce 2006 byla v oddělení interního auditu vytvořena další dvě pracovní místa, nezdá se, že by při současném stavu zaměstnanců bylo možné zajistit v navrhovaném tříletém cyklu plné pokrytí auditů, jak jsou uvedeny v posouzení potřeb auditů v EuropeAid. Počátkem roku 2007 bylo dokončeno obdobné posouzení potřeby auditů pro GŘ ECHO. |
| --- | --- |

8.30

Oddělení interního auditu (IAC), které slouží EuropeAid i GŘ ECHO, dokončilo v roce 2006 řadu úkolů, včetně auditů systémů řízení rizik a zadávání veřejných zakázek v EuropeAid. Toto oddělení v současnosti neprovádí celkové roční posouzení stavu vnitřní kontroly v EuropeAid a GŘ ECHO. Takovéto pravidelné celkové posouzení by pro příslušné generální ředitele bylo cenným zdrojem jistoty. Navzdory skutečnosti, že v roce 2006 byla v oddělení interního auditu vytvořena další dvě pracovní místa, nezdá se, že by při současném stavu zaměstnanců bylo možné zajistit v navrhovaném tříletém cyklu plné pokrytí auditů, jak jsou uvedeny v posouzení potřeb auditů v EuropeAid. Počátkem roku 2007 bylo dokončeno obdobné posouzení potřeby auditů pro GŘ ECHO.

| 8.30 | Úlohou oddělení interního auditu (IAC) není vypracovávat výroční stanovisko o výročních zprávách o činnosti generálních ředitelství, ale poskytovat poradenství týkající se postupu sestavování výročních zpráv o činnosti a vydávat v závislosti na povaze a rozsahu své činnosti v průběhu daného roku stanovisko týkající se stavu kontroly přispívající k přípravě výročních zpráv o činnosti (viz SEK(2003) 0059). |
| --- | --- |

8.30

Úlohou oddělení interního auditu (IAC) není vypracovávat výroční stanovisko o výročních zprávách o činnosti generálních ředitelství, ale poskytovat poradenství týkající se postupu sestavování výročních zpráv o činnosti a vydávat v závislosti na povaze a rozsahu své činnosti v průběhu daného roku stanovisko týkající se stavu kontroly přispívající k přípravě výročních zpráv o činnosti (viz SEK(2003) 0059).

Při přiznávání věrohodnosti generální ředitelství spoléhá na různé informační zdroje (které mimo jiné zahrnují další audity prováděné útvarem interního auditu (IAS) nebo dalšími kontrolními institucemi včetně IAC), jež společně přispívají k věrohodnosti.

V roce 2006 byla v oddělení IAC v úřadu EuropeAid vytvořena 2 nová pracovní místa, jež tomuto úřadu umožňují rozšířit rozsah činnosti. Jak je zřejmé z činnosti IAC v roce 2006, jeho pracovní program na rok 2006 byl realizován podle původního plánu.

Závěry a doporučení

| 8.31 | Audit Účetního dvora odhalil nízký počet chyb s dopadem na operace zkontrolované na úrovni delegací (viz bod 8.8). V testovaném vzorku byl však zjištěn významný výskyt chyb na úrovni prováděcích organizací (viz body 8.9 a 8.10). |
| --- | --- |

8.31

Audit Účetního dvora odhalil nízký počet chyb s dopadem na operace zkontrolované na úrovni delegací (viz bod 8.8). V testovaném vzorku byl však zjištěn významný výskyt chyb na úrovni prováděcích organizací (viz body 8.9 a 8.10).

| 8.31 | Komise má za to, že celkový finanční dopad chyb provedených u konečných plateb za veškeré vnější akce, na základě chyb odhalených Účetním dvorem a auditů a kontrol prováděných Komisí je přijatelný, ačkoli by v tomto ohledu mohl být učiněn další pokrok. |
| --- | --- |

8.31

Komise má za to, že celkový finanční dopad chyb provedených u konečných plateb za veškeré vnější akce, na základě chyb odhalených Účetním dvorem a auditů a kontrol prováděných Komisí je přijatelný, ačkoli by v tomto ohledu mohl být učiněn další pokrok.

Některé připomínky vyjádřené Účetním dvorem se týkají stávajících smluv, v jejichž rámci ještě nebyly provedeny konečné platby, a které tudíž měly být, díky systému kontroly Komise, předmětem nápravných opatření Komise během uzávěrky.

| 8.32 | Celkové posouzení Účetního dvora týkající se systémů dohledu a kontroly Komise v roce 2006 je uvedeno v 
  příloze 8.2
  . Jak je objasněno v bodech 8.13 až 8.18, i nadále přetrvávaly nedostatky v systémech, které zajišťují legalitu a správnost operací na úrovni prováděcích organizací. |
| --- | --- |

8.32

Celkové posouzení Účetního dvora týkající se systémů dohledu a kontroly Komise v roce 2006 je uvedeno v 
  příloze 8.2
  . Jak je objasněno v bodech 8.13 až 8.18, i nadále přetrvávaly nedostatky v systémech, které zajišťují legalitu a správnost operací na úrovni prováděcích organizací.

| 8.32 | Systém vnitřní kontroly Komise je sestaven tak, že zohledňuje víceletý ráz výdajů vynaložených na vnější pomoc, čímž je zajištěno, že kontroly žádostí o platby podané příjemci jsou provedeny v klíčových fázích realizace projektu, což umožňuje odhalení a nápravu chyb, ke kterým došlo při zálohových platbách. |
| --- | --- |

8.32

Systém vnitřní kontroly Komise je sestaven tak, že zohledňuje víceletý ráz výdajů vynaložených na vnější pomoc, čímž je zajištěno, že kontroly žádostí o platby podané příjemci jsou provedeny v klíčových fázích realizace projektu, což umožňuje odhalení a nápravu chyb, ke kterým došlo při zálohových platbách.

V roce 2006 byla přijata opatření, kterými jsou dále posíleny kontrolní systémy a mezi něž patří i šíření zdokonalené praktické příručky o smluvních postupech zahrnující jak rozpočet, tak ERF, příručky pro odhady programů, podrobnější pokyny pro delegace, pokud jde o podávání zpráv a přísnější kontroly ex post.

Komise si je vědoma skutečnosti, že stále existuje prostor pro zlepšování, ale zároveň má za to, že stávající systémy poskytují jako celek dostatečnou záruku legality a správnosti výdajů na vnější akce.

| 8.33 | Ke zmírnění těchto nedostatků Účetní dvůr doporučuje, aby: |
| --- | --- |

8.33

Ke zmírnění těchto nedostatků Účetní dvůr doporučuje, aby:

| 8.33 | |
| --- | --- |

8.33

| a) | externí auditoři projektů prováděli svou práci na základě zadání, které pokryje všechny známé oblasti rizik, včetně dodržování požadavků Komise na postupy udílení zakázek a způsobilost výdajů, a aby byly stanoveny jednoznačné požadavky na předkládání zpráv (viz body 8.15 a 8.16); |
| --- | --- |

a)

externí auditoři projektů prováděli svou práci na základě zadání, které pokryje všechny známé oblasti rizik, včetně dodržování požadavků Komise na postupy udílení zakázek a způsobilost výdajů, a aby byly stanoveny jednoznačné požadavky na předkládání zpráv (viz body 8.15 a 8.16);

| a) | V nových standardních smlouvách a zadáních pro ověřování výdajů, jež vstoupily v platnost dne 1. února 2006, jsou konkrétně uvedena hlediska, o nichž se zmínil Účetní dvůr. |
| --- | --- |

a)

V nových standardních smlouvách a zadáních pro ověřování výdajů, jež vstoupily v platnost dne 1. února 2006, jsou konkrétně uvedena hlediska, o nichž se zmínil Účetní dvůr.

| b) | definice údajů a pravidla pro zadávání informací do systému CRIS byly vypracovány tak, aby obsahovaly spolehlivé a vhodné analytické záznamy o všech auditech projektů bez ohledu na to, zda byly provedeny externími auditory nebo Komisí, což umožní informace






  — | lépe shrnout, |
| --- | --- | --- |

b)

definice údajů a pravidla pro zadávání informací do systému CRIS byly vypracovány tak, aby obsahovaly spolehlivé a vhodné analytické záznamy o všech auditech projektů bez ohledu na to, zda byly provedeny externími auditory nebo Komisí, což umožní informace

—

lépe shrnout,

| — | uvést do souvislosti s příslušnými informacemi o řízení projektu, |
| --- | --- |

—

uvést do souvislosti s příslušnými informacemi o řízení projektu,

| — | použít k vložení do systému posuzování rizik a |
| --- | --- |

—

použít k vložení do systému posuzování rizik a

| — | sdílet je v rámci RELEX (viz body 8.23, 8.25 a 8.27); |
| --- | --- |

—

sdílet je v rámci RELEX (viz body 8.23, 8.25 a 8.27);

| b) | Komise hodlá na základě získaných zkušeností dále zkvalitňovat fungování auditního modulu systému CRIS, který slouží jako doplňkový nástroj stávajícího systému. |
| --- | --- |

b)

Komise hodlá na základě získaných zkušeností dále zkvalitňovat fungování auditního modulu systému CRIS, který slouží jako doplňkový nástroj stávajícího systému.

| c) | informace o auditech poskytnuté delegacemi byly ústředím EuropeAid lépe kontrolovány s cílem zajistit jejich úplnost a jednotnost, což by měly podporovat i ověřovací návštěvy, které provádějí všechna ředitelství (viz body 8.20, 8.22 a 8.24); |
| --- | --- |

c)

informace o auditech poskytnuté delegacemi byly ústředím EuropeAid lépe kontrolovány s cílem zajistit jejich úplnost a jednotnost, což by měly podporovat i ověřovací návštěvy, které provádějí všechna ředitelství (viz body 8.20, 8.22 a 8.24);

| c) | Komise nedávno v rámci plnění ročního plánu auditů na rok 2007 pozměnila formát zpráv delegací, který je nyní podrobnější a umožní jasnější rozlišení mezi různými fázemi auditního postupu a je důvodem provádění auditu. |
| --- | --- |

c)

Komise nedávno v rámci plnění ročního plánu auditů na rok 2007 pozměnila formát zpráv delegací, který je nyní podrobnější a umožní jasnější rozlišení mezi různými fázemi auditního postupu a je důvodem provádění auditu.

| d) | GŘ ECHO objasnilo pravidla týkající se způsobilosti výdajů s cílem zabránit jejich různému výkladu (viz bod 8.11); |
| --- | --- |

d)

GŘ ECHO objasnilo pravidla týkající se způsobilosti výdajů s cílem zabránit jejich různému výkladu (viz bod 8.11);

| d) | Komise pokračovala ve spolupráci se smluvními organizacemi, aby zajistila u těchto organizací lepší chápání pravidel a předešla tak vzniku různících se výkladů. Všem partnerům byly v červnu 2007 zaslány informační přehledy, v nichž je podán jasný výklad stávajících pravidel. |
| --- | --- |

d)

Komise pokračovala ve spolupráci se smluvními organizacemi, aby zajistila u těchto organizací lepší chápání pravidel a předešla tak vzniku různících se výkladů. Všem partnerům byly v červnu 2007 zaslány informační přehledy, v nichž je podán jasný výklad stávajících pravidel.

| e) | se přezkoumala rovnováha mezi audity v ústředí GŘ ECHO a audity na místě u prováděcích partnerů, aby bylo možné získat lepší představu o skutečných výdajích na projekt (viz bod 8.18). |
| --- | --- |

e)

se přezkoumala rovnováha mezi audity v ústředí GŘ ECHO a audity na místě u prováděcích partnerů, aby bylo možné získat lepší představu o skutečných výdajích na projekt (viz bod 8.18).

| e) | Mezi audity v ústředích a audity na místech byl proveden přezkum rovnováhy, která musí být chápána v rámci celkové kontrolní strategie (viz bod 8.18). |
| --- | --- |

e)

Mezi audity v ústředích a audity na místech byl proveden přezkum rovnováhy, která musí být chápána v rámci celkové kontrolní strategie (viz bod 8.18).

---

(1)  Pomoc poskytovaná prostřednictvím evropských rozvojových fondů se vykazuje odděleně, protože není financována ze souhrnného rozpočtu.

(2)  Program Společenství na podporu obnovy, rozvoje a stability.

(3)  Jde o tato geografická ředitelství: 1. Asie a střední Asie; 2. Evropa, jižní Středomoří, Střední východ a politika sousedství; 3. Latinská Amerika.

(4)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 8.9.

(5)  Stanovisko Účetního dvora č. 2/2004 k modelu „jednotného auditu“, bod 50.

(6)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 8.24–8.28 a výroční zpráva za rozpočtový rok 2006 o činnostech financovaných z evropských rozvojových fondů, bod 52.

PŘÍLOHA 8.2

Posouzení systémů dohledu a kontroly

| Systém | Hlavní nástroje vnitřní kontroly | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- |
| Postupy a manuály | Předběžné kontroly (kontroly ex-ante) prováděné vedením | Interní audity | Následné kontroly operací (kontroly ex-post) | Externí audity | Zprávy o řízení |
| Úřad pro spolupráci EuropeAid | | | | | | | |
| GŘ pro humanitární pomoc (ECHO) | | | | — | | | |
| Delegace Komise | | | | — | | | |

Systém

Hlavní nástroje vnitřní kontroly

Celkové posouzení

Postupy a manuály

Předběžné kontroly (kontroly ex-ante) prováděné vedením

Interní audity

Následné kontroly operací (kontroly ex-post)

Externí audity

Zprávy o řízení

Úřad pro spolupráci EuropeAid

GŘ pro humanitární pomoc (ECHO)

—

Delegace Komise

—

Legenda:

| | uspokojivé |
| --- | --- |
| | částečně uspokojivé |
| | neuspokojivé |
| — | irelevantní: nelze použít nebo nebylo hodnoceno |

uspokojivé

částečně uspokojivé

neuspokojivé

—

irelevantní: nelze použít nebo nebylo hodnoceno

PŘÍLOHA 8.1

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na hlavní připomínky v prohlášeních o věrohodnosti

| Připomínky Účetního dvora | Přijatá opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Chyby v platbách uskutečněných prováděcími organizacemi |
| Účetní dvůr zjistil významný výskyt chyb ve vzorku plateb ověřovaných na úrovni prováděcích organizací.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 8.20) | Bylo revidováno zadání pro finanční audity zadávané příjemci. | Přijatá opatření u plateb kontrolovaných v roce 2006 dosud nepřinesla faktické výsledky. | Viz odpovědi Komise k bodům 8.10, 8.15, 8.16 a 8.31. |
| Externí audity projektů |
| Externí auditoři nedostali úplné znění zadání, což znamená, že některé rizikové oblasti nebyly auditovány, např. potřeba testovat soulad se stanovenými postupy udílení zakázek.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 8.15) | Nové standardní smlouvy a zadání pro ověřování výdajů, které vstoupily v platnost dne 1. února 2006, se výslovně zabývají smluvními aspekty zmíněnými Účetním dvorem. | Plný účinek nebude do roku 2007 patrný (u většiny auditních zpráv, které byly kontrolovány v rámci DAS 2006, byly smlouvy uzavřeny před únorem 2006). | Viz odpovědi Komise k bodům 8.10, 8.15 a 8.16. |
| Informace o auditech a jejich výsledcích |
| Zprávy o řízení vnější pomoci ani počítačový systém informací o řízení CRIS (Common Relex Information System) neobsahují úplné a systematické informace o auditech projektů a jejich výsledcích.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 8.9 a 8.10) | Zadávání informací o auditech do systému CRIS se v roce 2006 zlepšilo, informace však dosud nejsou úplné. Zprávy o řízení vnější pomoci i nadále informovaly o auditech nejednotně. | Ačkoliv se využívání systému CRIS zlepšilo, nebylo dosud dosaženo možných přínosů úplného centrálního zaznamenávání auditů a jejich výsledků. | Viz odpověď Komise k bodu 8.23. |
| Posouzení rizika |
| Posouzení rizika u EuropeAid by se mělo vztahovat ke zjištěním u auditů na úrovni projektů a rozlišovat mezi různými kategoriemi prováděcích organizací a metodami financování.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 8.23 písmeno a)) | Posuzování rizika se zlepšilo zavedením centrálního registru rizik, jenž je čtvrtletně aktualizován. | Navzdory zavedení registru rizik dosud neexistuje žádná vazba na zjištění auditu, ani jednoznačná analýza podle organizací a metod financování. | Viz odpověď Komise k bodu 8.28. |

Připomínky Účetního dvora

Přijatá opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

Chyby v platbách uskutečněných prováděcími organizacemi

Účetní dvůr zjistil významný výskyt chyb ve vzorku plateb ověřovaných na úrovni prováděcích organizací.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 8.20)

Bylo revidováno zadání pro finanční audity zadávané příjemci.

Přijatá opatření u plateb kontrolovaných v roce 2006 dosud nepřinesla faktické výsledky.

Viz odpovědi Komise k bodům 8.10, 8.15, 8.16 a 8.31.

Externí audity projektů

Externí auditoři nedostali úplné znění zadání, což znamená, že některé rizikové oblasti nebyly auditovány, např. potřeba testovat soulad se stanovenými postupy udílení zakázek.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 8.15)

Nové standardní smlouvy a zadání pro ověřování výdajů, které vstoupily v platnost dne 1. února 2006, se výslovně zabývají smluvními aspekty zmíněnými Účetním dvorem.

Plný účinek nebude do roku 2007 patrný (u většiny auditních zpráv, které byly kontrolovány v rámci DAS 2006, byly smlouvy uzavřeny před únorem 2006).

Viz odpovědi Komise k bodům 8.10, 8.15 a 8.16.

Informace o auditech a jejich výsledcích

Zprávy o řízení vnější pomoci ani počítačový systém informací o řízení CRIS (Common Relex Information System) neobsahují úplné a systematické informace o auditech projektů a jejich výsledcích.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 8.9 a 8.10)

Zadávání informací o auditech do systému CRIS se v roce 2006 zlepšilo, informace však dosud nejsou úplné. Zprávy o řízení vnější pomoci i nadále informovaly o auditech nejednotně.

Ačkoliv se využívání systému CRIS zlepšilo, nebylo dosud dosaženo možných přínosů úplného centrálního zaznamenávání auditů a jejich výsledků.

Viz odpověď Komise k bodu 8.23.

Posouzení rizika

Posouzení rizika u EuropeAid by se mělo vztahovat ke zjištěním u auditů na úrovni projektů a rozlišovat mezi různými kategoriemi prováděcích organizací a metodami financování.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 8.23 písmeno a))

Posuzování rizika se zlepšilo zavedením centrálního registru rizik, jenž je čtvrtletně aktualizován.

Navzdory zavedení registru rizik dosud neexistuje žádná vazba na zjištění auditu, ani jednoznačná analýza podle organizací a metod financování.

Viz odpověď Komise k bodu 8.28.

KAPITOLA 9

Předvstupní strategie

OBSAH

| 9.1–9.6 | Úvod |
| --- | --- |

9.1–9.6

| 9.7–9.25 | Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti |
| --- | --- |

9.7–9.25

| 9.7–9.10 | Koncepce a rozsah auditu |
| --- | --- |

9.7–9.10

| 9.11–9.22 | Auditní zjištění |
| --- | --- |

9.11–9.22

| 9.11–9.15 | Legalita a správnost uskutečněných operací |
| --- | --- |

9.11–9.15

| 9.16–9.22 | Systémy dohledu a kontroly |
| --- | --- |

9.16–9.22

| 9.23–9.25 | Závěry a doporučení |
| --- | --- |

9.23–9.25

| 9.26–9.37 | Kontrola opatření přijatých v návaznosti na připomínky ve zvláštní zprávě č. 6/2003 o twinningu jako hlavním nástroji podpory budování institucí v kandidátských zemích |
| --- | --- |

9.26–9.37

| 9.26–9.28 | Úvod |
| --- | --- |

9.26–9.28

| 9.29–9.36 | Připomínky Účetního dvora |
| --- | --- |

9.29–9.36

| 9.37 | Doporučení |
| --- | --- |

9.37

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 9.1 | Tato kapitola výroční zprávy se zabývá sedmým okruhem finančního výhledu, který zahrnuje výdaje v rámci předvstupních nástrojů (Phare, ISPA a Sapard) pro země střední a východní Evropy (1) a program předvstupní pomoci pro Turecko. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

9.1

Tato kapitola výroční zprávy se zabývá sedmým okruhem finančního výhledu, který zahrnuje výdaje v rámci předvstupních nástrojů (Phare, ISPA a Sapard) pro země střední a východní Evropy (1) a program předvstupní pomoci pro Turecko.

| 9.2 | Program Phare (2) a předvstupní program pomoci pro Turecko (3) řídí generální ředitelství pro rozšíření. Tyto předvstupní programy podporují budování institucí a investice. Nástroj ISPA (4) byl zřízen, aby usnadnil přistoupení v oblasti životního prostředí a dopravy, a řídí ho generální ředitelství pro regionální politiku. Za provádění programu Sapard (5) odpovídá generální ředitelství pro zemědělství a jeho cílem je pomoci přijímajícím zemím řešit problémy související se strukturálními změnami v zemědělství a ve venkovských oblastech a přispět k realizaci společné zemědělské politiky. |
| --- | --- |

9.2

Program Phare (2) a předvstupní program pomoci pro Turecko (3) řídí generální ředitelství pro rozšíření. Tyto předvstupní programy podporují budování institucí a investice. Nástroj ISPA (4) byl zřízen, aby usnadnil přistoupení v oblasti životního prostředí a dopravy, a řídí ho generální ředitelství pro regionální politiku. Za provádění programu Sapard (5) odpovídá generální ředitelství pro zemědělství a jeho cílem je pomoci přijímajícím zemím řešit problémy související se strukturálními změnami v zemědělství a ve venkovských oblastech a přispět k realizaci společné zemědělské politiky.

| 9.3 | Programy a projekty v rámci Phare, ISPA a programu pro Turecko se provádějí převážně na základě decentralizovaného realizačního systému (Decentralised Implementation System – DIS) s předběžnou kontrolou (kontrolou ex ante) postupů zadávání veřejných zakázek a rozhodnutí o udělení zakázky, kterou provádějí delegace Komise, nebo na základě rozšířeného decentralizovaného realizačního systému (Extended Decentralised Implementation System – EDIS) bez předběžné kontroly veřejných soutěží a udílení zakázek Komisí (6). V rámci decentralizovaného řízení provádějí platby dodavatelům a příjemcům orgány členských států a následnou kontrolu (kontrolu ex post) vykonává Komise. |
| --- | --- |

9.3

Programy a projekty v rámci Phare, ISPA a programu pro Turecko se provádějí převážně na základě decentralizovaného realizačního systému (Decentralised Implementation System – DIS) s předběžnou kontrolou (kontrolou ex ante) postupů zadávání veřejných zakázek a rozhodnutí o udělení zakázky, kterou provádějí delegace Komise, nebo na základě rozšířeného decentralizovaného realizačního systému (Extended Decentralised Implementation System – EDIS) bez předběžné kontroly veřejných soutěží a udílení zakázek Komisí (6). V rámci decentralizovaného řízení provádějí platby dodavatelům a příjemcům orgány členských států a následnou kontrolu (kontrolu ex post) vykonává Komise.

| 9.4 | Program Sapard se rovněž provádí decentralizovaně, ale bez předběžného schválení výběru projektů, veřejných soutěží a udílení zakázek Komisí. Komise na základě vlastních posouzení svěřila řízení programu jednotlivým přijímajícím zemím. Za implementaci a provádění plateb odpovídají akreditované platební agentury, které proplácejí výdaje, jež vznikly příjemcům. Každá platební agentura musí každoročně předkládat Komisi osvědčení o své účetní závěrce a zprávu o auditu vydanou nezávislým certifikačním orgánem. Komise dohlíží, aby systémy byly přiměřené a fungovaly tak, jak mají, a na konci rozpočtového roku schvaluje účetní závěrku. |
| --- | --- |

9.4

Program Sapard se rovněž provádí decentralizovaně, ale bez předběžného schválení výběru projektů, veřejných soutěží a udílení zakázek Komisí. Komise na základě vlastních posouzení svěřila řízení programu jednotlivým přijímajícím zemím. Za implementaci a provádění plateb odpovídají akreditované platební agentury, které proplácejí výdaje, jež vznikly příjemcům. Každá platební agentura musí každoročně předkládat Komisi osvědčení o své účetní závěrce a zprávu o auditu vydanou nezávislým certifikačním orgánem. Komise dohlíží, aby systémy byly přiměřené a fungovaly tak, jak mají, a na konci rozpočtového roku schvaluje účetní závěrku.

| 9.5 | V roce 2006 činily výdaje programů předvstupní pomoci 2 277 milionů EUR.
  Graf 9.1
  uvádí rozdělení finančních prostředků, které byly v roce 2006 přiděleny na závazky a vyplaceny. V případě osmi zemí střední a východní Evropy, které se v roce 2004 staly členskými státy, nebyly po přistoupení přijaty žádné nové závazky na výdaje (kromě programu Sapard, v jehož případě bylo do konce roku 2004 přijato několik závazků). Pro Bulharsko a Rumunsko byl posledním rokem přidělování závazků rok 2006. S někdejšími projekty ISPA v nově přistoupivších zemích se nakládá jako s projekty Fondu soudržnosti. Platby Komise na tyto projekty mohou pokračovat až do roku 2010/2011. U programu PHARE budou platby pokračovat přinejmenším do konce roku 2009. |
| --- | --- |

9.5

V roce 2006 činily výdaje programů předvstupní pomoci 2 277 milionů EUR.
  Graf 9.1
  uvádí rozdělení finančních prostředků, které byly v roce 2006 přiděleny na závazky a vyplaceny. V případě osmi zemí střední a východní Evropy, které se v roce 2004 staly členskými státy, nebyly po přistoupení přijaty žádné nové závazky na výdaje (kromě programu Sapard, v jehož případě bylo do konce roku 2004 přijato několik závazků). Pro Bulharsko a Rumunsko byl posledním rokem přidělování závazků rok 2006. S někdejšími projekty ISPA v nově přistoupivších zemích se nakládá jako s projekty Fondu soudržnosti. Platby Komise na tyto projekty mohou pokračovat až do roku 2010/2011. U programu PHARE budou platby pokračovat přinejmenším do konce roku 2009.

Image

Image

| 9.6 | Ve finančním výhledu na období 2007–2013 nahradí programy Phare, Turecko, ISPA a Sapard jeden nový nástroj pro předvstupní pomoc (IPA – z angl. Instrument for Pre-accession Assistance). |
| --- | --- |

9.6

Ve finančním výhledu na období 2007–2013 nahradí programy Phare, Turecko, ISPA a Sapard jeden nový nástroj pro předvstupní pomoc (IPA – z angl. Instrument for Pre-accession Assistance).

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Koncepce a rozsah auditu

| 9.7 | Audit vychází ze dvou hlavních zdrojů informací: |
| --- | --- |

9.7

Audit vychází ze dvou hlavních zdrojů informací:

| a) | testování věcné správnosti operací: z rozpočtové oblasti pro předvstupní pomoc byl vybrán vzorek 80 operací; |
| --- | --- |

a)

testování věcné správnosti operací: z rozpočtové oblasti pro předvstupní pomoc byl vybrán vzorek 80 operací;

| b) | posouzení fungování systémů dohledu a kontroly na těchto úrovních: ústředí Komise, delegace ES a národní implementační a platební agentury. |
| --- | --- |

b)

posouzení fungování systémů dohledu a kontroly na těchto úrovních: ústředí Komise, delegace ES a národní implementační a platební agentury.

Program Phare a program pro Turecko

| 9.8 | U programu Phare a programu pro Turecko Účetní dvůr: |
| --- | --- |

9.8

U programu Phare a programu pro Turecko Účetní dvůr:

| a) | provedl testy věcné správnosti u celkem 67 operací na úrovni Komise a na úrovni přijímajících zemí v Bulharsku, České republice, Maďarsku, Lotyšsku (dokumentární přezkum), Litvě, Polsku, Rumunsku, na Slovensku a v Turecku; |
| --- | --- |

a)

provedl testy věcné správnosti u celkem 67 operací na úrovni Komise a na úrovni přijímajících zemí v Bulharsku, České republice, Maďarsku, Lotyšsku (dokumentární přezkum), Litvě, Polsku, Rumunsku, na Slovensku a v Turecku;

| b) | zhodnotil systémy dohledu a kontroly (provádění standardů vnitřní kontroly, systém následných kontrolních činností (kontrol ex post) a uzavírání programů na ústřední úrovni a různé testy kontrol u operací vybraných pro testování věcné správnosti v přijímajících zemích). |
| --- | --- |

b)

zhodnotil systémy dohledu a kontroly (provádění standardů vnitřní kontroly, systém následných kontrolních činností (kontrol ex post) a uzavírání programů na ústřední úrovni a různé testy kontrol u operací vybraných pro testování věcné správnosti v přijímajících zemích).

ISPA

| 9.9 | U programu ISPA bylo provedeno testování věcné správnosti sedmi plateb a postupů zadávání veřejných zakázek u pěti projektů v Rumunsku a u dvou projektů v Bulharsku (7). Byl proveden přezkum systémů dohledu a kontroly zavedených Komisí, zaměřený zvláště na předběžné kontroly prováděné delegacemi ES (bod 9.3) a kontrolní činnosti generálního ředitelství pro regionální politiku. Dále se analyzoval pokrok příslušných zemí při získání schválení systému EDIS. |
| --- | --- |

9.9

U programu ISPA bylo provedeno testování věcné správnosti sedmi plateb a postupů zadávání veřejných zakázek u pěti projektů v Rumunsku a u dvou projektů v Bulharsku (7). Byl proveden přezkum systémů dohledu a kontroly zavedených Komisí, zaměřený zvláště na předběžné kontroly prováděné delegacemi ES (bod 9.3) a kontrolní činnosti generálního ředitelství pro regionální politiku. Dále se analyzoval pokrok příslušných zemí při získání schválení systému EDIS.

Sapard

| 9.10 | U programu Sapard zahrnul audit posouzení systémů dohledu a kontroly na úrovni Komise, které obsáhlo přezkum zpráv certifikačních orgánů, jenž provedla Komise, a testy operací na základě vzorku plateb (šest plateb Komise). Audit provedený Účetním dvorem dále zahrnul testy kontrol a testy operací u pěti projektů v Rumunsku a dodatečného vzorku pěti projektů v Lotyšsku, čímž byla pokryta všechna hlavní opatření prováděná v době auditu. Audity spočívaly v ověřování projektové dokumentace v příslušných platebních agenturách a ověřování legality a správnosti projektů prováděném na místě. |
| --- | --- |

9.10

U programu Sapard zahrnul audit posouzení systémů dohledu a kontroly na úrovni Komise, které obsáhlo přezkum zpráv certifikačních orgánů, jenž provedla Komise, a testy operací na základě vzorku plateb (šest plateb Komise). Audit provedený Účetním dvorem dále zahrnul testy kontrol a testy operací u pěti projektů v Rumunsku a dodatečného vzorku pěti projektů v Lotyšsku, čímž byla pokryta všechna hlavní opatření prováděná v době auditu. Audity spočívaly v ověřování projektové dokumentace v příslušných platebních agenturách a ověřování legality a správnosti projektů prováděném na místě.

Auditní zjištění

Legalita a správnost uskutečněných operací

| 9.11 | U programu Phare, programu pro Turecko a nástroje ISPA nebyly chyby zjištěné při auditu uskutečněných operací významné. U programu Sapard však byly zjištěny významné chyby. |
| --- | --- |

9.11

U programu Phare, programu pro Turecko a nástroje ISPA nebyly chyby zjištěné při auditu uskutečněných operací významné. U programu Sapard však byly zjištěny významné chyby.

| 9.11 | Komise se domnívá, že v případě programu Sapard není z důvodů uvedených v bodě 9.14 počet chyb s finančním dopadem významný. |
| --- | --- |

9.11

Komise se domnívá, že v případě programu Sapard není z důvodů uvedených v bodě 9.14 počet chyb s finančním dopadem významný.

Program Phare a program Turecko

| 9.12 | U programu Phare zjistil Účetní dvůr jednu chybu věcné správnosti: šlo o použití nesprávného poměru u spolufinancování na Slovensku. Navíc byly zjištěny formální chyby, jako například nedodržování pravidel pro veřejné soutěže a udílení zakázek. |
| --- | --- |

9.12

U programu Phare zjistil Účetní dvůr jednu chybu věcné správnosti: šlo o použití nesprávného poměru u spolufinancování na Slovensku. Navíc byly zjištěny formální chyby, jako například nedodržování pravidel pro veřejné soutěže a udílení zakázek.

ISPA

| 9.13 | V operacích nástroje ISPA se nevyskytovaly významné chyby. Byly zjištěny jisté chyby formální povahy, které se týkají především nedodržování některých požadavků PRAG (8) (např. neposkytnutí vysvětlení k absenci členů s hlasovacím právem na jednáních hodnotícího výboru nebo nepublikování oznámení o plánované zakázce a oznámení o udělení zakázky v Úředním věstníku). |
| --- | --- |

9.13

V operacích nástroje ISPA se nevyskytovaly významné chyby. Byly zjištěny jisté chyby formální povahy, které se týkají především nedodržování některých požadavků PRAG (8) (např. neposkytnutí vysvětlení k absenci členů s hlasovacím právem na jednáních hodnotícího výboru nebo nepublikování oznámení o plánované zakázce a oznámení o udělení zakázky v Úředním věstníku).

| 9.13 | Komise prověřuje okolnosti tohoto zjevného porušení požadavků. Ačkoliv se podle pravidel PRAG obvykle vyžadují oznámení o plánované zakázce, mohou existovat výjimky. |
| --- | --- |

9.13

Komise prověřuje okolnosti tohoto zjevného porušení požadavků. Ačkoliv se podle pravidel PRAG obvykle vyžadují oznámení o plánované zakázce, mohou existovat výjimky.

Sapard

| 9.14 | V operacích, které Účetní dvůr auditoval v rámci programu Sapard, byly závažné chyby. Účetní dvůr identifikoval projekty, u nichž příjemci pomoci Společenství neplnili své smluvní povinnosti. Konkrétně bylo zjištěno, že jeden auditovaný rumunský projekt neměl nárok na financování z prostředků EU, neboť nebyla dodržena Komisí stanovená pravila a postupy pro zadávání veřejných zakázek. U některých projektů nebyly kontroly, které orgány skutečně provedly během návštěv na místě, jednoznačně doloženy nebo nebyly přiměřené, což dokonce v jednom případě vedlo k platbě za investici, která byla dokončena jen částečně. |
| --- | --- |

9.14

V operacích, které Účetní dvůr auditoval v rámci programu Sapard, byly závažné chyby. Účetní dvůr identifikoval projekty, u nichž příjemci pomoci Společenství neplnili své smluvní povinnosti. Konkrétně bylo zjištěno, že jeden auditovaný rumunský projekt neměl nárok na financování z prostředků EU, neboť nebyla dodržena Komisí stanovená pravila a postupy pro zadávání veřejných zakázek. U některých projektů nebyly kontroly, které orgány skutečně provedly během návštěv na místě, jednoznačně doloženy nebo nebyly přiměřené, což dokonce v jednom případě vedlo k platbě za investici, která byla dokončena jen částečně.

| 9.14 | Většina zjištěných chyb se týká jednoho projektu v Rumunsku. Zjištěná chyba v postupech pro zadávání veřejných zakázek se týkala formálních hledisek jedné nabídky. |
| --- | --- |

9.14

Většina zjištěných chyb se týká jednoho projektu v Rumunsku. Zjištěná chyba v postupech pro zadávání veřejných zakázek se týkala formálních hledisek jedné nabídky.

Komise ověřila fungování zadávání veřejných zakázek a přijala patřičná následná opatření v rámci postupu ověřování shody.

Co se týká kontrol na místě, rumunské orgány přijaly opatření ke zlepšení svých postupů.

| 9.15 | Pokud jde o vzorek plateb kontrolovaných na úrovni Komise, Účetní dvůr znovu opakuje svou připomínku z loňského roku týkající se legality a správnosti výdajů vzniklých v rámci tzv. omezeného časového postupu (9), který spočívá ve změně přijatých (tj. akreditovaných) postupů, v jejímž důsledku se ne všechny kontroly provádějí před schválením projektů příslušnou agenturou programu Sapard. Tento postup nebyl akreditován bulharskými orgány ani oficiálně prověřen a schválen Komisí. Komise uznala, že tento postup není v souladu s pravidly a neměl by se používat. Nicméně na základě převážně (neověřených) informací poskytnutých bulharskými orgány rozhodla, že částka ve výši 19 580 843,66 EUR se považuje za způsobilou; částka byla následně v listopadu 2006 proplacena. |
| --- | --- |

9.15

Pokud jde o vzorek plateb kontrolovaných na úrovni Komise, Účetní dvůr znovu opakuje svou připomínku z loňského roku týkající se legality a správnosti výdajů vzniklých v rámci tzv. omezeného časového postupu (9), který spočívá ve změně přijatých (tj. akreditovaných) postupů, v jejímž důsledku se ne všechny kontroly provádějí před schválením projektů příslušnou agenturou programu Sapard. Tento postup nebyl akreditován bulharskými orgány ani oficiálně prověřen a schválen Komisí. Komise uznala, že tento postup není v souladu s pravidly a neměl by se používat. Nicméně na základě převážně (neověřených) informací poskytnutých bulharskými orgány rozhodla, že částka ve výši 19 580 843,66 EUR se považuje za způsobilou; částka byla následně v listopadu 2006 proplacena.

| 9.15 | Komise lituje, že ji bulharské orgány včas neinformovaly o provádění tzv. „omezeného časového postupu“, znovu však zdůrazňuje, že toto porušení některých ustanovení víceleté finanční dohody (10) představuje formální chybu. Komise musí (mimo jiné) posoudit „závažnost protiprávního jednání a finanční ztrátu Společenství“ (11). Ve dnech 19. až 23. března 2007 Komise uskutečnila v Bulharsku výjezdní audit. Její přezkum některých projektů schválených v rámci omezeného časového postupu prokázal, že před podepsáním smlouvy s příjemcem byly dodrženy všechny kontrolní fáze akreditovaného postupu, takže u projektů zpracovaných v rámci tohoto postupu nebyla nepříznivě ovlivněna způsobilost. |
| --- | --- |

9.15

Komise lituje, že ji bulharské orgány včas neinformovaly o provádění tzv. „omezeného časového postupu“, znovu však zdůrazňuje, že toto porušení některých ustanovení víceleté finanční dohody (10) představuje formální chybu. Komise musí (mimo jiné) posoudit „závažnost protiprávního jednání a finanční ztrátu Společenství“ (11). Ve dnech 19. až 23. března 2007 Komise uskutečnila v Bulharsku výjezdní audit. Její přezkum některých projektů schválených v rámci omezeného časového postupu prokázal, že před podepsáním smlouvy s příjemcem byly dodrženy všechny kontrolní fáze akreditovaného postupu, takže u projektů zpracovaných v rámci tohoto postupu nebyla nepříznivě ovlivněna způsobilost.

Systémy dohledu a kontroly

| 9.16 | Na posouzení systémů dohledu a kontroly v rozpočtové oblasti pro předvstupní pomoc se podílí tři různá generální ředitelství (bod 9.2). Audit přesto zjistil u všech nástrojů předvstupní pomoci nedostatky v kontrolních systémech vnitrostátních orgánů, které se podílejí na provádění příslušných projektů. |
| --- | --- |

9.16

Na posouzení systémů dohledu a kontroly v rozpočtové oblasti pro předvstupní pomoc se podílí tři různá generální ředitelství (bod 9.2). Audit přesto zjistil u všech nástrojů předvstupní pomoci nedostatky v kontrolních systémech vnitrostátních orgánů, které se podílejí na provádění příslušných projektů.

Program Phare a program Turecko

| 9.17 | Následné kontroly (audity uzávěrek) projektů financovaných v rámci národních programů Phare z let 2000 a 2001 provedené v průběhu roku najatými externími auditory, které byly předmětem přezkumu Účetního dvora, zjistily z finančního hlediska nevýznamnou míru chyb. To potvrdily i výsledky testů operací, které provedl Účetní dvůr. |
| --- | --- |

9.17

Následné kontroly (audity uzávěrek) projektů financovaných v rámci národních programů Phare z let 2000 a 2001 provedené v průběhu roku najatými externími auditory, které byly předmětem přezkumu Účetního dvora, zjistily z finančního hlediska nevýznamnou míru chyb. To potvrdily i výsledky testů operací, které provedl Účetní dvůr.

| 9.18 | Předběžná kontrola veřejných soutěží a udělování zakázek prováděná delegacemi ES v rámci decentralizovaného řízení byla účelnou klíčovou kontrolou zajišťující legalitu a správnost uskutečněných operací. Pokud jde o programy Phare a program pro Turecko, audit Účetního dvora zjistil v dokumentaci k veřejným soutěžím značnou četnost nápravných opatření přijatých v návaznosti na předběžné kontroly, které provedly delegace Komise v Bulharsku, Rumunsku a Turecku. To naznačuje, že vnitrostátní systémy dohledu orgánů DIS jsou stále slabé. Díky zachování předběžných kontrol u delegací však neměly tyto nedostatky žádné závažné negativní finanční důsledky. |
| --- | --- |

9.18

Předběžná kontrola veřejných soutěží a udělování zakázek prováděná delegacemi ES v rámci decentralizovaného řízení byla účelnou klíčovou kontrolou zajišťující legalitu a správnost uskutečněných operací. Pokud jde o programy Phare a program pro Turecko, audit Účetního dvora zjistil v dokumentaci k veřejným soutěžím značnou četnost nápravných opatření přijatých v návaznosti na předběžné kontroly, které provedly delegace Komise v Bulharsku, Rumunsku a Turecku. To naznačuje, že vnitrostátní systémy dohledu orgánů DIS jsou stále slabé. Díky zachování předběžných kontrol u delegací však neměly tyto nedostatky žádné závažné negativní finanční důsledky.

| 9.19 | V prosinci 2006 obdržely dvě ze tří implementačních agentur programu Phare v Rumunsku akreditaci pro EDIS. V Bulharsku se však akreditace EDIS pro program Phare dále zpozdila, což potvrzuje zjištění Účetního dvora, že systémy dohledu státní správy v orgánech DIS jsou slabé. |
| --- | --- |

9.19

V prosinci 2006 obdržely dvě ze tří implementačních agentur programu Phare v Rumunsku akreditaci pro EDIS. V Bulharsku se však akreditace EDIS pro program Phare dále zpozdila, což potvrzuje zjištění Účetního dvora, že systémy dohledu státní správy v orgánech DIS jsou slabé.

| 9.19 | Komise lituje zpoždění při akreditaci pro EDIS v Bulharsku, potvrzuje však, že zpoždění při akreditaci nebylo možno zabránit, jelikož řídící a kontrolní struktury nebyly přiměřené, aby bylo možno upustit od předběžných (ex ante) kontrol. K zajištění řádného finančního řízení prostředků ES v rámci EDIS Komise musela před jejich poskytnutím trvat na dalším zlepšení administrativních struktur. V dubnu 2007 získala EDIS třetí prováděcí agentura v Rumunsku. |
| --- | --- |

9.19

Komise lituje zpoždění při akreditaci pro EDIS v Bulharsku, potvrzuje však, že zpoždění při akreditaci nebylo možno zabránit, jelikož řídící a kontrolní struktury nebyly přiměřené, aby bylo možno upustit od předběžných (ex ante) kontrol. K zajištění řádného finančního řízení prostředků ES v rámci EDIS Komise musela před jejich poskytnutím trvat na dalším zlepšení administrativních struktur. V dubnu 2007 získala EDIS třetí prováděcí agentura v Rumunsku.

ISPA

| 9.20 | Komise systémy i projekty v rámci nástroje ISPA monitorovala a i nadále pečlivě monitoruje. Audit Účetního dvora vyústil v doporučení dalšího zdokonalení auditních nástrojů a dokumentace (např. kontrolních seznamů). |
| --- | --- |

9.20

Komise systémy i projekty v rámci nástroje ISPA monitorovala a i nadále pečlivě monitoruje. Audit Účetního dvora vyústil v doporučení dalšího zdokonalení auditních nástrojů a dokumentace (např. kontrolních seznamů).

| 9.20 | Návrhy Účetního dvora týkající se kontrolních seznamů budou vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

9.20

Návrhy Účetního dvora týkající se kontrolních seznamů budou vzaty v úvahu.

| 9.21 | V roce 2006 (v červnu v případě Rumunska a v listopadu v případě Bulharska) umožnily systémy zavedené pro řízení nástroje ISPA Komisi upustit od požadavku na předběžné schválení (schválení ex ante). U některých implementačních agentur však buď zatím ke schválení nemohlo dojít, nebo bylo podmíněno splněním některých bezpečnostních podmínek. Komise ve svém rozhodnutí uvedla řadu problémových záležitostí, které mají různé příslušné orgány nadále sledovat. Na konci roku 2006 provádění těchto opatření stále probíhalo. |
| --- | --- |

9.21

V roce 2006 (v červnu v případě Rumunska a v listopadu v případě Bulharska) umožnily systémy zavedené pro řízení nástroje ISPA Komisi upustit od požadavku na předběžné schválení (schválení ex ante). U některých implementačních agentur však buď zatím ke schválení nemohlo dojít, nebo bylo podmíněno splněním některých bezpečnostních podmínek. Komise ve svém rozhodnutí uvedla řadu problémových záležitostí, které mají různé příslušné orgány nadále sledovat. Na konci roku 2006 provádění těchto opatření stále probíhalo.

| 9.21 | Tyto záležitosti jsou dále sledovány prostřednictvím monitorovacích činností, kontrol žádostí o platbu a auditů. |
| --- | --- |

9.21

Tyto záležitosti jsou dále sledovány prostřednictvím monitorovacích činností, kontrol žádostí o platbu a auditů.

Sapard

| 9.22 | Audit Účetního dvora v Lotyšsku a Rumunsku zjistil, že administrativní systém a kontrolní systém programu Sapard sice obsáhly hlavní koncepty (12), avšak jejich fungování vykazuje tyto nedostatky: |
| --- | --- |

9.22

Audit Účetního dvora v Lotyšsku a Rumunsku zjistil, že administrativní systém a kontrolní systém programu Sapard sice obsáhly hlavní koncepty (12), avšak jejich fungování vykazuje tyto nedostatky:

| 9.22 | |
| --- | --- |

9.22

| a) | změny v akreditovaných postupech v Rumunsku (i v Bulharsku, viz výše bod 9.15) a v PRV (plánu rozvoje venkova) v Lotyšsku nebyly předem schváleny Komisí, přestože jejich předchozí schválení je nutné; |
| --- | --- |

a)

změny v akreditovaných postupech v Rumunsku (i v Bulharsku, viz výše bod 9.15) a v PRV (plánu rozvoje venkova) v Lotyšsku nebyly předem schváleny Komisí, přestože jejich předchozí schválení je nutné;

| a) | Oba případy se dále sledují v rámci postupu ověřování shody. |
| --- | --- |

a)

Oba případy se dále sledují v rámci postupu ověřování shody.

| b) | nedostatečná přesnost a kvalita kontrol u jednoho projektu v Rumunsku neumožnila zjištění chyb, které pak v důsledku této skutečnosti nebyly opraveny (viz bod 9.14); |
| --- | --- |

b)

nedostatečná přesnost a kvalita kontrol u jednoho projektu v Rumunsku neumožnila zjištění chyb, které pak v důsledku této skutečnosti nebyly opraveny (viz bod 9.14);

| c) | databáze cen, s jejíž pomocí by se kontrolovalo, zda se nakupovalo za přiměřené ceny, jež mají dopad na způsobilou částku projektu, nebyla dosud v Rumunsku zavedena. Na tento problém upozornila již výroční zpráva za rok 2005 (bod 9.17 c)). |
| --- | --- |

c)

databáze cen, s jejíž pomocí by se kontrolovalo, zda se nakupovalo za přiměřené ceny, jež mají dopad na způsobilou částku projektu, nebyla dosud v Rumunsku zavedena. Na tento problém upozornila již výroční zpráva za rok 2005 (bod 9.17 c)).

| c) | Databáze cen je jedním z nástrojů posouzení přiměřenosti cen a v případě programu Sapard se podle víceleté finanční dohody nejedná o právní požadavek. Komise však sdílí názor Účetního dvora, že existence takovéto databáze by mohla poskytnout ještě vyšší jistotu řádného finančního řízení u soukromých nákupů. |
| --- | --- |

c)

Databáze cen je jedním z nástrojů posouzení přiměřenosti cen a v případě programu Sapard se podle víceleté finanční dohody nejedná o právní požadavek. Komise však sdílí názor Účetního dvora, že existence takovéto databáze by mohla poskytnout ještě vyšší jistotu řádného finančního řízení u soukromých nákupů.

Závěry a doporučení

| 9.23 | V operacích, které Účetní dvůr auditoval, nebyly významné chyby, s výjimkou operací financovaných v rámci programu Sapard, což odráží nedostatky zjištěné ve fungování některých klíčových kontrol v systémech programu Sapard (viz bod 9.22). U programu Phare, programu pro Turecko a nástroje ISPA byla předběžná kontrola veřejných soutěží a udělování zakázek prováděná delegacemi ES v rámci decentralizovaného řízení i nadále účelnou kontrolou, která kompenzovala místní nedostatek kapacity pro řízení procesu zadávání veřejných zakázek v situaci, kdy docházelo k rychlému nárůstu finančních prostředků. |
| --- | --- |

9.23

V operacích, které Účetní dvůr auditoval, nebyly významné chyby, s výjimkou operací financovaných v rámci programu Sapard, což odráží nedostatky zjištěné ve fungování některých klíčových kontrol v systémech programu Sapard (viz bod 9.22). U programu Phare, programu pro Turecko a nástroje ISPA byla předběžná kontrola veřejných soutěží a udělování zakázek prováděná delegacemi ES v rámci decentralizovaného řízení i nadále účelnou kontrolou, která kompenzovala místní nedostatek kapacity pro řízení procesu zadávání veřejných zakázek v situaci, kdy docházelo k rychlému nárůstu finančních prostředků.

| 9.23 | Jak se uvádí v odpovědích Komise k bodům 9.11, 9.14 a 9.22, Komise zastává názor, že chyby, které Účetní dvůr zjistil v případě programu Sapard, nejsou s možnou výjimkou zadávání veřejných zakázek v Rumunsku významné. Komise si je samozřejmě vědoma možných rizik spojených s programem Sapard a přihlíží k nim při svých auditech, dosud však nenalezla žádné důkazy o celkovém významném finančním riziku. |
| --- | --- |

9.23

Jak se uvádí v odpovědích Komise k bodům 9.11, 9.14 a 9.22, Komise zastává názor, že chyby, které Účetní dvůr zjistil v případě programu Sapard, nejsou s možnou výjimkou zadávání veřejných zakázek v Rumunsku významné. Komise si je samozřejmě vědoma možných rizik spojených s programem Sapard a přihlíží k nim při svých auditech, dosud však nenalezla žádné důkazy o celkovém významném finančním riziku.

| 9.24 | Kontrola opatření přijatých v návaznosti na zásadní připomínky v prohlášení o věrohodnosti EÚD se uvádí v 
  příloze 9.1
  a celkové posouzení systémů dohledu a kontroly za rok 2006 je uvedeno v 
  příloze 9.2
  . |
| --- | --- |

9.24

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na zásadní připomínky v prohlášení o věrohodnosti EÚD se uvádí v 
  příloze 9.1
  a celkové posouzení systémů dohledu a kontroly za rok 2006 je uvedeno v 
  příloze 9.2
  .

| 9.25 | Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby: |
| --- | --- |

9.25

Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby:

| 9.25 | |
| --- | --- |

9.25

| a) | pečlivě monitorovala účelné fungování systémů dohledu a kontroly v členských státech, zejména přípravu a řízení veřejných soutěží v Turecku, zadávání veřejných zakázek v rámci EDIS v Bulharsku a Rumunsku a včasné poskytnutí spolufinancování, které zajišťuje příslušný členský stát; |
| --- | --- |

a)

pečlivě monitorovala účelné fungování systémů dohledu a kontroly v členských státech, zejména přípravu a řízení veřejných soutěží v Turecku, zadávání veřejných zakázek v rámci EDIS v Bulharsku a Rumunsku a včasné poskytnutí spolufinancování, které zajišťuje příslušný členský stát;

| a) | Tyto záležitosti se dále sledují prostřednictvím monitorovacích činností, kontrol žádostí o platbu a auditů. |
| --- | --- |

a)

Tyto záležitosti se dále sledují prostřednictvím monitorovacích činností, kontrol žádostí o platbu a auditů.

| b) | zajistila, aby rumunské a bulharské orgány uvedly systémy do stavu, kdy budou zaručovat dobrý standard finančního řízení strukturálních fondů a poskytovat přiměřenou jistotu o správnosti, řádnosti a způsobilosti nároků na pomoc Společenství; |
| --- | --- |

b)

zajistila, aby rumunské a bulharské orgány uvedly systémy do stavu, kdy budou zaručovat dobrý standard finančního řízení strukturálních fondů a poskytovat přiměřenou jistotu o správnosti, řádnosti a způsobilosti nároků na pomoc Společenství;

| b) | Za tímto účelem pokračuje monitorování a audity. |
| --- | --- |

b)

Za tímto účelem pokračuje monitorování a audity.

| c) | sledovala zlepšování kvality zpráv o kontrole vydávaných rumunskými orgány k programu Sapard; |
| --- | --- |

c)

sledovala zlepšování kvality zpráv o kontrole vydávaných rumunskými orgány k programu Sapard;

| c) | Komise si je vědoma toho, že podávání zpráv o kontrolách na místě by se v některých případech mohlo zlepšit, a tuto záležitost dále sleduje v rámci postupu schvalování účetní závěrky. |
| --- | --- |

c)

Komise si je vědoma toho, že podávání zpráv o kontrolách na místě by se v některých případech mohlo zlepšit, a tuto záležitost dále sleduje v rámci postupu schvalování účetní závěrky.

| d) | pečlivým monitorováním zajistila, aby platební agentury programu Sapard neprováděly v akreditovaných postupech změny bez jejího předchozího souhlasu. |
| --- | --- |

d)

pečlivým monitorováním zajistila, aby platební agentury programu Sapard neprováděly v akreditovaných postupech změny bez jejího předchozího souhlasu.

| d) | Komise rumunským a bulharským orgánům sdělila své obavy a připomenula jim, že až do přistoupení musí Komisi předkládat případné navrhované změny postupů, a to před jejich zavedením. |
| --- | --- |

d)

Komise rumunským a bulharským orgánům sdělila své obavy a připomenula jim, že až do přistoupení musí Komisi předkládat případné navrhované změny postupů, a to před jejich zavedením.

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘIPOMÍNKY VE ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVĚ Č. 6/2003 O TWINNINGU JAKO HLAVNÍM NÁSTROJI PODPORY BUDOVÁNÍ INSTITUCÍ V KANDIDÁTSKÝCH ZEMÍCH

Úvod

| 9.26 | V červenci 2003 vydal Evropský účetní dvůr zvláštní zprávu č. 6/2003 o twinningu jako hlavním nástroji podpory budování institucí v kandidátských zemích (13). Jejím hlavním závěrem bylo, že twinning je dobrým nástrojem pro budování institucí, který při zahajování reforem v kandidátských zemích fungoval jako katalyzátor. Skutečné výsledky projektů však byly v porovnání s přehnaně optimistickými cíli omezené. Za účelem získání maximální hodnoty a zlepšení výsledků se v této zvláštní zprávě Komisi doporučuje, aby i) věnovala více pozornosti formulaci realistických a dosažitelných cílů, ii) přesněji monitorovala dosahování cílů, iii) zjednodušila postupy, iv) používala twinning selektivněji a v) využívala získaných znalostí a zkušeností k posílení udržitelnosti. Evropský parlament a Rada tato doporučení podpořily (14). |
| --- | --- |

9.26

V červenci 2003 vydal Evropský účetní dvůr zvláštní zprávu č. 6/2003 o twinningu jako hlavním nástroji podpory budování institucí v kandidátských zemích (13). Jejím hlavním závěrem bylo, že twinning je dobrým nástrojem pro budování institucí, který při zahajování reforem v kandidátských zemích fungoval jako katalyzátor. Skutečné výsledky projektů však byly v porovnání s přehnaně optimistickými cíli omezené. Za účelem získání maximální hodnoty a zlepšení výsledků se v této zvláštní zprávě Komisi doporučuje, aby i) věnovala více pozornosti formulaci realistických a dosažitelných cílů, ii) přesněji monitorovala dosahování cílů, iii) zjednodušila postupy, iv) používala twinning selektivněji a v) využívala získaných znalostí a zkušeností k posílení udržitelnosti. Evropský parlament a Rada tato doporučení podpořily (14).

| 9.27 | Cílem přezkumu přijatých nápravných opatření, provedeného v polovině roku 2006, bylo posoudit celkový pokrok, kterého twinning jako nástroj od vydání zvláštní zprávy Účetního dvora dosáhl, a dále posoudit, do jaké míry byla doporučení vyslovená v původní zprávě realizována. |
| --- | --- |

9.27

Cílem přezkumu přijatých nápravných opatření, provedeného v polovině roku 2006, bylo posoudit celkový pokrok, kterého twinning jako nástroj od vydání zvláštní zprávy Účetního dvora dosáhl, a dále posoudit, do jaké míry byla doporučení vyslovená v původní zprávě realizována.

| 9.28 | Komise (GŘ ELARG) vystupuje jako zprostředkovatel a koordinátor twinningu jako nástroje a z tohoto titulu stanoví pravidla a pokyny, jimiž se twinningoví partneři mají řídit, mimo jiné tím, že spravuje příručku k twinningu. Součástí struktury pro interní konzultace jsou příslušná generální ředitelství, která se podílí na programování pomoci. Výlučnou odpovědnost za implementaci však nesou twinningoví partneři, tj. přijímající orgány a členské státy. |
| --- | --- |

9.28

Komise (GŘ ELARG) vystupuje jako zprostředkovatel a koordinátor twinningu jako nástroje a z tohoto titulu stanoví pravidla a pokyny, jimiž se twinningoví partneři mají řídit, mimo jiné tím, že spravuje příručku k twinningu. Součástí struktury pro interní konzultace jsou příslušná generální ředitelství, která se podílí na programování pomoci. Výlučnou odpovědnost za implementaci však nesou twinningoví partneři, tj. přijímající orgány a členské státy.

Připomínky Účetního dvora

| 9.29 | Komise se zabývala řadou připomínek uvedených ve zvláštní zprávě č. 6/2003. Formou revizí příručky k twinningu z let 2004 a 2005 zavedla nápravná opatření jako: proplácení nákladů na přípravu projektů twinnigovým partnerům, pouze pokud dodrží termíny; vyplácení platu místnímu twinningovému poradci prostřednictvím téhož subjektu, který se využívá k proplácení projektových výdajů; stanovení podmínek pro využívání pověřených subjektů (tj. subjektů, které jednají v zastoupení státní správy) s cílem vyhnout se nekalé soutěži a zachovat veřejný charakter twinningu a konečně podporu používání zvláštního nástroje twinning light u méně složitých projektů. Od roku 2005 se příručka vztahuje kromě programu Phare i na programy CARDS, MEDA a TACIS. |
| --- | --- |

9.29

Komise se zabývala řadou připomínek uvedených ve zvláštní zprávě č. 6/2003. Formou revizí příručky k twinningu z let 2004 a 2005 zavedla nápravná opatření jako: proplácení nákladů na přípravu projektů twinnigovým partnerům, pouze pokud dodrží termíny; vyplácení platu místnímu twinningovému poradci prostřednictvím téhož subjektu, který se využívá k proplácení projektových výdajů; stanovení podmínek pro využívání pověřených subjektů (tj. subjektů, které jednají v zastoupení státní správy) s cílem vyhnout se nekalé soutěži a zachovat veřejný charakter twinningu a konečně podporu používání zvláštního nástroje twinning light u méně složitých projektů. Od roku 2005 se příručka vztahuje kromě programu Phare i na programy CARDS, MEDA a TACIS.

| 9.29 | Komise vítá, že Účetní dvůr uznal její odhodlání zachovat a rozvíjet twinning jako účinný, věrohodný a vhodný nástroj k budování evropských institucí. Takovéto průběžné úpravy jsou zvlášť nutné, jelikož twinning lze nyní využít v oblasti evropské politiky sousedství. |
| --- | --- |

9.29

Komise vítá, že Účetní dvůr uznal její odhodlání zachovat a rozvíjet twinning jako účinný, věrohodný a vhodný nástroj k budování evropských institucí. Takovéto průběžné úpravy jsou zvlášť nutné, jelikož twinning lze nyní využít v oblasti evropské politiky sousedství.

| 9.30 | Nutným předpokladem úspěchu jakéhokoliv twinningového projektu je odhodlání přijímající země, a to jak na úrovni provádění projektů, tak na celkové politické úrovni. Na tuto skutečnost upozorňuje i příručka k twinningu. Ani v roce 2006 však nebyly výstupy některých projektů použity, protože předpoklady úspěšného provedení projektu nebyly v plné míře splněny nebo protože se přijímající vláda nezavázala výstupy projektu používat. |
| --- | --- |

9.30

Nutným předpokladem úspěchu jakéhokoliv twinningového projektu je odhodlání přijímající země, a to jak na úrovni provádění projektů, tak na celkové politické úrovni. Na tuto skutečnost upozorňuje i příručka k twinningu. Ani v roce 2006 však nebyly výstupy některých projektů použity, protože předpoklady úspěšného provedení projektu nebyly v plné míře splněny nebo protože se přijímající vláda nezavázala výstupy projektu používat.

| 9.30 | Úspěch jakéhokoliv twinningového projektu závisí na aktivní spolupráci a plném odhodlání všech zúčastněných stran, včetně rovněž správních orgánů vybraných členských států. |
| --- | --- |

9.30

Úspěch jakéhokoliv twinningového projektu závisí na aktivní spolupráci a plném odhodlání všech zúčastněných stran, včetně rovněž správních orgánů vybraných členských států.

| 9.31 | Projektové návrhy se od prvního kola twinningových projektů výrazně vyvinuly. Projekty z pozdější doby jsou svým rozsahem zaměřenější, jejich cíle jsou přesnější a lze je snáze měřit. Jedním z faktorů, který k tomuto zlepšení přispívá, je skutečnost, že příjemci mají s prováděním projektů EU více zkušeností. Prvotní návrh projektu, tj. návrh projektové fiše, je pro příjemce, kteří nemají předchozí zkušenost s twinningovými projekty nebo projekty technické pomoci, stále obtížný. Výsledkem jsou pak složité projekty s příliš ambiciózními cíli v zahajovací fázi twinningu. Provádění twinningu u twinningových projektů s investičními prvky často zpožďovaly postupy zadávání veřejných zakázek, což si vynutilo výrazné změny v návrhu projektu nebo převod některých jeho komponentů do navazujících projektů. |
| --- | --- |

9.31

Projektové návrhy se od prvního kola twinningových projektů výrazně vyvinuly. Projekty z pozdější doby jsou svým rozsahem zaměřenější, jejich cíle jsou přesnější a lze je snáze měřit. Jedním z faktorů, který k tomuto zlepšení přispívá, je skutečnost, že příjemci mají s prováděním projektů EU více zkušeností. Prvotní návrh projektu, tj. návrh projektové fiše, je pro příjemce, kteří nemají předchozí zkušenost s twinningovými projekty nebo projekty technické pomoci, stále obtížný. Výsledkem jsou pak složité projekty s příliš ambiciózními cíli v zahajovací fázi twinningu. Provádění twinningu u twinningových projektů s investičními prvky často zpožďovaly postupy zadávání veřejných zakázek, což si vynutilo výrazné změny v návrhu projektu nebo převod některých jeho komponentů do navazujících projektů.

| 9.31 | Twinningové projekty vyplývají z dialogu mezi Komisí a přijímajícími zeměmi. Komise zahájila řadu iniciativ s cílem napomoci možným přijímajícím správním orgánům při plánování cílených twinningových projektů: |
| --- | --- |

9.31

Twinningové projekty vyplývají z dialogu mezi Komisí a přijímajícími zeměmi. Komise zahájila řadu iniciativ s cílem napomoci možným přijímajícím správním orgánům při plánování cílených twinningových projektů:

| — | CD-ROM z roku 2004 obsahoval veškeré žádosti o pomoc v rámci twinningu (fiše) a v roce 2006 byl aktualizován, |
| --- | --- |

—

CD-ROM z roku 2004 obsahoval veškeré žádosti o pomoc v rámci twinningu (fiše) a v roce 2006 byl aktualizován,

| — | v roce 2005 byl ve společné příručce o twinningu vypracován nový vzor žádostí pro twinningové projekty (fiše), |
| --- | --- |

—

v roce 2005 byl ve společné příručce o twinningu vypracován nový vzor žádostí pro twinningové projekty (fiše),

| — | zvýšilo se úsilí v oblasti odborné přípravy, včetně např. zahájení interních školení pro koordinátory twinningu dvakrát ročně a školení na místě. |
| --- | --- |

—

zvýšilo se úsilí v oblasti odborné přípravy, včetně např. zahájení interních školení pro koordinátory twinningu dvakrát ročně a školení na místě.

| 9.32 | Místní twinningoví poradci vypracovávají čtvrtletně zprávy o pokroku, které Komise nyní pečlivě monitoruje. U projektů přezkoumaných Účetním dvorem delegace pravidelně tyto zprávy analyzovaly, vyjadřovaly se k nim a případně navrhovaly nápravné kroky. |
| --- | --- |

9.32

Místní twinningoví poradci vypracovávají čtvrtletně zprávy o pokroku, které Komise nyní pečlivě monitoruje. U projektů přezkoumaných Účetním dvorem delegace pravidelně tyto zprávy analyzovaly, vyjadřovaly se k nim a případně navrhovaly nápravné kroky.

| 9.33 | Komise dostatečně nezjednodušila postupy. Twinningové projekty stále zahrnují zbytečně podrobné rozpočty na úrovni činností a životopisy všechny odborných pracovníků, kteří se projektu účastní. V důsledku těchto skutečností je k dolaďování činností, což je po ukončení zahajovací fáze běžná součást řízení projektu (např. úprava počtu dní semináře, počtu dokumentů k překladu), stále nutná formální úprava smlouvy. To řízení projektu zbytečně komplikuje. |
| --- | --- |

9.33

Komise dostatečně nezjednodušila postupy. Twinningové projekty stále zahrnují zbytečně podrobné rozpočty na úrovni činností a životopisy všechny odborných pracovníků, kteří se projektu účastní. V důsledku těchto skutečností je k dolaďování činností, což je po ukončení zahajovací fáze běžná součást řízení projektu (např. úprava počtu dní semináře, počtu dokumentů k překladu), stále nutná formální úprava smlouvy. To řízení projektu zbytečně komplikuje.

| 9.33 | V roce 2007 Komise dále zjednodušila pravidla twinningu, včetně pravidel týkajících se rozpočtových úprav v zájmu zvýšení jasnosti a jednoduchosti při řízení twinningových projektů. Příručka o twinningu předpokládá pružnou strukturu ke změně schválených twinningových smluv. Stejně jako ve všech smluvních vztazích je nutno změny oznámit předem. Jedná se o logický požadavek, jelikož tyto změny se velmi často týkají nejen úpravy závazných výsledků, nýbrž rovněž struktury výdajů finančních prostředků Společenství. |
| --- | --- |

9.33

V roce 2007 Komise dále zjednodušila pravidla twinningu, včetně pravidel týkajících se rozpočtových úprav v zájmu zvýšení jasnosti a jednoduchosti při řízení twinningových projektů. Příručka o twinningu předpokládá pružnou strukturu ke změně schválených twinningových smluv. Stejně jako ve všech smluvních vztazích je nutno změny oznámit předem. Jedná se o logický požadavek, jelikož tyto změny se velmi často týkají nejen úpravy závazných výsledků, nýbrž rovněž struktury výdajů finančních prostředků Společenství.

| 9.34 | Komise se neřídila doporučením Účetního dvora, aby twinning používala selektivněji. Volba mezi twinningem a technickou pomocí se stále nezakládá na hloubkové analýze. |
| --- | --- |

9.34

Komise se neřídila doporučením Účetního dvora, aby twinning používala selektivněji. Volba mezi twinningem a technickou pomocí se stále nezakládá na hloubkové analýze.

| 9.34 | Určení a navržení twinningových projektů je výsledkem procesu a dialogu mezi Komisí a přijímající zemí podléhajícím konečné kontrole a schválení řídícího výboru programu PHARE nebo CARDS. |
| --- | --- |

9.34

Určení a navržení twinningových projektů je výsledkem procesu a dialogu mezi Komisí a přijímající zemí podléhajícím konečné kontrole a schválení řídícího výboru programu PHARE nebo CARDS.

| 9.35 | Všechny projekty přezkoumané v roce 2006 zahrnovaly opatření na podporu udržitelnosti výstupů, například komponenty jako školení školitelů a používání výsledků v navazujících projektech. |
| --- | --- |

9.35

Všechny projekty přezkoumané v roce 2006 zahrnovaly opatření na podporu udržitelnosti výstupů, například komponenty jako školení školitelů a používání výsledků v navazujících projektech.

| 9.36 | Obecně platí, že twinningové projekty ve všech přijímajících zemích pokrývají podobné oblasti intervence. Systematický přístup Komise k šíření osvědčených postupů, včetně veřejné databáze projektů a jejich výsledků, však stále chybí a nebyla zřízena ani síť místních twinningových poradců, která je pro výměnu informací a zkušeností klíčová. Navíc neexistuje žádná systematická koncepce následného hodnocení (hodnocení ex post) výsledků projektů. Není zaveden žádný postup, který by se prováděl po ukončení projektu a kterým by se ověřovalo využití dosažených výsledků. Provádí se pouze tématická hodnocení na úrovní projektů. Ta se však nezabývají jednotlivými projekty, ale hodnotí nástroj jako celek. |
| --- | --- |

9.36

Obecně platí, že twinningové projekty ve všech přijímajících zemích pokrývají podobné oblasti intervence. Systematický přístup Komise k šíření osvědčených postupů, včetně veřejné databáze projektů a jejich výsledků, však stále chybí a nebyla zřízena ani síť místních twinningových poradců, která je pro výměnu informací a zkušeností klíčová. Navíc neexistuje žádná systematická koncepce následného hodnocení (hodnocení ex post) výsledků projektů. Není zaveden žádný postup, který by se prováděl po ukončení projektu a kterým by se ověřovalo využití dosažených výsledků. Provádí se pouze tématická hodnocení na úrovní projektů. Ta se však nezabývají jednotlivými projekty, ale hodnotí nástroj jako celek.

| 9.36 | Komise vynaložila značné úsilí s ohledem na šíření osvědčených postupů v rámci twinningu prostřednictvím pravidelného vydávání zpráv o twinningu a vydáním nové brožury a DVD o twinningu. |
| --- | --- |

9.36

Komise vynaložila značné úsilí s ohledem na šíření osvědčených postupů v rámci twinningu prostřednictvím pravidelného vydávání zpráv o twinningu a vydáním nové brožury a DVD o twinningu.

V návaznosti na připomínky Účetního dvora v jeho zvláštní zprávě se v roce 2003 od spolupracujících zemí požadovala spolupráce při vytvoření sítě místních twinningových poradců, avšak vzhledem k neexistenci pozitivní zpětné vazby se ukázalo, že je nemožné tuto síť zřídit.

Kromě tematických hodnocení Komise provádí namátková hodnocení jednotlivých projektů.

Doporučení

| 9.37 | Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby: |
| --- | --- |

9.37

Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby:

| 9.37 | Komise vítá doporučení Účetního dvora a bude se snažit k nim náležitě přihlížet při dalším rozvoji twinningu. |
| --- | --- |

9.37

Komise vítá doporučení Účetního dvora a bude se snažit k nim náležitě přihlížet při dalším rozvoji twinningu.

| a) | zvážila stanovení přísnějších podmínek pro přijímající vlády, pokud jde o používání projektových výstupů; |
| --- | --- |

a)

zvážila stanovení přísnějších podmínek pro přijímající vlády, pokud jde o používání projektových výstupů;

| a) | Komise bude nadále zajišťovat, aby přijímající správní orgány zajistily udržitelnost výsledků twinningových projektů. Není-li tato podmínka splněna, Komise může provádění projektu přerušit. |
| --- | --- |

a)

Komise bude nadále zajišťovat, aby přijímající správní orgány zajistily udržitelnost výsledků twinningových projektů. Není-li tato podmínka splněna, Komise může provádění projektu přerušit.

| b) | zvážila účelnější způsoby podpory příjemcům při návrhu jejich prvního projektu, včetně plánování zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

b)

zvážila účelnější způsoby podpory příjemcům při návrhu jejich prvního projektu, včetně plánování zadávání veřejných zakázek;

| b) | Komise již zahájila řadu iniciativ s cílem napomoci možným příjemcům a bere v úvahu potřebu lepší koordinace k zajištění včasného zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

b)

Komise již zahájila řadu iniciativ s cílem napomoci možným příjemcům a bere v úvahu potřebu lepší koordinace k zajištění včasného zadávání veřejných zakázek.

| c) | zvážila omezení míry podrobností v twinningových smlouvách, a umožnila tak větší flexibilitu při řízení projektu; |
| --- | --- |

c)

zvážila omezení míry podrobností v twinningových smlouvách, a umožnila tak větší flexibilitu při řízení projektu;

| c) | Komise je odhodlána dále zjednodušit pravidla týkající se rozpočtových úprav v zájmu zvýšení jasnosti a jednoduchosti při řízení twinningových projektů. |
| --- | --- |

c)

Komise je odhodlána dále zjednodušit pravidla týkající se rozpočtových úprav v zájmu zvýšení jasnosti a jednoduchosti při řízení twinningových projektů.

| d) | zajistila dobře podloženou volbu mezi twinningem a technickou pomocí a zvýšila povědomí příjemců o rozdílech mezi nimi; |
| --- | --- |

d)

zajistila dobře podloženou volbu mezi twinningem a technickou pomocí a zvýšila povědomí příjemců o rozdílech mezi nimi;

| d) | Komise bude nadále vyzdvihovat zvláštnosti twinningu a zajišťovat, aby byla výslovně věnována pozornost volbě mezi twinningem a technickou pomocí. |
| --- | --- |

d)

Komise bude nadále vyzdvihovat zvláštnosti twinningu a zajišťovat, aby byla výslovně věnována pozornost volbě mezi twinningem a technickou pomocí.

| e) | zavedla i) systematickou koncepci následného hodnocení nebo monitorování projektových výsledků a ověřování, zda jsou tyto výsledky používány, ii) síť místních twinningových poradců a iii) databázi projektových výsledků za účelem šíření osvědčených postupů. |
| --- | --- |

e)

zavedla i) systematickou koncepci následného hodnocení nebo monitorování projektových výsledků a ověřování, zda jsou tyto výsledky používány, ii) síť místních twinningových poradců a iii) databázi projektových výsledků za účelem šíření osvědčených postupů.

| e) | i) | Komise bude dále provádět pravidelná posouzení dopadů, jejichž výsledky jsou šířeny během výroční schůze národních kontaktních míst. |
| --- | --- | --- |

e)

i)

Komise bude dále provádět pravidelná posouzení dopadů, jejichž výsledky jsou šířeny během výroční schůze národních kontaktních míst.

| ii) | Komise lituje, že vzhledem k nedostatečné spolupráci ostatních stran účastnících se twinningu nebylo dosud možné doporučovanou síť vytvořit. |
| --- | --- |

ii)

Komise lituje, že vzhledem k nedostatečné spolupráci ostatních stran účastnících se twinningu nebylo dosud možné doporučovanou síť vytvořit.

| iii) | Vytvoření databáze vyvolává řadu otázek v souvislosti s další spoluprací s osobami poskytujícími odborné znalosti o twinningu a ochranou údajů. |
| --- | --- |

iii)

Vytvoření databáze vyvolává řadu otázek v souvislosti s další spoluprací s osobami poskytujícími odborné znalosti o twinningu a ochranou údajů.

---

(1)  Osm zemí, které se staly členskými státy v roce 2004 (Česká republika, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko, Slovinsko a Slovensko), dvě země, které se staly členskými státy 1. ledna 2007 (Bulharsko a Rumunsko), a Chorvatsko jako kandidátská země.

(2)  Polsko, Maďarsko a restrukturalizace na Východě, nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 (Úř. věst. L 375, 23.12.1989, s. 11).

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 2500/2001 ze dne 17. prosince 2001 o předvstupní finanční pomoci Turecku (Úř. věst. L 342, 27.12.2001, s. 1).

(4)  Nástroj předvstupních strukturálních politik, nařízení Rady (ES) č. 1267/1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 73).

(5)  Zvláštní přístupový program pro zemědělství a rozvoj venkova, nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 87).

(6)  V rámci systému EDIS byly akreditovány konkrétní implementační agentury, které měly provádět program Phare a nástroj ISPA bez předběžných kontrol veřejných soutěží a udílení zakázek Komisí.

(7)  Platby třetím zemím, kterým se dostává pomoci z nástroje ISPA (Chorvatsko), představovaly v roce 2006 méně než 1 % celkových plateb v rámci ISPA.

(8)  Praktický průvodce k postupům udílení zakázek v rámci programů Phare a Sapard a nástroje ISPA.

(9)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.10.

(10)  Čl. 5 odst. 4 oddílu A.

(11)  Viz odstavce 2 a 4 článku 12 oddílu A víceleté finanční dohody.

(12)  Přiměřené oddělení povinností, řádná autorizace operací, přiměřená dokumentace a záznamy, kontroly na místě (fyzické kontroly), nezávislé kontroly.

(13)  Úř. věst. C 167, 17.7.2003.

(14)  Zpráva Evropského parlamentu o absolutoriu za rok 2002 (A5–0200/2004), zasedání Rady 2569 (6970/04).

PŘÍLOHA 9.1 a)

Kontrola hlavních opatření přijatých v návaznosti na připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti – Předvstupní strategie – Phare a Turecko

| Připomínky Účetního dvora | Podniknuté kroky | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Velký výskyt nápravných opatření přijatých v návaznosti na předběžné kontroly (kontroly ex-ante), které provedly delegace.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.13) | Trvalá podpora delegací s cílem zlepšit kvalitu práce vnitrostátních orgánů. | I v roce 2006 zjistil Účetní dvůr výskyt četných nápravných opatření přijatých v návaznosti na předběžné kontroly (kontroly ex-ante), které provedly delegace. | Komise vynaloží veškeré úsilí, pokud jde o podporu vnitrostátních správních orgánů při budování a vytváření odpovídajících struktur a postupů ke zvýšení jejich řídící a kontrolní schopnosti. |
| Nedostatečné postupy, kterými by se vnitrostátním orgánům připomínala jejich povinnost předkládat závěrečná prohlášení, a neexistence kontrolních formulářů pro přezkum.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.14) | Byly vytvořeny kontrolní formuláře. Lhůta pro podání prohlášení byla prodloužena. | Při podávání závěrečných prohlášení dochází i nadále k prodlením. | Komise vydává pravidelné písemné připomínky ohledně nutnosti předložit včas závěrečná prohlášení. Tato záležitost byla rovněž nadnesena ve společných monitorovacích výborech. V důsledku tohoto úsilí již byla většina opožděných závěrečných prohlášení zaslána a projednána. |
| Ne ve všech případech byly implementační agentury s akreditací systému EDIS skutečnými zadavateli.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.15) | Z důvodů daných vnitrostátními právními předpisy (týkajícími se vlastnictví atd.) nemohou být implementační agentury ve všech případech oficiálním zadavatelem. | Tato připomínka již není relevantní. | |

Připomínky Účetního dvora

Podniknuté kroky

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

Velký výskyt nápravných opatření přijatých v návaznosti na předběžné kontroly (kontroly ex-ante), které provedly delegace.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.13)

Trvalá podpora delegací s cílem zlepšit kvalitu práce vnitrostátních orgánů.

I v roce 2006 zjistil Účetní dvůr výskyt četných nápravných opatření přijatých v návaznosti na předběžné kontroly (kontroly ex-ante), které provedly delegace.

Komise vynaloží veškeré úsilí, pokud jde o podporu vnitrostátních správních orgánů při budování a vytváření odpovídajících struktur a postupů ke zvýšení jejich řídící a kontrolní schopnosti.

Nedostatečné postupy, kterými by se vnitrostátním orgánům připomínala jejich povinnost předkládat závěrečná prohlášení, a neexistence kontrolních formulářů pro přezkum.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.14)

Byly vytvořeny kontrolní formuláře. Lhůta pro podání prohlášení byla prodloužena.

Při podávání závěrečných prohlášení dochází i nadále k prodlením.

Komise vydává pravidelné písemné připomínky ohledně nutnosti předložit včas závěrečná prohlášení. Tato záležitost byla rovněž nadnesena ve společných monitorovacích výborech. V důsledku tohoto úsilí již byla většina opožděných závěrečných prohlášení zaslána a projednána.

Ne ve všech případech byly implementační agentury s akreditací systému EDIS skutečnými zadavateli.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.15)

Z důvodů daných vnitrostátními právními předpisy (týkajícími se vlastnictví atd.) nemohou být implementační agentury ve všech případech oficiálním zadavatelem.

Tato připomínka již není relevantní.

PŘÍLOHA 9.1 b)

Kontrola hlavních opatření přijatých v návaznosti na připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti – Předvstupní strategie – Sapard

| Připomínky Účetního dvora | Podniknuté kroky | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Změny v prováděcích a platebních mechanismech u agentury programu Sapard provedené bez předchozího souhlasu Komise.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.10) | Komise příslušným vnitrostátním orgánům připomněla, že jsou povinny předkládat veškeré navrhované změny v postupech Komisi ke schválení před implementací těchto změn. | I v roce 2006 Účetní dvůr zjistil, že změny v prováděcích postupech se zaváděly bez předchozího souhlasu Komise. | Komise rumunským a bulharským orgánům sdělila své obavy a připomenula jim, že (až do přistoupení) musí Komisi předkládat případné navrhované změny postupů, a to před jejich zavedením. |
| Nedostatečná dokumentace k veřejným soutěžím neposkytovala záruku, že nabídky byly předloženy včas a řádně přezkoumány.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.17 a)) | Komise v návaznosti na tyto připomínky přijala prostřednictvím postupu schvalování účetní závěrky příslušná opatření. | I v roce 2006 zjistil Účetní dvůr v používání postupů pro zadávání veřejných zakázek nedostatky. | Komise tuto záležitost sleduje v rámci postupu schvalování účetní závěrky a popřípadě jsou navrhovány finanční opravy. |
| Neadekvátní systémy pro kontrolu přiměřenosti cen (např. databáze cen), jež mají dopad na částky způsobilých výdajů.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.17 c)) | Komise příslušným vnitrostátním orgánům připomněla, že mají takovou databázi zavést. | V databázi se stále vyskytují nedostatky. | Ačkoliv se nejedná o právní požadavek, databáze cen by mohla poskytnout ještě vyšší jistotu řádného finančního řízení u soukromých nákupů. |

Připomínky Účetního dvora

Podniknuté kroky

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

Změny v prováděcích a platebních mechanismech u agentury programu Sapard provedené bez předchozího souhlasu Komise.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.10)

Komise příslušným vnitrostátním orgánům připomněla, že jsou povinny předkládat veškeré navrhované změny v postupech Komisi ke schválení před implementací těchto změn.

I v roce 2006 Účetní dvůr zjistil, že změny v prováděcích postupech se zaváděly bez předchozího souhlasu Komise.

Komise rumunským a bulharským orgánům sdělila své obavy a připomenula jim, že (až do přistoupení) musí Komisi předkládat případné navrhované změny postupů, a to před jejich zavedením.

Nedostatečná dokumentace k veřejným soutěžím neposkytovala záruku, že nabídky byly předloženy včas a řádně přezkoumány.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.17 a))

Komise v návaznosti na tyto připomínky přijala prostřednictvím postupu schvalování účetní závěrky příslušná opatření.

I v roce 2006 zjistil Účetní dvůr v používání postupů pro zadávání veřejných zakázek nedostatky.

Komise tuto záležitost sleduje v rámci postupu schvalování účetní závěrky a popřípadě jsou navrhovány finanční opravy.

Neadekvátní systémy pro kontrolu přiměřenosti cen (např. databáze cen), jež mají dopad na částky způsobilých výdajů.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 9.17 c))

Komise příslušným vnitrostátním orgánům připomněla, že mají takovou databázi zavést.

V databázi se stále vyskytují nedostatky.

Ačkoliv se nejedná o právní požadavek, databáze cen by mohla poskytnout ještě vyšší jistotu řádného finančního řízení u soukromých nákupů.

PŘÍLOHA 9.2 a)

Posouzení systémů dohledu a kontroly – Předvstupní strategie – Phare a Turecko

| Příslušný systém | Hlavní vnitřní kontroly | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- |
| Postupy a manuály | Předběžná kontrola (kontrola ex-ante) | Interní audity | Činnosti následné kontroly (kontroly ex-post) | Zprávy o řízení |
| GŘ pro rozšíření, ústřední útvary | | | | | | |
| Delegace Komise | | | | — | | |
| Implementační agentury v rámci DIS | | | | — | | |
| Implementační agentury s akreditací systému EDIS | | | | — | | |

Příslušný systém

Hlavní vnitřní kontroly

Celkové posouzení

Postupy a manuály

Předběžná kontrola (kontrola ex-ante)

Interní audity

Činnosti následné kontroly (kontroly ex-post)

Zprávy o řízení

GŘ pro rozšíření, ústřední útvary

Delegace Komise

—

Implementační agentury v rámci DIS

—

Implementační agentury s akreditací systému EDIS

—

Legenda:

| | uspokojivé |
| --- | --- |
| | částečně uspokojivé |
| | neuspokojivé |
| — | irelevantní: nelze použít nebo nebylo hodnoceno |

uspokojivé

částečně uspokojivé

neuspokojivé

—

irelevantní: nelze použít nebo nebylo hodnoceno

PŘÍLOHA 9.2 b)

Posouzení systémů dohledu a kontroly – Předvstupní strategie – Sapard

| Příslušný systém | Klíčové kontroly | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- |
| Oddělení funkcí | Interní audit | Průkaznost dokumentace | Kontroly provádění vedením | Předběžné správní a technické kontroly/posouzení | Kontroly na místě |
| GŘ pro zemědělství | — | — | | | — | | |
| Řídící a kontrolní agentura v Lotyšsku | | | | | | | |
| Řídící a kontrolní agentura v Rumunsku | | | | | | | |

Příslušný systém

Klíčové kontroly

Celkové posouzení

Oddělení funkcí

Interní audit

Průkaznost dokumentace

Kontroly provádění vedením

Předběžné správní a technické kontroly/posouzení

Kontroly na místě

GŘ pro zemědělství

—

—

—

Řídící a kontrolní agentura v Lotyšsku

Řídící a kontrolní agentura v Rumunsku

Legenda:

| | uspokojivé |
| --- | --- |
| | částečně uspokojivé |
| | neuspokojivé |
| — | irelevantní: nelze použít nebo nebylo hodnoceno |

uspokojivé

částečně uspokojivé

neuspokojivé

—

irelevantní: nelze použít nebo nebylo hodnoceno

KAPITOLA 10

Správní výdaje

OBSAH

| 10.1 | Úvod |
| --- | --- |

10.1

| 10.2–10.26 | Správní výdaje orgánů a institucí Společenství |
| --- | --- |

10.2–10.26

| 10.5–10.6 | Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti |
| --- | --- |

10.5–10.6

| 10.6 | Závěry v kontextu prohlášení o věrohodnosti |
| --- | --- |

10.6

| 10.7–10.25 | Specifické připomínky k jednotlivým orgánům |
| --- | --- |

10.7–10.25

| 10.7–10.8 | Rozsah auditu |
| --- | --- |

10.7–10.8

| 10.9–10.13 | Parlament |
| --- | --- |

10.9–10.13

| 10.14 | Rada |
| --- | --- |

10.14

| 10.15–10.16 | Komise |
| --- | --- |

10.15–10.16

| 10.17 | Soudní dvůr |
| --- | --- |

10.17

| 10.18 | Účetní dvůr |
| --- | --- |

10.18

| 10.19–10.21 | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| --- | --- |

10.19–10.21

| 10.22–10.23 | Výbor regionů |
| --- | --- |

10.22–10.23

| 10.24 | Evropský veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | Závěry z auditu konkrétních rizikových oblastí |
| --- | --- |

10.25

| 10.26 | Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy |
| --- | --- |

10.26

| 10.27–10.32 | Agentury Evropské unie |
| --- | --- |

10.27–10.32

| 10.33–10.34 | Evropské školy |
| --- | --- |

10.33–10.34

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 10.1 | Tato kapitola se týká: |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

10.1

Tato kapitola se týká:

| — | správních výdajů orgánů a institucí Společenství (1), |
| --- | --- |

—

správních výdajů orgánů a institucí Společenství (1),

| — | agentur a jiných decentralizovaných subjektů, |
| --- | --- |

—

agentur a jiných decentralizovaných subjektů,

| — | evropských škol. |
| --- | --- |

—

evropských škol.

SPRÁVNÍ VÝDAJE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ SPOLEČENSTVÍ

| 10.2 | Audit správních výdajů orgánů se skládá ze dvou částí. První se zabývá zvláštním posouzením v rámci prohlášení o věrohodnosti. Druhá se skládá ze specifických připomínek týkajících se jednotlivých orgánů, jak to vyžaduje čl. 143 odst. 4 finančního nařízení. Tyto připomínky vycházejí z auditů oblastí, které jsou vybrány na základě rizik identifikovaných v předchozích auditních zjištěních. |
| --- | --- |

10.2

Audit správních výdajů orgánů se skládá ze dvou částí. První se zabývá zvláštním posouzením v rámci prohlášení o věrohodnosti. Druhá se skládá ze specifických připomínek týkajících se jednotlivých orgánů, jak to vyžaduje čl. 143 odst. 4 finančního nařízení. Tyto připomínky vycházejí z auditů oblastí, které jsou vybrány na základě rizik identifikovaných v předchozích auditních zjištěních.

| 10.3 | Prostředky odpovídající těmto výdajům spravuje každý orgán přímo. Používají se na výplatu mezd, peněžních příspěvků a důchodů osob pracujících pro orgány Společenství a také na úhradu nájemného, nákupů a různých výdajů. V roce 2006 činily správní výdaje orgánů Evropské unie 6 699 milionů EUR, jak je dále uvedeno v 
  tabulce 10.1
  . |
| --- | --- |

10.3

Prostředky odpovídající těmto výdajům spravuje každý orgán přímo. Používají se na výplatu mezd, peněžních příspěvků a důchodů osob pracujících pro orgány Společenství a také na úhradu nájemného, nákupů a různých výdajů. V roce 2006 činily správní výdaje orgánů Evropské unie 6 699 milionů EUR, jak je dále uvedeno v 
  tabulce 10.1
  .

Tabulka 10.1 – Platby podle orgánů a institucí

| (v milionech EUR) |
| --- |
| | 2005 | 2006 |
| Evropský parlament | 1 235 | 1 440 |
| Rada | 533 | 585 |
| Komise | 3 952 | 4 150 |
| Soudní dvůr | 211 | 238 |
| Účetní dvůr | 92 | 99 |
| Evropský hospodářský a sociální výbor | 96 | 108 |
| Výbor regionů | 64 | 69 |
| Evropský veřejný ochránce práv | 6 | 7 |
| Evropský inspektor ochrany údajů | 2 | 3 |
| Celkem | 6 191 | 6 699 |

(v milionech EUR)

2005

2006

Evropský parlament

1 235

1 440

Rada

533

585

Komise

3 952

4 150

Soudní dvůr

211

238

Účetní dvůr

92

99

Evropský hospodářský a sociální výbor

96

108

Výbor regionů

64

69

Evropský veřejný ochránce práv

6

7

Evropský inspektor ochrany údajů

2

3

Celkem

6 191

6 699

| 10.4 | Z předchozích auditů Účetního dvora vyplynulo, že zjištěné chyby nebyly významné. Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předchozích výročních zpráv jsou uvedeny v 
  tabulce 10.2
  . |
| --- | --- |

10.4

Z předchozích auditů Účetního dvora vyplynulo, že zjištěné chyby nebyly významné. Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předchozích výročních zpráv jsou uvedeny v 
  tabulce 10.2
  .

Tabulka 10.2 – Kontrola opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předchozích výročních zpráv

| Připomínky | Přijatá opatření | Potřeba dalších opatření? | |
| --- | --- | --- | --- |
| Náhrada nákladů na ubytování vzniklých během služební cesty |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 9.6 a za rozpočtový rok 2005, bod 10.7:
  Pozměněný služební řád, který vstoupil v platnost 1. května 2004, stanoví, že náklady na ubytování vzniklé během služební cesty se nahrazují po předložení podpůrných dokladů až do maximální výše stanovené pro každou zemi (článek 13 přílohy VII služebního řádu). V rozporu s tímto pravidlem stanovily všechny orgány s výjimkou Soudního dvora, Účetního dvora a veřejného ochránce práv ve svých interních pravidlech úhradu paušální částkou ve výši od 30 % do 60 % maximální úhrady i zaměstnancům, kteří o nákladech vynaložených na ubytování nepředloží žádné doklady. | Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů svá interní pravidla v prosinci 2005 změnily, aby zajistily jejich soulad se služebním řádem. | Parlament, Komise a Rada by měly změnit svá interní pravidla, aby náklady na ubytování vzniklé během služební cesty byly nahrazovány v souladu se služebním řádem. | Odpovědi evropského parlamentu

  Jak uvedl Parlament ve svých dřívějších odpovědích na připomínky Účetního dvora, čelí zvláštním problémům týkajícím se služebních cest vzhledem k charakteru svých činností a jejich rozptýlení na tři pracovní místa. Uplatnění paušální platby zohledňuje právní doporučení, které obdrželo v této věci předsednictvo Parlamentu, a má zaručit přiměřenou rovnováhu mezi požadavky právního rámce a potřebami konkrétního pracovního prostředí tohoto orgánu. Navíc zjednodušená ustanovení, která jsou nyní zavedena, pomohou snížit správní náklady vyvolané zvládáním obzvláště vysokého počtu služebních cest. Viz rovněž usnesení Parlamentu ze dne 24. dubna 2007 (2), bod 12, o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2005.

  Odpovědi rady

  Nové interní předpisy generálního sekretariátu Rady týkající se služebních cest již neumožňují paušální 30 % platby. Před svým vstupem v platnost (předpokládáno v říjnu roku 2007) musí být tyto předpisy ještě předmětem formálních konzultací se zástupci zaměstnanců.

  Odpovědi Komise

  Příručka ke služebním cestám, tj. interní předpis Komise, který upravuje služební cesty jejích zaměstnanců, se v současnosti přepracovává tak, aby se v ní náležitě zohlednila připomínka Účetního dvora. Přijetí nových pravidel se plánuje na počátek roku 2008. |
| Dodatečný důchodový systém pro poslance Evropského parlamentu |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 9.17–9.20 a za rozpočtový rok 2005, tabulka 10.2:
  Má-li pokračovat dodatečný důchodový systém pro poslance Evropského parlamentu, musí se co nejdříve vytvořit odpovídající legislativní základ. V rámci systému by měla být stanovena jasná pravidla definující závazky a odpovědnost Evropského parlamentu a poslanců Parlamentu, kteří jsou účastníky systému, v případě schodku. | Dodatečný důchodový systém se zmiňuje v článku 27 statutu poslanců Evropského parlamentu přijatého dne 28. září 2005. Statut vstoupí v platnost prvním dnem funkčního období Evropského parlamentu začínajícího v roce 2009. Nebyla stanovena jasná pravidla definující závazky a odpovědnost Evropského parlamentu a poslanců, kteří jsou účastníky systému, v případě schodku. | Až do prvního dne funkčního období Evropského parlamentu, jež začíná v roce 2009, není statut právně účinný a nemůže být právním základem pro příspěvek Parlamentu do penzijního fondu ASBL. Měla by se přijmout vhodná pravidla definující závazky a odpovědnost Evropského parlamentu a poslanců, kteří jsou účastníky tohoto systému, v případě schodku. | Odpovědi evropského parlamentu

  Jak uvedl Parlament ve svých odpovědích na připomínky Účetního dvora týkajících se roku 2005, skutečnost, že statut poslanců uvádí (článek 27), že důchodový fond „bude zachován i po nabytí účinnosti tohoto statutu, a to pro poslance nebo bývalé poslance, kteří již v tomto fondu nabyli práv nebo budoucích nároků“, je implicitním uznáním právního základu pro důchodový fond rovněž pro období, které předchází vstupu statutu v platnost.


  Pracovní skupina odpovědná za zavedení prováděcích opatření ke statutu poslanců pokračuje mimo jiné i v koncipování pravidel definujících závazky a povinnosti Parlamentu a poslanců, kteří jsou účastníky systému, v případě schodku.


  Výsledek výzvy k účasti ve výběrovém řízení zveřejněné v Úředním věstníku s cílem provést aktualizovanou nezávislou studii o důchodovém fondu byl oznámen předsednictvu Parlamentu. Studie, která má být zahájena v blízké budoucnosti, umožní předsednictvu následně stanovit opatření nezbytná k zajištění vyplácení doplňkových důchodů po vstupu statutu v platnost v roce 2009 a vypracovat dohodu upravující vztahy a příslušné povinnosti fondu a Parlamentu. |
| Proplácení nevyčerpané dodatečné dovolené za kalendářní rok v Radě |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 9.18 a za rozpočtový rok 2005, tabulka 10.2:
  V Radě se dodatečná dovolená za kalendářní rok udělená před 31. prosincem 1997 jako náhrada za práci přesčas proplácí při odchodu do důchodu, pokud úředník tuto dodatečnou dovolenou nevyčerpal. Protože zaměstnanci zařazení do kategorie A a B nemají nárok na náhradu práce přesčas, tyto platby nejsou v souladu s článkem 56 služebního řádu. | I když generální sekretariát podnikl patřičné kroky s cílem postupně odstranit nahromaděné náhradní volno zaměstnanců kategorií A a B do 31. prosince 1997, v roce 2006 se nevyčerpaná dodatečná dovolená stále proplácela. | Proplácení nevyčerpané dodatečné dovolené za kalendářní rok je třeba ukončit. | Odpovědi rady

  Generální sekretariát Rady si je vědom postoje Účetního dvora ohledně plateb za staré nahromaděné náhradní volno a plně souhlasí s připomínkami Účetního dvora zdůrazňujícími potřebu co nejrychlejšího dokončení stávajícího procesu regularizace. Jak poznamenal Účetní dvůr, byl za tímto účelem vydán závazný pokyn, jehož cílem je odstranit zůstatky nahromaděného volna do roku 2009. Navíc byla od roku 1997 přijímána opatření s cílem zajistit, aby se tato situace v budoucnosti již neopakovala.


  Generální sekretariát je však toho názoru, že z povinnosti orgánu oprávněného ke jmenování respektovat nabytá práva příslušných osob a základní zásady evropského práva týkající se legitimních očekávání a rovného zacházení vyplývá, že po krátké přechodné období je nutné zachovat systém odstraňování nahromaděného volna poskytováním pracovního volna i finanční náhradou. Generální sekretariát v současné době zkoumá všechny možnosti dalšího urychlení procesu odstraňování nahromaděného volna, včetně zkrácení období, v němž je možné jeho čerpání. |
| Proplácení cestovních výdajů delegátů členů Rady |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 10.11:
  Rada reformovala svůj systém proplácení cestovních výdajů delegátů členů Rady rozhodnutím č. 190/2003 s účinností od 1. ledna 2004. Náhrada se proplácí v rámci limitu pevně stanoveného přídělu pro každý členský stát. Účetní dvůr zjistil, že tento nový systém výrazně snižuje správní zátěž Rady spojenou s proplácením výdajů delegátů, ale že kontroly platnosti přehledů členských států před platbou červencové splátky roku 2005 nebyly dostatečné. | Ve zprávách interního auditora z února a listopadu 2006 se upozorňovalo na potíže související s nejasnými pravidly pro způsobilost a nedostatečnými záznamy o účasti na jednáních. V roce 2006 se stav ve srovnání s rokem 2005 podstatně nezměnil.
  Generální sekretariát plánuje zlepšení systému pro zaznamenávání účasti na jednáních. | Je třeba zavést další ověřování a kontroly, aby byla zajištěna platnost přehledů členských států. | Odpovědi rady

  Od zavedení nového systému náhrad cestovních výdajů delegátů členů Rady sekretariát Rady postupně zavedl přísné kontroly dokladů předkládaných členskými státy. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo chyby, členské jsou vyzývány k provedení nezbytných oprav a k opětovnému předložení dokladů.


  V současné době pracuje generální sekretariát Rady na:







  — | revizi příslušného rozhodnutí, zejména s cílem vyjasnit pravidla způsobilosti |

Připomínky

Přijatá opatření

Potřeba dalších opatření?

Náhrada nákladů na ubytování vzniklých během služební cesty

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 9.6 a za rozpočtový rok 2005, bod 10.7:

Pozměněný služební řád, který vstoupil v platnost 1. května 2004, stanoví, že náklady na ubytování vzniklé během služební cesty se nahrazují po předložení podpůrných dokladů až do maximální výše stanovené pro každou zemi (článek 13 přílohy VII služebního řádu). V rozporu s tímto pravidlem stanovily všechny orgány s výjimkou Soudního dvora, Účetního dvora a veřejného ochránce práv ve svých interních pravidlech úhradu paušální částkou ve výši od 30 % do 60 % maximální úhrady i zaměstnancům, kteří o nákladech vynaložených na ubytování nepředloží žádné doklady.

Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů svá interní pravidla v prosinci 2005 změnily, aby zajistily jejich soulad se služebním řádem.

Parlament, Komise a Rada by měly změnit svá interní pravidla, aby náklady na ubytování vzniklé během služební cesty byly nahrazovány v souladu se služebním řádem.

Odpovědi evropského parlamentu

Jak uvedl Parlament ve svých dřívějších odpovědích na připomínky Účetního dvora, čelí zvláštním problémům týkajícím se služebních cest vzhledem k charakteru svých činností a jejich rozptýlení na tři pracovní místa. Uplatnění paušální platby zohledňuje právní doporučení, které obdrželo v této věci předsednictvo Parlamentu, a má zaručit přiměřenou rovnováhu mezi požadavky právního rámce a potřebami konkrétního pracovního prostředí tohoto orgánu. Navíc zjednodušená ustanovení, která jsou nyní zavedena, pomohou snížit správní náklady vyvolané zvládáním obzvláště vysokého počtu služebních cest. Viz rovněž usnesení Parlamentu ze dne 24. dubna 2007 (2), bod 12, o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2005.

Odpovědi rady

Nové interní předpisy generálního sekretariátu Rady týkající se služebních cest již neumožňují paušální 30 % platby. Před svým vstupem v platnost (předpokládáno v říjnu roku 2007) musí být tyto předpisy ještě předmětem formálních konzultací se zástupci zaměstnanců.

Odpovědi Komise

Příručka ke služebním cestám, tj. interní předpis Komise, který upravuje služební cesty jejích zaměstnanců, se v současnosti přepracovává tak, aby se v ní náležitě zohlednila připomínka Účetního dvora. Přijetí nových pravidel se plánuje na počátek roku 2008.

Dodatečný důchodový systém pro poslance Evropského parlamentu

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 9.17–9.20 a za rozpočtový rok 2005, tabulka 10.2:

Má-li pokračovat dodatečný důchodový systém pro poslance Evropského parlamentu, musí se co nejdříve vytvořit odpovídající legislativní základ. V rámci systému by měla být stanovena jasná pravidla definující závazky a odpovědnost Evropského parlamentu a poslanců Parlamentu, kteří jsou účastníky systému, v případě schodku.

Dodatečný důchodový systém se zmiňuje v článku 27 statutu poslanců Evropského parlamentu přijatého dne 28. září 2005. Statut vstoupí v platnost prvním dnem funkčního období Evropského parlamentu začínajícího v roce 2009. Nebyla stanovena jasná pravidla definující závazky a odpovědnost Evropského parlamentu a poslanců, kteří jsou účastníky systému, v případě schodku.

Až do prvního dne funkčního období Evropského parlamentu, jež začíná v roce 2009, není statut právně účinný a nemůže být právním základem pro příspěvek Parlamentu do penzijního fondu ASBL. Měla by se přijmout vhodná pravidla definující závazky a odpovědnost Evropského parlamentu a poslanců, kteří jsou účastníky tohoto systému, v případě schodku.

Odpovědi evropského parlamentu

Jak uvedl Parlament ve svých odpovědích na připomínky Účetního dvora týkajících se roku 2005, skutečnost, že statut poslanců uvádí (článek 27), že důchodový fond „bude zachován i po nabytí účinnosti tohoto statutu, a to pro poslance nebo bývalé poslance, kteří již v tomto fondu nabyli práv nebo budoucích nároků“, je implicitním uznáním právního základu pro důchodový fond rovněž pro období, které předchází vstupu statutu v platnost.

Pracovní skupina odpovědná za zavedení prováděcích opatření ke statutu poslanců pokračuje mimo jiné i v koncipování pravidel definujících závazky a povinnosti Parlamentu a poslanců, kteří jsou účastníky systému, v případě schodku.

Výsledek výzvy k účasti ve výběrovém řízení zveřejněné v Úředním věstníku s cílem provést aktualizovanou nezávislou studii o důchodovém fondu byl oznámen předsednictvu Parlamentu. Studie, která má být zahájena v blízké budoucnosti, umožní předsednictvu následně stanovit opatření nezbytná k zajištění vyplácení doplňkových důchodů po vstupu statutu v platnost v roce 2009 a vypracovat dohodu upravující vztahy a příslušné povinnosti fondu a Parlamentu.

Proplácení nevyčerpané dodatečné dovolené za kalendářní rok v Radě

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 9.18 a za rozpočtový rok 2005, tabulka 10.2:

V Radě se dodatečná dovolená za kalendářní rok udělená před 31. prosincem 1997 jako náhrada za práci přesčas proplácí při odchodu do důchodu, pokud úředník tuto dodatečnou dovolenou nevyčerpal. Protože zaměstnanci zařazení do kategorie A a B nemají nárok na náhradu práce přesčas, tyto platby nejsou v souladu s článkem 56 služebního řádu.

I když generální sekretariát podnikl patřičné kroky s cílem postupně odstranit nahromaděné náhradní volno zaměstnanců kategorií A a B do 31. prosince 1997, v roce 2006 se nevyčerpaná dodatečná dovolená stále proplácela.

Proplácení nevyčerpané dodatečné dovolené za kalendářní rok je třeba ukončit.

Odpovědi rady

Generální sekretariát Rady si je vědom postoje Účetního dvora ohledně plateb za staré nahromaděné náhradní volno a plně souhlasí s připomínkami Účetního dvora zdůrazňujícími potřebu co nejrychlejšího dokončení stávajícího procesu regularizace. Jak poznamenal Účetní dvůr, byl za tímto účelem vydán závazný pokyn, jehož cílem je odstranit zůstatky nahromaděného volna do roku 2009. Navíc byla od roku 1997 přijímána opatření s cílem zajistit, aby se tato situace v budoucnosti již neopakovala.

Generální sekretariát je však toho názoru, že z povinnosti orgánu oprávněného ke jmenování respektovat nabytá práva příslušných osob a základní zásady evropského práva týkající se legitimních očekávání a rovného zacházení vyplývá, že po krátké přechodné období je nutné zachovat systém odstraňování nahromaděného volna poskytováním pracovního volna i finanční náhradou. Generální sekretariát v současné době zkoumá všechny možnosti dalšího urychlení procesu odstraňování nahromaděného volna, včetně zkrácení období, v němž je možné jeho čerpání.

Proplácení cestovních výdajů delegátů členů Rady

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 10.11:

Rada reformovala svůj systém proplácení cestovních výdajů delegátů členů Rady rozhodnutím č. 190/2003 s účinností od 1. ledna 2004. Náhrada se proplácí v rámci limitu pevně stanoveného přídělu pro každý členský stát. Účetní dvůr zjistil, že tento nový systém výrazně snižuje správní zátěž Rady spojenou s proplácením výdajů delegátů, ale že kontroly platnosti přehledů členských států před platbou červencové splátky roku 2005 nebyly dostatečné.

Ve zprávách interního auditora z února a listopadu 2006 se upozorňovalo na potíže související s nejasnými pravidly pro způsobilost a nedostatečnými záznamy o účasti na jednáních. V roce 2006 se stav ve srovnání s rokem 2005 podstatně nezměnil.

Generální sekretariát plánuje zlepšení systému pro zaznamenávání účasti na jednáních.

Je třeba zavést další ověřování a kontroly, aby byla zajištěna platnost přehledů členských států.

Odpovědi rady

Od zavedení nového systému náhrad cestovních výdajů delegátů členů Rady sekretariát Rady postupně zavedl přísné kontroly dokladů předkládaných členskými státy. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo chyby, členské jsou vyzývány k provedení nezbytných oprav a k opětovnému předložení dokladů.

V současné době pracuje generální sekretariát Rady na:

—

revizi příslušného rozhodnutí, zejména s cílem vyjasnit pravidla způsobilosti

| — | nahrazení tiskopisů o účasti systémem elektronických průkazů. |
| --- | --- |

—

nahrazení tiskopisů o účasti systémem elektronických průkazů.

Prověřování rodinných přídavků v Komisi

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 10.12:

Od zaměstnanců, kteří pobírají příspěvek na domácnost a nemají žádné nezaopatřené děti, se obvykle nevyžaduje, aby tyto informace aktualizovali. Neexistují důkazy, že by 676 z 1 605 dotčených zaměstnanců Komise sídlících v Bruselu bylo někdy požádáno o potvrzení či aktualizaci svých původních prohlášení. Byly prováděny nedostatečné kontroly případů, kdy zaměstnanci mohli dostávat přídavky na nezaopatřené dítě od členského státu. Pokud tomu tak bylo, měly se tyto přídavky odečíst od přídavků vyplácených podle služebního řádu.

Sledování jednotlivých druhů přídavků stále vychází převážně z informací dobrovolně předkládaných zaměstnanci. Nicméně v roce 2006 prověřila Komise 231 z 676 případů a zbytek případů plánuje prověřit během dvou let.

Komise musí přijmout další opatření k pravidelnému ověřování rodinných přídavků.

Odpovědi Komise

Komise hodlá dokončit kontrolu zbývajících případů do začátku roku 2008. PMO v současné době připravuje nový informační systém IRIS, díky němuž bude dokumentace postupů a kontrola jejich dodržování probíhat výhradně v elektronické podobě. Nový systém bude postupně uváděn do provozu od poloviny roku 2007 do roku 2009.

Útvar interního auditu Soudního dvora

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 9.21 a za rozpočtový rok 2005, body 10.13 a 10.14:

Účetní dvůr zjistil, že vedoucí útvaru interního auditu je zodpovědný za předběžné (ex ante) ověřování operací schvalujících osob. Tatáž situace byla zaznamenána v rozpočtovém roce 2005. Účast vedoucího útvaru interního auditu na provádění finančních operací není slučitelná se zásadou úplné nezávislosti, podle níž by měl interní auditor podle článku 86 finančního nařízení plnit své auditní povinnosti.

Ve druhé polovině roku 2005 provedl interní auditor některé konkrétní audity a příslušným útvarům předložil doporučení. V době auditu Účetního dvora však nebyly žádné zprávy interního auditora k dispozici.

V roce 2006 byl vedoucí útvaru interního auditu nadále zodpovědný za předběžné ověřování operací schvalujících osob. Útvar interního auditu vydal dvě auditní zprávy a předložil několik doporučení, které přinesly významné úspory.

Uspořádání dohledu a kontroly je třeba reorganizovat, aby byla zajištěna úplná nezávislost útvaru interního auditu.

Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti

| 10.5 | Audit posuzoval legalitu a správnost příslušných uskutečněných operací zachycených na účtech správních výdajů, aby bylo možno poskytnout zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti. Účetní dvůr posuzoval systémy dohledu a kontroly a zkoumal náhodný vzorek 61 operací vybraný z celé oblasti správních výdajů. |
| --- | --- |

10.5

Audit posuzoval legalitu a správnost příslušných uskutečněných operací zachycených na účtech správních výdajů, aby bylo možno poskytnout zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti. Účetní dvůr posuzoval systémy dohledu a kontroly a zkoumal náhodný vzorek 61 operací vybraný z celé oblasti správních výdajů.

Závěry v kontextu prohlášení o věrohodnosti

| 10.6 | S výjimkou skutečností zmíněných v bodech 10.9–10.12 zavedly v roce 2006 všechny orgány uspokojivý rámec systémů dohledu a kontroly, jak to vyžaduje finanční nařízení, a testovaný vzorek nevykázal významnou chybovost. Účetní dvůr však upozorňuje na nedostatky v systémech dohledu a kontroly orgánů, které je třeba odstranit, jak je uvedeno v bodě 10.25. |
| --- | --- |

10.6

S výjimkou skutečností zmíněných v bodech 10.9–10.12 zavedly v roce 2006 všechny orgány uspokojivý rámec systémů dohledu a kontroly, jak to vyžaduje finanční nařízení, a testovaný vzorek nevykázal významnou chybovost. Účetní dvůr však upozorňuje na nedostatky v systémech dohledu a kontroly orgánů, které je třeba odstranit, jak je uvedeno v bodě 10.25.

Specifické připomínky k jednotlivým orgánům

Rozsah auditu

| 10.7 | V rámci auditu konkrétních rizikových oblastí, na který odkazuje bod 10.2, se posuzovaly příslušné systémy dohledu a kontroly a řada vybraných vzorků, které se týkaly: |
| --- | --- |

10.7

V rámci auditu konkrétních rizikových oblastí, na který odkazuje bod 10.2, se posuzovaly příslušné systémy dohledu a kontroly a řada vybraných vzorků, které se týkaly:

| i) | vyjednávacích řízení při zadávání zakázek (OIB a OIL Komise, Evropský parlament, Rada, Soudní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů), |
| --- | --- |

i)

vyjednávacích řízení při zadávání zakázek (OIB a OIL Komise, Evropský parlament, Rada, Soudní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů),

| ii) | proplácení výdajů a příspěvků členům orgánů (Evropský parlament, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů), |
| --- | --- |

ii)

proplácení výdajů a příspěvků členům orgánů (Evropský parlament, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů),

| iii) | kontroly nad delegacemi prováděné ústředím (GŘ RELEX Komise), |
| --- | --- |

iii)

kontroly nad delegacemi prováděné ústředím (GŘ RELEX Komise),

| iv) | postupů, které mají zajistit plnění minimálních standardů vnitřní kontroly (Rada), |
| --- | --- |

iv)

postupů, které mají zajistit plnění minimálních standardů vnitřní kontroly (Rada),

| v) | funkce interního auditu (Soudní dvůr). |
| --- | --- |

v)

funkce interního auditu (Soudní dvůr).

| 10.8 | Zjištěné nedostatky jsou shrnuty v následujícím textu a příslušné závěry z nich jsou uvedeny v bodě 10.25. Chyby a nedostatky nelze extrapolovat na celou oblast správních výdajů, protože specifické oblasti auditu u jednotlivých institucí byly vybrány na základě známých rizik. |
| --- | --- |

10.8

Zjištěné nedostatky jsou shrnuty v následujícím textu a příslušné závěry z nich jsou uvedeny v bodě 10.25. Chyby a nedostatky nelze extrapolovat na celou oblast správních výdajů, protože specifické oblasti auditu u jednotlivých institucí byly vybrány na základě známých rizik.

Parlament

| 10.9 | Od roku 1998 Účetní dvůr několikrát (3) upozornil na nedostatky v předpisovém rámci, který předsednictvo (orgán sestávající z předsedy Evropského parlamentu a 14 místopředsedů) stanovilo pro vyplácení asistenčních příspěvků poslancům Evropského parlamentu (dále jen „poslanci EP“). V roce 2006 činily výdaje na asistenční příspěvky poslanců EP přibližně 132 milionů EUR. |
| --- | --- |

10.9

Od roku 1998 Účetní dvůr několikrát (3) upozornil na nedostatky v předpisovém rámci, který předsednictvo (orgán sestávající z předsedy Evropského parlamentu a 14 místopředsedů) stanovilo pro vyplácení asistenčních příspěvků poslancům Evropského parlamentu (dále jen „poslanci EP“). V roce 2006 činily výdaje na asistenční příspěvky poslanců EP přibližně 132 milionů EUR.

| 10.10 | V roce 2004 se změnila pravidla, podle nichž poslanci EP předkládají podpůrné doklady, přičemž příslušné povinnosti byly stanoveny ve sdělení kvestorů z července 2005. Poslanci EP tak byli povinni předložit do 1. listopadu 2005 písemné doklady o využití svých příspěvků za období červenec 2004–červen 2005. Tato lhůta byla následně několikrát prodloužena a podle údajů, které má Účetní dvůr k dispozici, představovaly podpůrné doklady předložené poslanci EP, které příslušné správní oddělení považuje za dostatečné odůvodnění, pouhých 27,2 % (11,9 milionů EUR) příslušných výdajů za rok 2004 (červenec–prosinec) a 22,5 % (27,1 milionů EUR) výdajů za rok 2005 (celý rok). |
| --- | --- |

10.10

V roce 2004 se změnila pravidla, podle nichž poslanci EP předkládají podpůrné doklady, přičemž příslušné povinnosti byly stanoveny ve sdělení kvestorů z července 2005. Poslanci EP tak byli povinni předložit do 1. listopadu 2005 písemné doklady o využití svých příspěvků za období červenec 2004–červen 2005. Tato lhůta byla následně několikrát prodloužena a podle údajů, které má Účetní dvůr k dispozici, představovaly podpůrné doklady předložené poslanci EP, které příslušné správní oddělení považuje za dostatečné odůvodnění, pouhých 27,2 % (11,9 milionů EUR) příslušných výdajů za rok 2004 (červenec–prosinec) a 22,5 % (27,1 milionů EUR) výdajů za rok 2005 (celý rok).

| 10.11 | Dne 23. března 2007 se sdělením kvestorů prodloužila lhůta pro předložení podpůrných dokladů za rok 2006 na 30. dubna 2007, avšak ve sdělení nebylo uvedeno, že je stále třeba předložit doklady za roky 2004 a 2005. K 1. květnu 2007 nepřijalo předsednictvo žádná opatření, aby byla povinnost předložit náležité podpůrné doklady splněna. |
| --- | --- |

10.11

Dne 23. března 2007 se sdělením kvestorů prodloužila lhůta pro předložení podpůrných dokladů za rok 2006 na 30. dubna 2007, avšak ve sdělení nebylo uvedeno, že je stále třeba předložit doklady za roky 2004 a 2005. K 1. květnu 2007 nepřijalo předsednictvo žádná opatření, aby byla povinnost předložit náležité podpůrné doklady splněna.

| 10.10–10.11 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
  Kvůli nejasnosti původního textu a důsledkům rozšíření Unie v roce 2004 se po důkladných politických a technických konzultacích ukázalo jako nutné, aby kvestoři vypracovali a přijali prováděcí opatření. Předsednictvo se následně dohodlo, že prodlouží lhůtu, a pověřilo kvestory, aby se zabývali možnostmi, jak zjednodušit technickou dokumentaci, která se má předkládat v souvislosti s vyúčtováním výdajů. |
| --- | --- |

10.10–10.11

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Kvůli nejasnosti původního textu a důsledkům rozšíření Unie v roce 2004 se po důkladných politických a technických konzultacích ukázalo jako nutné, aby kvestoři vypracovali a přijali prováděcí opatření. Předsednictvo se následně dohodlo, že prodlouží lhůtu, a pověřilo kvestory, aby se zabývali možnostmi, jak zjednodušit technickou dokumentaci, která se má předkládat v souvislosti s vyúčtováním výdajů.

Vzhledem ke značně odlišné situaci v jednotlivých členských státech a k času potřebnému pro dosažení souladu s novými požadavky nebylo považováno za vhodné stanovit konečnou lhůtu pro splnění závazků, které vyplývaly z ustanovení, jež bylo předmětem revize.

Kromě toho přijalo předsednictvo dne 25. září 2006 nový soubor pravidel nazvaný „Kodex“ (práva a povinnosti asistentů a jejich poslanců), která měla vliv na pravidla upravující příspěvek na parlamentní asistenci (nové revidované znění přijaté předsednictvem dne 13. prosince 2006).

V návaznosti na to kvestoři informovali všechny poslance, že dokumentace musí být doručena do 30. dubna 2007. Bylo doručeno velké množství dokumentů a nyní se kontrolují.

| 10.12 | Účetní dvůr tedy konstatuje, že předsednictvo nezajistilo, aby pravidla, která vyžadují předložení náležitých podpůrných dokladů, byla účelně uplatněna. Jelikož větší díl částek vyplacených poslancům EP na asistenční příspěvky nebyl následně doložen příslušnými podpůrnými doklady k výdajům vzniklým jménem poslanců EP, Účetní dvůr má za to, že není k dispozici dostatečná dokumentace, z níž by vyplývalo, že poslanci EP skutečně zaměstnali jednoho či více asistentů nebo využili jejich služeb, a že povinnosti či služby uvedené ve smlouvách podepsaných poslanci EP byly skutečně splněny či poskytnuty. Předsednictvo by mělo podniknout opatření, aby získalo nezbytné doklady, které prokazují, že výdaje byly odůvodněné. Pokud tyto dokumenty nebudou předloženy v přiměřené lhůtě, měla by se ve vztahu k neoprávněným částkám přijmout vhodná opatření, jako pozastavení plateb anebo vydání příkazů k úhradě. |
| --- | --- |

10.12

Účetní dvůr tedy konstatuje, že předsednictvo nezajistilo, aby pravidla, která vyžadují předložení náležitých podpůrných dokladů, byla účelně uplatněna. Jelikož větší díl částek vyplacených poslancům EP na asistenční příspěvky nebyl následně doložen příslušnými podpůrnými doklady k výdajům vzniklým jménem poslanců EP, Účetní dvůr má za to, že není k dispozici dostatečná dokumentace, z níž by vyplývalo, že poslanci EP skutečně zaměstnali jednoho či více asistentů nebo využili jejich služeb, a že povinnosti či služby uvedené ve smlouvách podepsaných poslanci EP byly skutečně splněny či poskytnuty. Předsednictvo by mělo podniknout opatření, aby získalo nezbytné doklady, které prokazují, že výdaje byly odůvodněné. Pokud tyto dokumenty nebudou předloženy v přiměřené lhůtě, měla by se ve vztahu k neoprávněným částkám přijmout vhodná opatření, jako pozastavení plateb anebo vydání příkazů k úhradě.

| 10.12 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
  Je třeba připomenout, že dříve, než se uskuteční jakákoli platba v rámci příspěvku na parlamentní asistenci, musí být předloženy základní povinné dokumenty, jako např. formuláře žádostí a smlouvy mezi poslancem a asistentem (či asistenty), poskytovatelem služeb nebo osobou pověřenou prováděním plateb. |
| --- | --- |

10.12

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Je třeba připomenout, že dříve, než se uskuteční jakákoli platba v rámci příspěvku na parlamentní asistenci, musí být předloženy základní povinné dokumenty, jako např. formuláře žádostí a smlouvy mezi poslancem a asistentem (či asistenty), poskytovatelem služeb nebo osobou pověřenou prováděním plateb.

Taktéž je potřebné do tří měsíců doručit další dokumenty, jako např. doklad o sociálním zabezpečení v případě, že asistent je zaměstnancem. Všichni poslanci tyto podmínky splnili.

Dodatečná dokumentace vyžadovaná po změně pravidel v roce 2004 a nejnověji po změně ze dne 13. prosince 2006 se týká zejména smluv s poskytovateli služeb (přibližně polovina asistentů) a souvisí s povinností předložit faktury nebo výkazy odměny poslancům, kteří musí odevzdat příslušnému oddělení Parlamentu kopii „dokladu o fakturovaných částkách (ze strany poskytovatele služeb) spolu s prohlášením o tom, že jsou splněny veškeré povinnosti týkající se daní a sociálního zabezpečení, které vyplývají z příslušných vnitrostátních právních předpisů“. Doručení všech těchto dokumentů si vyžádalo více času, než se předpokládalo. Jak je uvedeno výše, bylo doručeno velké množství dokumentů, které se nyní kontrolují.

Poslanci, kteří nesplní povinnost předložit všechny potřebné doklady týkající se plateb, dostanou po kontrole dopis s vysvětlením, které podklady stále chybí. Poslanci, který nesplní povinnost předložit chybějící dokumentaci, může pověřená schvalující osoba pozastavit platby a generální tajemník může rozhodnout o tom, že musí vrátit neoprávněně vyplacené částky. Tato rozhodnutí jsou přijímána ve spolupráci s kvestory.

| 10.13 | V roce 2006 dokončil interní auditor komplexní audit postupů Evropského parlamentu pro zadávání zakázek. Audit odhalil mnoho nedostatků ve fungování vnitřní a řídící kontroly, pokud jde o zadávání zakázek, zejména plánování, dodržování příslušných předpisů a pravidel, spolehlivost informací o řízení a řádné finanční řízení. Byl vypracován podrobný akční plán obsahující 144 jednotlivých opatření a v roce 2006 již generální tajemník uskutečnil některá konkrétní opatření, jako je ustavení poradního orgánu (fórum pro veřejné zakázky) a zřízení ústředního rejstříku zakázek. Účetní dvůr prozkoumal vzorek vyjednávacích řízení a odpovídajících zakázek Evropského parlamentu a potvrdil zjištění interního auditora Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

10.13

V roce 2006 dokončil interní auditor komplexní audit postupů Evropského parlamentu pro zadávání zakázek. Audit odhalil mnoho nedostatků ve fungování vnitřní a řídící kontroly, pokud jde o zadávání zakázek, zejména plánování, dodržování příslušných předpisů a pravidel, spolehlivost informací o řízení a řádné finanční řízení. Byl vypracován podrobný akční plán obsahující 144 jednotlivých opatření a v roce 2006 již generální tajemník uskutečnil některá konkrétní opatření, jako je ustavení poradního orgánu (fórum pro veřejné zakázky) a zřízení ústředního rejstříku zakázek. Účetní dvůr prozkoumal vzorek vyjednávacích řízení a odpovídajících zakázek Evropského parlamentu a potvrdil zjištění interního auditora Evropského parlamentu.

| 10.13 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
  Je důležité konstatovat, že audit zadávacích řízení provedený interním auditorem a dokončený v roce 2006 se uskutečnil v roce 2003, jenž byl prvním rokem provádění nového finančního nařízení. |
| --- | --- |

10.13

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Je důležité konstatovat, že audit zadávacích řízení provedený interním auditorem a dokončený v roce 2006 se uskutečnil v roce 2003, jenž byl prvním rokem provádění nového finančního nařízení.

Opatření byla ve skutečnosti provedena v roce 2003 a v následujících letech. V souvislosti s rokem 2006 a opatřeními, o nichž hovoří Účetní dvůr, je proto potřebné poznamenat, že nový poradní orgán – Fórum pro zadávání zakázek – je náhradou za skupinu pro zadávání zakázek, která byla zřízena v roce 2003, aby poskytovala podporu schvalujícím osobám, a že ústřední rejstřík smluv zavedený v roce 2006 je výsledkem kroků a událostí, k nimž došlo v předchozích letech.

Rada

| 10.14 | Účetní dvůr prozkoumal vzorek vyjednávacích řízení a odpovídajících zakázek Rady a zjistil, že smlouva na poskytování telekomunikačních služeb pro jednání Evropské rady uzavřená na dobu nejvýše čtyř let byla o další rok prodloužena. Správa Rady prodloužení smlouvy (s odhadovanými náklady ve výši 900 000 EUR) nesprávně zdůvodnila odkazem na čl. 126 odst. 1 písm. e) prováděcích pravidel k finančnímu nařízení (dále jen „prováděcí pravidla“) (4), který upravuje „dodatečné služby a stavební práce, které nejsou zahrnuty [...] v původní smlouvě a které se následkem nepředvídatelných okolností staly nezbytnými“. Účetní dvůr konstatuje, že se před vypršením smlouvy mělo konat otevřené řízení. |
| --- | --- |

10.14

Účetní dvůr prozkoumal vzorek vyjednávacích řízení a odpovídajících zakázek Rady a zjistil, že smlouva na poskytování telekomunikačních služeb pro jednání Evropské rady uzavřená na dobu nejvýše čtyř let byla o další rok prodloužena. Správa Rady prodloužení smlouvy (s odhadovanými náklady ve výši 900 000 EUR) nesprávně zdůvodnila odkazem na čl. 126 odst. 1 písm. e) prováděcích pravidel k finančnímu nařízení (dále jen „prováděcí pravidla“) (4), který upravuje „dodatečné služby a stavební práce, které nejsou zahrnuty [...] v původní smlouvě a které se následkem nepředvídatelných okolností staly nezbytnými“. Účetní dvůr konstatuje, že se před vypršením smlouvy mělo konat otevřené řízení.

| 10.14 | ODPOVĚĎ RADY
  Dotyčná smlouva se týká dostupnosti telekomunikační infrastruktury (telefonní linky a linky ISDN), která má být využívána novináři během summitů EU (průměrně třikrát za rok). Několik měsíců před skončením smlouvy stanovil útvar schvalující osoby potřebu zahájit proces zadávání veřejných zakázek za účelem pokrytí tohoto požadavku. Právě v té době však všechny administrativní útvary sekretariátu musely soustředit své úsilí na projekty související s obsazením nové budovy LEX (pro 1 300 osob) počátkem roku 2007. Proto bylo rozhodnuto prodloužit dosavadní smlouvu o devět měsíců. Generální sekretariát |
| --- | --- |

10.14

ODPOVĚĎ RADY

Dotyčná smlouva se týká dostupnosti telekomunikační infrastruktury (telefonní linky a linky ISDN), která má být využívána novináři během summitů EU (průměrně třikrát za rok). Několik měsíců před skončením smlouvy stanovil útvar schvalující osoby potřebu zahájit proces zadávání veřejných zakázek za účelem pokrytí tohoto požadavku. Právě v té době však všechny administrativní útvary sekretariátu musely soustředit své úsilí na projekty související s obsazením nové budovy LEX (pro 1 300 osob) počátkem roku 2007. Proto bylo rozhodnuto prodloužit dosavadní smlouvu o devět měsíců. Generální sekretariát

Rady si je vědom skutečnosti, že – jak Účetní dvůr konstatoval ve své zprávě – měl před skončením dané smlouvy provést nové výběrové řízení. Vzhledem k výjimečným okolnostem však Generální sekretariát neviděl jinou možnost, než prodloužit stávající smlouvu a co nejvíce omezit dobu prodloužení smlouvy.

Je třeba poznamenat, že generální sekretariát Rady nedávno zahájil výběrové řízení pro pokrytí výše uvedeného požadavku.

Komise (5)

| 10.15 | Ve výroční zprávě o činnosti GŘ RELEX za rok 2006 se uvádí, že v roce 2006 se zlepšil dohled nad delegacemi, a to především vytvořením oddělení pro kontrolu ex post v rámci zahraničních útvarů tohoto ředitelství. Výhrada generálního ředitele z předchozích let byla zrušena. Přes zlepšení provedená v roce 2006 však Účetní dvůr při auditu zjistil, že odpovídajícím způsobem nebylo řešeno riziko zdvojených plateb. |
| --- | --- |

10.15

Ve výroční zprávě o činnosti GŘ RELEX za rok 2006 se uvádí, že v roce 2006 se zlepšil dohled nad delegacemi, a to především vytvořením oddělení pro kontrolu ex post v rámci zahraničních útvarů tohoto ředitelství. Výhrada generálního ředitele z předchozích let byla zrušena. Přes zlepšení provedená v roce 2006 však Účetní dvůr při auditu zjistil, že odpovídajícím způsobem nebylo řešeno riziko zdvojených plateb.

| 10.15 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Generální ředitel se domníval, že oddělení pro kontrolu ex post provedením velkého množství následných kontrol účinně přispělo k zajištění vyhovující úrovně jistoty o kvalitě finančního řízení v delegacích. Ředitelství pro vnější vztahy neustále zlepšuje své metody výběru vzorků a technického ověřování a při té příležitosti se zaměří rovněž na odhalování zdvojených plateb. |
| --- | --- |

10.15

ODPOVĚĎ KOMISE

Generální ředitel se domníval, že oddělení pro kontrolu ex post provedením velkého množství následných kontrol účinně přispělo k zajištění vyhovující úrovně jistoty o kvalitě finančního řízení v delegacích. Ředitelství pro vnější vztahy neustále zlepšuje své metody výběru vzorků a technického ověřování a při té příležitosti se zaměří rovněž na odhalování zdvojených plateb.

| 10.16 | V roce 2006 se zlepšil systém řízení a zadávání zakázek OIB a výhrada v prohlášení ředitele za rok 2005 byla zrušena. Přestože v letech 2005 a 2006 nebyly k OIL vysloveny žádné výhrady, v dubnu 2007 udával útvar interního auditu nedostatky v řízení a kontrole zadávání zakázek OIL. Účetní dvůr prozkoumal vzorek vyjednávacích řízení v OIB a OIL a zjistil, že v řadě případů se kvůli nevyhovujícímu plánování při zadávání zakázek a nedostatečné analýze tržních podmínek vyjednávalo pouze s jedním dodavatelem místo zveřejnění výzvy k podávání nabídek. |
| --- | --- |

10.16

V roce 2006 se zlepšil systém řízení a zadávání zakázek OIB a výhrada v prohlášení ředitele za rok 2005 byla zrušena. Přestože v letech 2005 a 2006 nebyly k OIL vysloveny žádné výhrady, v dubnu 2007 udával útvar interního auditu nedostatky v řízení a kontrole zadávání zakázek OIL. Účetní dvůr prozkoumal vzorek vyjednávacích řízení v OIB a OIL a zjistil, že v řadě případů se kvůli nevyhovujícímu plánování při zadávání zakázek a nedostatečné analýze tržních podmínek vyjednávalo pouze s jedním dodavatelem místo zveřejnění výzvy k podávání nabídek.

| 10.16 | ODPOVĚĎ KOMISE
  V roce 2006 bylo řízení zadávání zakázek zlepšeno za pomoci akčního plánu vypracovaného v roce 2005. |
| --- | --- |

10.16

ODPOVĚĎ KOMISE

V roce 2006 bylo řízení zadávání zakázek zlepšeno za pomoci akčního plánu vypracovaného v roce 2005.

V případě OIB se provedla opatření v následujících oblastech: vnitřní reorganizace, školení zaměstnanců (povinné), účinnější řízení čtyřletého průběžného plánu prostřednictvím IT aplikace, zdokonalení vnitřních postupů, vyhodnocení hlavních slabých a silných stránek při zadávání zakázek provedené vedoucími pracovníky a vypracování navazujícího akčního plánu, posílení vnitřních sítí a cest, jimiž se šíří informace a osvědčené postupy.

V roce 2007 byla provedena další zlepšení, zejména posilováním lidských zdrojů a jejich kvalifikací, zdokonalením procesu plánování a zlepšením tržní analýzy nejsložitějších a nejvýznamnějších zadávacích řízení.

Vyjednávací řízení lze na základě čl. 126 odst. 1 písm. b) prováděcích pravidel použít v případě „exkluzivity dodavatele“ v některých oblastech.

Tabulka: Zadávací řízení OIB a OIL > 60 000 EUR

| Řízení v roce 2006 (částky v mil. EUR) | OIB | OIL |
| --- | --- | --- |
| Celkový počet řízení | 34 | 12 |
| Vyjednávací řízení | 4 | 1 |
| Celková částka | 137,0 | 14,5 |
| Částka související s vyjednávacími řízeními | 2,5 | 0,07 |

Řízení v roce 2006 (částky v mil. EUR)

OIB

OIL

Celkový počet řízení

34

12

Vyjednávací řízení

4

1

Celková částka

137,0

14,5

Částka související s vyjednávacími řízeními

2,5

0,07

Vzhledem k tomu, že útvar interního auditu ve své zprávě o OIL sice upozornil na určité nedostatky, ale žádné své doporučení neoznačil za naléhavé, nebylo třeba vyslovit výhradu. OIL nicméně vypracoval akční plán, který by měl nedostatky zjištěné Účetním dvorem a útvarem interního auditu napravit.

Akční plán vypracovaný v návaznosti na doporučení útvaru interního auditu se právě začal používat a jeho výsledky by se měly brzy projevit.

Soudní dvůr

| 10.17 | S výjimkou skutečnosti zmíněné v 
  tabulce 10.2
  , která se týká útvaru interního auditu, nevyplynuly z auditu žádné připomínky. |
| --- | --- |

10.17

S výjimkou skutečnosti zmíněné v 
  tabulce 10.2
  , která se týká útvaru interního auditu, nevyplynuly z auditu žádné připomínky.

| 10.17 | ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA
  Jediná připomínka vznesená Účetním dvorem se týká interního auditu. K této skutečnosti Soudní dvůr zdůrazňuje, že za účelem vyhovění poznámkám, které předtím Účetní dvůr formuloval ve svých výročních zprávách, bylo změněno správní uspořádání systému ověřování a auditu. Byly zřízeny dva správní útvary, které nejsou hierarchicky ani funkčně propojeny: útvar interního auditu, řízený interním auditorem, a útvar pověřený operacemi ověřování. Toto nové uspořádání bude operativní od 1. října 2007, data, kdy do funkcí nastoupí interní auditor a vedoucí útvaru ověřování, kteří byli nedávno jmenováni administrativním výborem Soudního dvora. |
| --- | --- |

10.17

ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA

Jediná připomínka vznesená Účetním dvorem se týká interního auditu. K této skutečnosti Soudní dvůr zdůrazňuje, že za účelem vyhovění poznámkám, které předtím Účetní dvůr formuloval ve svých výročních zprávách, bylo změněno správní uspořádání systému ověřování a auditu. Byly zřízeny dva správní útvary, které nejsou hierarchicky ani funkčně propojeny: útvar interního auditu, řízený interním auditorem, a útvar pověřený operacemi ověřování. Toto nové uspořádání bude operativní od 1. října 2007, data, kdy do funkcí nastoupí interní auditor a vedoucí útvaru ověřování, kteří byli nedávno jmenováni administrativním výborem Soudního dvora.

Účetní dvůr

| 10.18 | Účetní dvůr kontroluje nezávislá externí auditorská firma, která vydala osvědčení o správnosti a spolehlivosti účetní závěrky za rozpočtový rok 2006 doplněné zprávou o správních a účetních postupech, řádnosti finančního řízení a systému vnitřní kontroly. Ve zprávě se uvádí, že podle názoru auditora nevedla jeho práce k odhalení skutečností, které by mohly zpochybnit přiměřenost správních a účetních postupů nebo vnitřní kontroly nebo shodu finančního řízení s příslušnými nařízeními. Osvědčení a zpráva budou zveřejněny v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

10.18

Účetní dvůr kontroluje nezávislá externí auditorská firma, která vydala osvědčení o správnosti a spolehlivosti účetní závěrky za rozpočtový rok 2006 doplněné zprávou o správních a účetních postupech, řádnosti finančního řízení a systému vnitřní kontroly. Ve zprávě se uvádí, že podle názoru auditora nevedla jeho práce k odhalení skutečností, které by mohly zpochybnit přiměřenost správních a účetních postupů nebo vnitřní kontroly nebo shodu finančního řízení s příslušnými nařízeními. Osvědčení a zpráva budou zveřejněny v Úředním věstníku.

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 10.19 | Účetní dvůr prozkoumal vzorek vyjednávacích řízení a odpovídajících zakázek, které řídí „společné útvary“ Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů, a zjistil nedostatky v řízení a kontrole. V roce 2006 tvořily výdaje související se zakázkami uzavřenými na základě vyjednávajícího řízení místo výzvy k podávání nabídek vysoký podíl z veškerých výdajů na zadané zakázky. U rozpočtových položek 2 0 1 0 (pojištění), 2 0 2 0 (voda, plyn, elektřina a topení), 2 0 3 0 (úklid a údržba) a 2 2 0 0 (nákup zařízení a technických instalací) překročil tento podíl 50 % celkových prostředků přidělených na závazek, což odpovídá částce 6,4 milionu EUR. Tento postup není v souladu s obecnou zásadou, stanovenou v článku 89 finančního nařízení, že „všechny zakázky se zadávají formou co nejširší veřejné soutěže“. Vyjednávací řízení představuje výjimku, která se uplatňuje pouze v rámci přísných omezení stanovených v článcích 126, 127 a 129 prováděcích pravidel. |
| --- | --- |

10.19

Účetní dvůr prozkoumal vzorek vyjednávacích řízení a odpovídajících zakázek, které řídí „společné útvary“ Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů, a zjistil nedostatky v řízení a kontrole. V roce 2006 tvořily výdaje související se zakázkami uzavřenými na základě vyjednávajícího řízení místo výzvy k podávání nabídek vysoký podíl z veškerých výdajů na zadané zakázky. U rozpočtových položek 2 0 1 0 (pojištění), 2 0 2 0 (voda, plyn, elektřina a topení), 2 0 3 0 (úklid a údržba) a 2 2 0 0 (nákup zařízení a technických instalací) překročil tento podíl 50 % celkových prostředků přidělených na závazek, což odpovídá částce 6,4 milionu EUR. Tento postup není v souladu s obecnou zásadou, stanovenou v článku 89 finančního nařízení, že „všechny zakázky se zadávají formou co nejširší veřejné soutěže“. Vyjednávací řízení představuje výjimku, která se uplatňuje pouze v rámci přísných omezení stanovených v článcích 126, 127 a 129 prováděcích pravidel.

| 10.19 | ODPOVĚĎ HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU
  Celková částka skutečně odpovídá +/– 50 %. Na elektřinu a plyn však připadá přibližně polovina této částky. Tento trh se teprve nedávno otevřel konkurenci. V r. 2004 byl zahájeno interinstitucionální řízení, které však bylo neúspěšné. EHSV se podílí na novém interinstitucionálním řízení, které právě probíhá. Byla uzavřena smlouva pro rozšíření systému tlumočnického zařízení do nových zasedacích místností s dodavatelem tlumočnického zařízení, které již bylo nainstalováno ve všech ostatních zasedacích místnostech, a to z důvodu technické kompatibility. Pro několik zakázek, které byly předtím přiděleny ve vyjednávacím řízení, byla mezitím zahájena výběrová řízení (zakázka na údržbu budov, kontrolu budov, kontrolu výtahů, údržbu výtahů, hygienické potřeby a likvidaci odpadků) a v několika případech již byly podepsány nové smlouvy. Co se týče pojistných smluv, iniciativa k interinstitucionálnímu výběrovému řízení v r. 2003 nebyla úspěšná. EHSV hodlá zahájit vlastní výběrové řízení, nebo se zapojit do interinstitucionálních smluv s cílem vytvořit nový právní rámec v r. 2008. |
| --- | --- |

10.19

ODPOVĚĎ HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU

Celková částka skutečně odpovídá +/– 50 %. Na elektřinu a plyn však připadá přibližně polovina této částky. Tento trh se teprve nedávno otevřel konkurenci. V r. 2004 byl zahájeno interinstitucionální řízení, které však bylo neúspěšné. EHSV se podílí na novém interinstitucionálním řízení, které právě probíhá. Byla uzavřena smlouva pro rozšíření systému tlumočnického zařízení do nových zasedacích místností s dodavatelem tlumočnického zařízení, které již bylo nainstalováno ve všech ostatních zasedacích místnostech, a to z důvodu technické kompatibility. Pro několik zakázek, které byly předtím přiděleny ve vyjednávacím řízení, byla mezitím zahájena výběrová řízení (zakázka na údržbu budov, kontrolu budov, kontrolu výtahů, údržbu výtahů, hygienické potřeby a likvidaci odpadků) a v několika případech již byly podepsány nové smlouvy. Co se týče pojistných smluv, iniciativa k interinstitucionálnímu výběrovému řízení v r. 2003 nebyla úspěšná. EHSV hodlá zahájit vlastní výběrové řízení, nebo se zapojit do interinstitucionálních smluv s cílem vytvořit nový právní rámec v r. 2008.

EHSV soudí, že pokud pro určitou zakázku nebylo provedeno žádné výběrové řízení, bylo to odůvodněno okolnostmi (např. neúspěchem předchozího řízení, technickou kompatibilitou atd.), což vysvětluje množství zakázek přidělených bez výběrového řízení.

| 10.20 | V čl. 123 odst. 2 prováděcích pravidel se stanoví, že při vyjednávacích řízeních nesmí být počet zájemců vyzvaných k vyjednávání nebo k podávání nabídek nižší než tři, za předpokladu, že existuje dostatečný počet zájemců, kteří splňují kritéria výběru, a dále že počet zájemců vyzvaných podat nabídku musí být dostatečný k zajištění skutečné soutěže. U 70 % zakázek zkoumaných během auditu byl k podání nabídky vyzván pouze jeden potenciální dodavatel. Účetní dvůr soudí, že u většiny těchto zakázek (s celkovou hodnotou 1,8 milionu EUR) by bylo možné vyzvat k předložení nabídky více než jednoho dodavatele. |
| --- | --- |

10.20

V čl. 123 odst. 2 prováděcích pravidel se stanoví, že při vyjednávacích řízeních nesmí být počet zájemců vyzvaných k vyjednávání nebo k podávání nabídek nižší než tři, za předpokladu, že existuje dostatečný počet zájemců, kteří splňují kritéria výběru, a dále že počet zájemců vyzvaných podat nabídku musí být dostatečný k zajištění skutečné soutěže. U 70 % zakázek zkoumaných během auditu byl k podání nabídky vyzván pouze jeden potenciální dodavatel. Účetní dvůr soudí, že u většiny těchto zakázek (s celkovou hodnotou 1,8 milionu EUR) by bylo možné vyzvat k předložení nabídky více než jednoho dodavatele.

| 10.20 | ODPOVĚĎ HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU
  Dvůr posoudil vzorek 10 případů, z nichž 7 zakázek bylo přiděleno ve vyjednávacím řízení s jedním potenciálním dodavatelem. Ohledně tří případů (rozšíření tlumočnického zařízení, rozšíření smlouvy o údržbě budov, pojistné smlouvy) viz poznámky k bodu 10.19. Jeden případ se týká výdajů Výboru regionů souvisejících s jeho vlastními rozpočtovými prostředky (jež nesdílí s EHSV), které se netýkají schvalujícího úředníka EHSV. Ve dvou případech mohlo být teoreticky zahájeno výběrové řízení, což však nebylo považováno za hospodárné (transparenty a plakáty: malé množství a nová rámcová smlouva, jež byla mezitím podepsána; zaměstnanecké průkazy: objednávka u dodavatele, nikoli prostřednictvím distributora). V jednom případě (smlouva o vypracování zprávy o tom, zda byl projekt pro budovy JDE Belliard I & II realizován v souladu se smlouvou) neměl Výbor jinou možnost, než uplatnit usnesení EP P6_TA(2005)0410, které bylo přijato dne 15.12.2005, a požadovat, aby tento audit uskutečnila společnost SICABEL. Tato zakázka byla tedy ve vyjednávacím řízení přidělena společnosti SICABEL a Účetní dvůr byl o věci podrobně informován. |
| --- | --- |

10.20

ODPOVĚĎ HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU

Dvůr posoudil vzorek 10 případů, z nichž 7 zakázek bylo přiděleno ve vyjednávacím řízení s jedním potenciálním dodavatelem. Ohledně tří případů (rozšíření tlumočnického zařízení, rozšíření smlouvy o údržbě budov, pojistné smlouvy) viz poznámky k bodu 10.19. Jeden případ se týká výdajů Výboru regionů souvisejících s jeho vlastními rozpočtovými prostředky (jež nesdílí s EHSV), které se netýkají schvalujícího úředníka EHSV. Ve dvou případech mohlo být teoreticky zahájeno výběrové řízení, což však nebylo považováno za hospodárné (transparenty a plakáty: malé množství a nová rámcová smlouva, jež byla mezitím podepsána; zaměstnanecké průkazy: objednávka u dodavatele, nikoli prostřednictvím distributora). V jednom případě (smlouva o vypracování zprávy o tom, zda byl projekt pro budovy JDE Belliard I & II realizován v souladu se smlouvou) neměl Výbor jinou možnost, než uplatnit usnesení EP P6_TA(2005)0410, které bylo přijato dne 15.12.2005, a požadovat, aby tento audit uskutečnila společnost SICABEL. Tato zakázka byla tedy ve vyjednávacím řízení přidělena společnosti SICABEL a Účetní dvůr byl o věci podrobně informován.

| 10.21 | Poměr vyjednávacích řízení k počtu veřejných zakázek udělených pověřenou schvalující osobou odpovědnou za kapitoly 2 0 (investice do nemovitostí, pronájem budov a náklady s tím spojené) a 2 2 (movitý majetek a náklady s ním spojené) rozpočtu se ve srovnání s předchozími lety značně zvýšil. Byl také značně vyšší než průměr zaznamenaný tímto orgánem. Až do března 2007 o tom schvalující osoba orgánu nepodala zprávu s uvedením opatření přijatých pro odvrácení tohoto vývoje, jak to požaduje článek 54 prováděcích pravidel. |
| --- | --- |

10.21

Poměr vyjednávacích řízení k počtu veřejných zakázek udělených pověřenou schvalující osobou odpovědnou za kapitoly 2 0 (investice do nemovitostí, pronájem budov a náklady s tím spojené) a 2 2 (movitý majetek a náklady s ním spojené) rozpočtu se ve srovnání s předchozími lety značně zvýšil. Byl také značně vyšší než průměr zaznamenaný tímto orgánem. Až do března 2007 o tom schvalující osoba orgánu nepodala zprávu s uvedením opatření přijatých pro odvrácení tohoto vývoje, jak to požaduje článek 54 prováděcích pravidel.

| 10.21 | ODPOVĚĎ HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU
  EHSV se nedomnívá, že existuje negativní tendence ohledně počtu vyjednávacích řízení pro kapitoly 20 a 22. Opatření pro omezení počtu vyjednávacích řízení však byla zařazena do konečného znění výroční zprávy pověřeného schvalovacího úředníka za účetní rok 2006. Další informace naleznete v poznámkách k bodu 10.19. |
| --- | --- |

10.21

ODPOVĚĎ HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU

EHSV se nedomnívá, že existuje negativní tendence ohledně počtu vyjednávacích řízení pro kapitoly 20 a 22. Opatření pro omezení počtu vyjednávacích řízení však byla zařazena do konečného znění výroční zprávy pověřeného schvalovacího úředníka za účetní rok 2006. Další informace naleznete v poznámkách k bodu 10.19.

Výbor regionů

| 10.22 | Poznámky v bodech 10.19–10.21 platí také pro Výbor regionů, neboť se týkají zakázek, které řídí „společné útvary“ Výborů. |
| --- | --- |

10.22

Poznámky v bodech 10.19–10.21 platí také pro Výbor regionů, neboť se týkají zakázek, které řídí „společné útvary“ Výborů.

| 10.22 | ODPOVĚĎ VÝBORU REGIONŮ
  Výbor regionů bere na vědomí připomínky Účetního dvora ke smlouvám uzavíraným společnými službami s EHSV a zavazuje se, že zlepší postupy a metody finančního řízení ve společných službách. V tomto smyslu napsal generální tajemník VR generálnímu tajemníkovi EHSV dopis, ve kterém navrhuje zavedení řady opravných opatření, především v oblasti finančních toků a výběrových řízení. Výbor doufá, že tato opatření bude možno provést co nejdříve na základě dohody mezi oběma výbory. |
| --- | --- |

10.22

ODPOVĚĎ VÝBORU REGIONŮ

Výbor regionů bere na vědomí připomínky Účetního dvora ke smlouvám uzavíraným společnými službami s EHSV a zavazuje se, že zlepší postupy a metody finančního řízení ve společných službách. V tomto smyslu napsal generální tajemník VR generálnímu tajemníkovi EHSV dopis, ve kterém navrhuje zavedení řady opravných opatření, především v oblasti finančních toků a výběrových řízení. Výbor doufá, že tato opatření bude možno provést co nejdříve na základě dohody mezi oběma výbory.

| 10.23 | Podle předpisů Výboru mohou být jeho členům proplaceny cestovní výdaje za skutečně zaplacené letenky. Správní náklady související s nákupem těchto letenek se proplácejí po předložení faktury cestovní kanceláře. V různých případech byly cestovní výlohy proplaceny na základě rukou psaných faktur cestovní kanceláře, které vždy zněly na tutéž částku. Správa Výboru v rámci následného ověřování (ověřování ex post) zjistila, že tato částka byla v průměru o 83 % vyšší než cena, kterou za použitou letenku účtovala letecká společnost. O skutečných správních nákladech fakturovaných v souvislosti s nákupem neexistovaly žádné důkazy. Správa Výboru provedla rozsáhlé vyšetřování v této záležitosti, které bylo dokončeno v červenci 2007. Dle názoru Účetního dvora výsledky vyšetřování neprokazují, že by částky zaplacené za správní náklady byly oprávněné. |
| --- | --- |

10.23

Podle předpisů Výboru mohou být jeho členům proplaceny cestovní výdaje za skutečně zaplacené letenky. Správní náklady související s nákupem těchto letenek se proplácejí po předložení faktury cestovní kanceláře. V různých případech byly cestovní výlohy proplaceny na základě rukou psaných faktur cestovní kanceláře, které vždy zněly na tutéž částku. Správa Výboru v rámci následného ověřování (ověřování ex post) zjistila, že tato částka byla v průměru o 83 % vyšší než cena, kterou za použitou letenku účtovala letecká společnost. O skutečných správních nákladech fakturovaných v souvislosti s nákupem neexistovaly žádné důkazy. Správa Výboru provedla rozsáhlé vyšetřování v této záležitosti, které bylo dokončeno v červenci 2007. Dle názoru Účetního dvora výsledky vyšetřování neprokazují, že by částky zaplacené za správní náklady byly oprávněné.

| 10.23 | ODPOVĚĎ VÝBORU REGIONŮ
  Podle předpisů Výboru mohou jeho členové dostat náhrady výdajů za dopravu ve výši ceny letenky a souvisejících administrativních nákladů na základě předložení faktury cestovní kanceláře, originálu letenky a originálu palubního lístku. Předpisy Výboru umožňují členům cestovat s plně flexibilními letenkami. Výbor zjistil, že členové skutečně zaplatili částku fakturovanou cestovní kanceláří, přestože skutečná cena použité letenky byla nižší. Rozdíl mezi částkou fakturovanou cestovní kanceláří a skutečnou cenou letenky je způsoben tím, že cestovní kancelář (jak uvedla dne 9. února 2007) ručila za úplnou flexibilitu letenek, a proto členové cestovali za podmínek úplné flexibility za cenu rovnající se ceně plně flexibilní letenky. |
| --- | --- |

10.23

ODPOVĚĎ VÝBORU REGIONŮ

Podle předpisů Výboru mohou jeho členové dostat náhrady výdajů za dopravu ve výši ceny letenky a souvisejících administrativních nákladů na základě předložení faktury cestovní kanceláře, originálu letenky a originálu palubního lístku. Předpisy Výboru umožňují členům cestovat s plně flexibilními letenkami. Výbor zjistil, že členové skutečně zaplatili částku fakturovanou cestovní kanceláří, přestože skutečná cena použité letenky byla nižší. Rozdíl mezi částkou fakturovanou cestovní kanceláří a skutečnou cenou letenky je způsoben tím, že cestovní kancelář (jak uvedla dne 9. února 2007) ručila za úplnou flexibilitu letenek, a proto členové cestovali za podmínek úplné flexibility za cenu rovnající se ceně plně flexibilní letenky.

Aby zaručil naprostou transparentnost, podrobil Výbor další proplácení výdajů dodržování řady podmínek. Také vyzval členy, kterých se to týká, aby již dále necestovali na základě předcházejících ujednání a zajistili, aby jejich žádosti o proplacení výdajů odrážely skutečné ceny uvedené na letenkách.

Evropský veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů

| 10.24 | Z auditu nevzešly žádné závažné připomínky. |
| --- | --- |

10.24

Z auditu nevzešly žádné závažné připomínky.

Závěry z auditu konkrétních rizikových oblastí

| 10.25 | Audit konkrétních rizikových oblastí v některých orgánech odhalil nedostatky v systémech dohledu a kontroly, které souvisí s vyplácením příspěvků členům některých orgánů. Pokud jde o Evropský parlament, předsednictvo by mělo iniciovat vhodná opatření v případech, kdy dokumenty, které jsou považovány za podstatné, nejsou předloženy v přiměřených lhůtách (viz body 10.9–10.12). Pokud se týká vyjednávacího řízení, Účetní dvůr zaznamenal mnohé případy, kdy Komise a další orgány nedodržovaly obecnou zásadu soutěže (viz body 10.13, 10.14, 10.16 a 10.19–10.21). Zejména Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů ve velké míře opomíjely omezený rozsah, v němž lze vyjednávací řízení podle finančního nařízení použít. To může vést k vyššímu riziku pro legalitu a správnost výdajů. |
| --- | --- |

10.25

Audit konkrétních rizikových oblastí v některých orgánech odhalil nedostatky v systémech dohledu a kontroly, které souvisí s vyplácením příspěvků členům některých orgánů. Pokud jde o Evropský parlament, předsednictvo by mělo iniciovat vhodná opatření v případech, kdy dokumenty, které jsou považovány za podstatné, nejsou předloženy v přiměřených lhůtách (viz body 10.9–10.12). Pokud se týká vyjednávacího řízení, Účetní dvůr zaznamenal mnohé případy, kdy Komise a další orgány nedodržovaly obecnou zásadu soutěže (viz body 10.13, 10.14, 10.16 a 10.19–10.21). Zejména Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů ve velké míře opomíjely omezený rozsah, v němž lze vyjednávací řízení podle finančního nařízení použít. To může vést k vyššímu riziku pro legalitu a správnost výdajů.

| 10.25 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
  Viz odpověď k bodu 10.12. |
| --- | --- |

10.25

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Viz odpověď k bodu 10.12.

| 10.25 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Komise pokračuje ve svém úsilí o zlepšování postupů při zadávání zakázek zkvalitňováním analýzy trhu a plánování. Finanční nařízení (6) umožňuje přistoupit k vyjednávacímu řízení v řadě případů, jedním z nichž je exkluzivita dodavatele (viz odstavec 10.16). |
| --- | --- |

10.25

ODPOVĚĎ KOMISE

Komise pokračuje ve svém úsilí o zlepšování postupů při zadávání zakázek zkvalitňováním analýzy trhu a plánování. Finanční nařízení (6) umožňuje přistoupit k vyjednávacímu řízení v řadě případů, jedním z nichž je exkluzivita dodavatele (viz odstavec 10.16).

| 10.25 | ODPOVĚĎ HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU
  Viz poznámky k bodům 10.19, 10.20 a 10.21. |
| --- | --- |

10.25

ODPOVĚĎ HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU

Viz poznámky k bodům 10.19, 10.20 a 10.21.

Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy

| 10.26 | Zvláštní zpráva č. 2/2007 o výdajích orgánů na budovy. |
| --- | --- |

10.26

Zvláštní zpráva č. 2/2007 o výdajích orgánů na budovy.

AGENTURY EVROPSKÉ UNIE

| 10.27 | Agentury jsou na Komisi nezávislé subjekty, které mají vlastní právní subjektivitu. Komise plní ve vztahu k agenturám významnou kontrolní úlohu tím, že je zastoupena v jejich správních radách a že je oprávněna navrhovat či jmenovat výkonné ředitele. Rozpočet Komise je kromě dvou agentur, které jsou finančně samostatné (7), také hlavním zdrojem jejich financování. Komise musí schválit opatření agentur, kterými provádějí finanční nařízení a služební řád. Níže uvedené informace a připomínky se týkají role, kterou Komise plní ve vztahu k agenturám. |
| --- | --- |

10.27

Agentury jsou na Komisi nezávislé subjekty, které mají vlastní právní subjektivitu. Komise plní ve vztahu k agenturám významnou kontrolní úlohu tím, že je zastoupena v jejich správních radách a že je oprávněna navrhovat či jmenovat výkonné ředitele. Rozpočet Komise je kromě dvou agentur, které jsou finančně samostatné (7), také hlavním zdrojem jejich financování. Komise musí schválit opatření agentur, kterými provádějí finanční nařízení a služební řád. Níže uvedené informace a připomínky se týkají role, kterou Komise plní ve vztahu k agenturám.

| 10.28 | Audity agentur a jiných decentralizovaných subjektů (8) Evropské unie jsou předmětem specifických výročních zpráv. V roce 2006 kontroloval Účetní dvůr 24 agentur, což je o pět více (9) než v roce 2005. Jejich rozpočty v roce 2006 činily 1 080,5 milionu EUR oproti 928,4 milionu EUR v roce 2005. Počet schválených pracovních míst ve všech agenturách vzrostl z 2 588 v roce 2005 na 3 212 v roce 2006. Viz
  tabulka 10.3
  . |
| --- | --- |

10.28

Audity agentur a jiných decentralizovaných subjektů (8) Evropské unie jsou předmětem specifických výročních zpráv. V roce 2006 kontroloval Účetní dvůr 24 agentur, což je o pět více (9) než v roce 2005. Jejich rozpočty v roce 2006 činily 1 080,5 milionu EUR oproti 928,4 milionu EUR v roce 2005. Počet schválených pracovních míst ve všech agenturách vzrostl z 2 588 v roce 2005 na 3 212 v roce 2006. Viz
  tabulka 10.3
  .

Tabulka 10.3 – Agentury EU – Základní údaje

| Agentury a jiné decentralizované subjekty Evropské unie | Sídlo | První rok finanční samostatnosti | Rozpočet (10)


  (v mil. EUR) | Schválená pracovní místa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Agentury |
| Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání | Soluň | 1977 | 16,8 | 16,6 | 95 | 91 |
| Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek | Dublin | 1977 | 19,8 | 18,8 | 94 | 94 |
| Evropská agentura pro životní prostředí | Kodaň | 1994 | 37,1 | 32,1 | 115 | 115 |
| Evropská nadace odborného vzdělávání | Turín | 1994 | 27 | 26,7 | 105 | 104 |
| Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost | Lisabon | 1995 | 13 | 13 | 77 | 77 |
| Evropská agentura pro léčivé přípravky | Londýn | 1994 | 139 | 110,1 | 424 | 379 |
| Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie | Lucemburk | 1995 | 40,9 | 28,4 | 189 | 181 |
| Odrůdový úřad Společenství | Angers | 1995 | 11,2 | 12,1 | 41 | 38 |
| Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu | Alicante | 1995 | 211,7 | 218,4 | 675 | 675 |
| Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | Bilbao | 1996 | 14,1 | 13,4 | 40 | 40 |
| Evropská agentura pro základní práva (11) | Vídeň | 1998 | 9,4 | 8,2 | 37 | 37 |
| Evropská agentura pro obnovu | Soluň | 2000 | 271 | 276,5 | 108 | 114 |
| Evropská policejní akademie (12) | Bramshill | 2006 | 5 | — | 22 | — |
| Eurojust | Haag | 2002 | 14,7 | 13 | 112 | 87 |
| Evropská agentura pro bezpečnost letectví | Kolín | 2003 | 65,7 | 57,5 | 328 | 200 |
| Evropská agentura pro námořní bezpečnost | Lisabon | 2003 | 44,6 | 35,3 | 132 | 95 |
| Evropský úřad pro bezpečnost potravin | Parma | 2003 | 40,2 | 36,7 | 250 | 194 |
| Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací | Heraklion | 2005 | 6,8 | 6,8 | 44 | 38 |
| Evropská agentura pro železnice (12) | Valenciennes | 2006 | 14,4 | — | 95 | — |
| Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí | Stockholm | 2005 | 17,1 | 4,8 | 50 | 29 |
| Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích (12) | Varšava | 2006 | 19,2 | — | 28 | — |
| Evropský úřad pro dohled nad globálním navigačním družicovým systémem (GNSS) (12) | Brusel (13) | 2006 | 7 | — | 30 | — |
| Výkonné agentury |
| Výkonná agentura pro inteligentní energii (12) | Brusel | 2006 | 5,6 | — | 46 | — |
| Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (12) | Brusel | 2006 | 29,2 | — | 75 | — |
| Celkem | 1 080,5 | 928,4 | 3 212 | 2 588 |

Agentury a jiné decentralizované subjekty Evropské unie

Sídlo

První rok finanční samostatnosti

Rozpočet (10)

(v mil. EUR)

Schválená pracovní místa

2006

2005

2006

2005

Agentury

Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání

Soluň

1977

16,8

16,6

95

91

Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

Dublin

1977

19,8

18,8

94

94

Evropská agentura pro životní prostředí

Kodaň

1994

37,1

32,1

115

115

Evropská nadace odborného vzdělávání

Turín

1994

27

26,7

105

104

Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost

Lisabon

1995

13

13

77

77

Evropská agentura pro léčivé přípravky

Londýn

1994

139

110,1

424

379

Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie

Lucemburk

1995

40,9

28,4

189

181

Odrůdový úřad Společenství

Angers

1995

11,2

12,1

41

38

Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu

Alicante

1995

211,7

218,4

675

675

Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

Bilbao

1996

14,1

13,4

40

40

Evropská agentura pro základní práva (11)

Vídeň

1998

9,4

8,2

37

37

Evropská agentura pro obnovu

Soluň

2000

271

276,5

108

114

Evropská policejní akademie (12)

Bramshill

2006

5

—

22

—

Eurojust

Haag

2002

14,7

13

112

87

Evropská agentura pro bezpečnost letectví

Kolín

2003

65,7

57,5

328

200

Evropská agentura pro námořní bezpečnost

Lisabon

2003

44,6

35,3

132

95

Evropský úřad pro bezpečnost potravin

Parma

2003

40,2

36,7

250

194

Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací

Heraklion

2005

6,8

6,8

44

38

Evropská agentura pro železnice (12)

Valenciennes

2006

14,4

—

95

—

Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí

Stockholm

2005

17,1

4,8

50

29

Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích (12)

Varšava

2006

19,2

—

28

—

Evropský úřad pro dohled nad globálním navigačním družicovým systémem (GNSS) (12)

Brusel (13)

2006

7

—

30

—

Výkonné agentury

Výkonná agentura pro inteligentní energii (12)

Brusel

2006

5,6

—

46

—

Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (12)

Brusel

2006

29,2

—

75

—

Celkem

1 080,5

928,4

3 212

2 588

| 10.29 | Komise nevyplácí dotace z rozpočtu Společenství na základě dostatečně odůvodněných odhadů potřeby hotovosti jednotlivých agentur. To spolu s rozsahem přenesených prostředků vede k tomu, že agentury mají značné pokladní zůstatky (14). Účetní dvůr doporučuje, aby objem dotací vyplácených agenturám byl v souladu s jejich skutečnou potřebou hotovosti. |
| --- | --- |

10.29

Komise nevyplácí dotace z rozpočtu Společenství na základě dostatečně odůvodněných odhadů potřeby hotovosti jednotlivých agentur. To spolu s rozsahem přenesených prostředků vede k tomu, že agentury mají značné pokladní zůstatky (14). Účetní dvůr doporučuje, aby objem dotací vyplácených agenturám byl v souladu s jejich skutečnou potřebou hotovosti.

| 10.29 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Agentury by měly podávat Komisi žádosti o vyplacení celé dotace Společenství nebo její části společně s prognózou peněžních toků za podmínek a v časových intervalech dohodnutých s Komisí. Komise obvykle provádí platby v tranších a nevyužité částky se musejí vracet Komisi. Útvary Komise uvažují o doplnění příslušného aktu vhodnými ustanoveními (15), která by Komisi umožnila přihlížet ke skutečným potřebám agentury v průběhu roku. To by mělo vést k přesnějšímu plánování a zvýšení transparentnosti. |
| --- | --- |

10.29

ODPOVĚĎ KOMISE

Agentury by měly podávat Komisi žádosti o vyplacení celé dotace Společenství nebo její části společně s prognózou peněžních toků za podmínek a v časových intervalech dohodnutých s Komisí. Komise obvykle provádí platby v tranších a nevyužité částky se musejí vracet Komisi. Útvary Komise uvažují o doplnění příslušného aktu vhodnými ustanoveními (15), která by Komisi umožnila přihlížet ke skutečným potřebám agentury v průběhu roku. To by mělo vést k přesnějšímu plánování a zvýšení transparentnosti.

| 10.30 | Souhrnné finanční nařízení z června 2002 bylo v roce 2006 změněno (16). Změny se zaměřily na rozpočtové zásady, systémy vnitřní kontroly a předkládání účetní závěrky. Dosud nebyly začleněny do rámcového finančního nařízení pro agentury a do finančních nařízení pro jednotlivé agentury. |
| --- | --- |

10.30

Souhrnné finanční nařízení z června 2002 bylo v roce 2006 změněno (16). Změny se zaměřily na rozpočtové zásady, systémy vnitřní kontroly a předkládání účetní závěrky. Dosud nebyly začleněny do rámcového finančního nařízení pro agentury a do finančních nařízení pro jednotlivé agentury.

| 10.30 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Přezkum dvou rámcových finančních nařízení pro agentury (17) bude zahrnovat změny, které Rada přijala v obecném finančním nařízení, a proto mohl být zahájen teprve poté, co bylo přijato obecné finanční nařízení a jeho prováděcí pravidla. Předlohu nařízení pro regulační agentury Komise přijala v červenci 2007 a předala ji ostatním orgánům k vyjádření (18). |
| --- | --- |

10.30

ODPOVĚĎ KOMISE

Přezkum dvou rámcových finančních nařízení pro agentury (17) bude zahrnovat změny, které Rada přijala v obecném finančním nařízení, a proto mohl být zahájen teprve poté, co bylo přijato obecné finanční nařízení a jeho prováděcí pravidla. Předlohu nařízení pro regulační agentury Komise přijala v červenci 2007 a předala ji ostatním orgánům k vyjádření (18).

| 10.31 | Zavádění nového systému ABAC v agenturách bude trvat několik let (19). Během tohoto období musí Komise zajistit, aby byl současný systém SI2 v agenturách řádně spravován, než bude zaveden systém nový. |
| --- | --- |

10.31

Zavádění nového systému ABAC v agenturách bude trvat několik let (19). Během tohoto období musí Komise zajistit, aby byl současný systém SI2 v agenturách řádně spravován, než bude zaveden systém nový.

| 10.31 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Modul SI2 se postupně vyřazuje z provozu, ale bude fungovat až do 31. prosince 2008. Agentury si mohou zvolit systém ABAC nebo jakýkoli jiný systém. Zvláštní projektová skupina, která podléhá přímo účetnímu Komise, plánuje, analyzuje a koordinuje veškeré činnosti související se zavedením systému ABAC v každé agentuře, ať už se jedná o načasování nebo o zdroje. |
| --- | --- |

10.31

ODPOVĚĎ KOMISE

Modul SI2 se postupně vyřazuje z provozu, ale bude fungovat až do 31. prosince 2008. Agentury si mohou zvolit systém ABAC nebo jakýkoli jiný systém. Zvláštní projektová skupina, která podléhá přímo účetnímu Komise, plánuje, analyzuje a koordinuje veškeré činnosti související se zavedením systému ABAC v každé agentuře, ať už se jedná o načasování nebo o zdroje.

| 10.32 | V roce 2006 se dvě agentury rozhodly nést veškeré náklady zaměstnanců související se školním vzděláváním jejich dětí, aniž uplatnily článek 3 přílohy VII služebního řádu. Vznikly tak neodůvodněné rozdíly oproti ostatním zaměstnancům Společenství. Tato skutečnost ukazuje, že Komise musí lépe monitorovat provádění služebního řádu v agenturách. |
| --- | --- |

10.32

V roce 2006 se dvě agentury rozhodly nést veškeré náklady zaměstnanců související se školním vzděláváním jejich dětí, aniž uplatnily článek 3 přílohy VII služebního řádu. Vznikly tak neodůvodněné rozdíly oproti ostatním zaměstnancům Společenství. Tato skutečnost ukazuje, že Komise musí lépe monitorovat provádění služebního řádu v agenturách.

| 10.32 | ODPOVĚĎ KOMISE
  V pokynech jsou obsažena dvě hlavní doporučení: i) přijmout pravidla, jimiž se provádí služební řád v souladu s prováděcími pravidly Komise s drobnými změnami nezbytnými kvůli zvláštním charakteristikám zaměstnanců agentury, a ii) vymezit jednotnější personální politiku na základě úkolů a požadavků každé agentury. Regulační agentury jsou nezávislé instituce Společenství a přijetí takových pravidel spadá do jejich působnosti. Komise může schválit prováděcí pravidla, která jsou stejná jako pravidla Komise nebo se od nich odchylují v případech, které jsou odůvodněny zvláštními vlastnostmi agentur (velikost, struktura zaměstnanců, mandát atd.). Komise s agenturami úzce spolupracuje na tom, aby agentury v co největším rozsahu používaly její prováděcí pravidla. Komise rovněž ve spolupráci s agenturami připravila vzory prováděcích pravidel vycházející z prováděcích pravidel Komise, aby se podařilo vytvořit společný soubor zásad a pravidel, který zajistí rovné zacházení zaměstnancům, na něž se vztahuje služební řád. |
| --- | --- |

10.32

ODPOVĚĎ KOMISE

V pokynech jsou obsažena dvě hlavní doporučení: i) přijmout pravidla, jimiž se provádí služební řád v souladu s prováděcími pravidly Komise s drobnými změnami nezbytnými kvůli zvláštním charakteristikám zaměstnanců agentury, a ii) vymezit jednotnější personální politiku na základě úkolů a požadavků každé agentury. Regulační agentury jsou nezávislé instituce Společenství a přijetí takových pravidel spadá do jejich působnosti. Komise může schválit prováděcí pravidla, která jsou stejná jako pravidla Komise nebo se od nich odchylují v případech, které jsou odůvodněny zvláštními vlastnostmi agentur (velikost, struktura zaměstnanců, mandát atd.). Komise s agenturami úzce spolupracuje na tom, aby agentury v co největším rozsahu používaly její prováděcí pravidla. Komise rovněž ve spolupráci s agenturami připravila vzory prováděcích pravidel vycházející z prováděcích pravidel Komise, aby se podařilo vytvořit společný soubor zásad a pravidel, který zajistí rovné zacházení zaměstnancům, na něž se vztahuje služební řád.

Pokud jde o školní vzdělávání dětí zaměstnanců agentur, Komise navrhla v pokynech dvě možná řešení: i) zřídit ve spolupráci se systémem Evropských škol evropské sekce v místních vnitrostátních nebo mezinárodních školách (evropské vzdělávání) nebo ii) uzavřít smlouvy o poskytování služeb mezi agenturou a blízkými mezinárodními školami.

V případě evropského vzdělávání mají vnitrostátní orgány již dnes možnost vybrat a plně financovat některé místní školy, které získají akreditaci jako školy poskytující evropské vzdělávání podle jednotných osnov založených na mateřském jazyce. V budoucnosti a v souvislosti s reformou systému Evropských škol bude tato možnost rozšířena a konsolidována. U tohoto typu vzdělávání by členské státy nesly celkové náklady a Komise v rámci reformy připravuje návrh, podle něhož by od EU dostávaly příspěvky v poměru k počtu dětí zaměstnanců agentur, které je navštěvují.

V případě smlouvy o službách by agentura platila školné přímo škole. Škola by se pak považovala za bezplatnou školu a zaměstnancům, jejichž děti by se v ní vzdělávaly, by se nevyplácel příspěvek na vzdělání podle článku 3 přílohy VII služebního řádu.

Komise zcela v souladu s tímto postojem opakovaně upozorňovala dvě dotčené agentury, že přístup, který zaujaly, není v souladu s pokyny ani se služebním řádem. Naposledy se toto upozornění objevilo v připomínkách Komise k víceletým plánům personální politiky agentur, které byly předloženy rozpočtovému orgánu v rámci rozpočtového řízení na rok 2008.

EVROPSKÉ ŠKOLY

| 10.33 | Audit evropských škol prováděný Účetním dvorem je předmětem specifické výroční zprávy (nezveřejňované v Úředním věstníku) určené radě guvernérů a ředitelům evropských škol. Rozpočet škol, který v roce 2006 činil 231,1 milionů EUR, byl financován hlavně z grantu Komise (127,1 milionů EUR) a z příspěvků členských států (50,7 milionů EUR) (20). Základní údaje o evropských školách jsou uvedeny v 
  tabulce 10.4
  . |
| --- | --- |

10.33

Audit evropských škol prováděný Účetním dvorem je předmětem specifické výroční zprávy (nezveřejňované v Úředním věstníku) určené radě guvernérů a ředitelům evropských škol. Rozpočet škol, který v roce 2006 činil 231,1 milionů EUR, byl financován hlavně z grantu Komise (127,1 milionů EUR) a z příspěvků členských států (50,7 milionů EUR) (20). Základní údaje o evropských školách jsou uvedeny v 
  tabulce 10.4
  .

Tabulka 10.4 – Evropské školy – základní údaje

| Evropská škola | Země | Rozpočet (21)
   (22)


  (v mil. EUR) | Grant získaný od Komise (23)


  (v mil. EUR) | Počet žáků ve škole (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Úřad | Belgie | 8,8 | 8,5 | 7,5 | 6,6 | — | — |
| Lucemburk I | Lucembursko | 34,1 | 33,3 | 21,5 | 19,4 | 3 285 | 3 190 |
| Lucemburk II | Lucembursko | 6,9 | 6,6 | 3,7 | 3,7 | 922 | 891 |
| Brusel I Uccle | Belgie | 27,8 | 27,1 | 19,0 | 16,0 | 2 954 | 2 617 |
| Brusel II (Woluwé) | Belgie | 27,6 | 27,3 | 18,0 | 17,1 | 2 919 | 3 014 |
| Brusel III (Ixelles) | Belgie | 25,8 | 25,6 | 17,0 | 16,9 | 2 646 | 2 781 |
| Mol | Belgie | 10,9 | 10,7 | 6,1 | 6,0 | 654 | 622 |
| Varese | Itálie | 16,5 | 16,4 | 8,4 | 8,4 | 1 317 | 1 318 |
| Karlsruhe | Německo | 11,7 | 11,8 | 3,4 | 4,3 | 964 | 1 044 |
| Mnichov | Německo | 18,5 | 18,7 | 1,0 | 0,9 | 1 599 | 1 557 |
| Frankfurt | Německo | 10,7 | 9,4 | 4,7 | 3,5 | 937 | 876 |
| Alicante | Španělsko | 11,1 | 10,4 | 6,0 | 3,2 | 990 | 987 |
| Bergen | Nizozemsko | 10,0 | 10,8 | 5,4 | 5,0 | 563 | 626 |
| Culham | Spojené království | 10,8 | 11,2 | 5,4 | 5,4 | 832 | 856 |
| Celkem | 231,1 | 227,8 | 127,1 | 116,4 | 20 582 | 20 379 |
| Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením. |

Evropská škola

Země

Rozpočet (21)
   (22)

(v mil. EUR)

Grant získaný od Komise (23)

(v mil. EUR)

Počet žáků ve škole (24)

2006

2005

2006

2005

2006

2005

Úřad

Belgie

8,8

8,5

7,5

6,6

—

—

Lucemburk I

Lucembursko

34,1

33,3

21,5

19,4

3 285

3 190

Lucemburk II

Lucembursko

6,9

6,6

3,7

3,7

922

891

Brusel I Uccle

Belgie

27,8

27,1

19,0

16,0

2 954

2 617

Brusel II (Woluwé)

Belgie

27,6

27,3

18,0

17,1

2 919

3 014

Brusel III (Ixelles)

Belgie

25,8

25,6

17,0

16,9

2 646

2 781

Mol

Belgie

10,9

10,7

6,1

6,0

654

622

Varese

Itálie

16,5

16,4

8,4

8,4

1 317

1 318

Karlsruhe

Německo

11,7

11,8

3,4

4,3

964

1 044

Mnichov

Německo

18,5

18,7

1,0

0,9

1 599

1 557

Frankfurt

Německo

10,7

9,4

4,7

3,5

937

876

Alicante

Španělsko

11,1

10,4

6,0

3,2

990

987

Bergen

Nizozemsko

10,0

10,8

5,4

5,0

563

626

Culham

Spojené království

10,8

11,2

5,4

5,4

832

856

Celkem

231,1

227,8

127,1

116,4

20 582

20 379

Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením.

| 10.34 | Účetní dvůr nezjistil žádné významné chyby, jež by mohly zpochybnit spolehlivost zkoumaných účtů a legalitu a správnost příslušných uskutečněných operací. |
| --- | --- |

10.34

Účetní dvůr nezjistil žádné významné chyby, jež by mohly zpochybnit spolehlivost zkoumaných účtů a legalitu a správnost příslušných uskutečněných operací.

---

(1)  Komise, Evropský parlament, Rada, Soudní dvůr, Účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropský veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů (článek 1 finančního nařízení).

(2)  P6_TA-PROV(2007)0133 – Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2005, oddíl I – Evropský parlament (C6–0465/2006–2006/2071(DEC))

(3)  Zvláštní zpráva č. 10/98, bod 1.37 a zejména bod 9.22 výroční zprávy za rozpočtový rok 2002, kde Účetní dvůr již upozornil, že vzhledem k tomu, že nová pravidla vydaná v roce 2000 se nedodržují striktně, riziko nevhodného použití příspěvků přetrvává. V nedávné době výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 10.10.

(4)  Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1).

(5)  Útvary Komise zodpovědné za většinu správních výdajů jsou: generální ředitelství (GŘ) pro personál a administrativu (ADMIN), GŘ pro překlady (DGT), GŘ pro tlumočení (SCIC), GŘ pro komunikaci (COMM), GŘ pro vnější vztahy (RELEX), Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku (OIL), Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu (OIB), Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO), Evropský úřad pro výběr personálu (EPSO) a Úřad pro úřední tisky Evropských společenství (OPOCE).

(6)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006, kterým se mění nařízení č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

(7)  Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu a Odrůdový úřad Společenství.

(8)  Dále jen „agentury“.

(9)  V roce 2006 získaly finanční samostatnost tyto agentury: Evropská policejní akademie, Evropská agentura pro železnice, Výkonná agentura pro inteligentní energii, Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích a Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast.

(10)  Prostředky na platby.

(11)  Dříve Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie.

(12)  Agentura získala finanční nezávislost v roce 2006.

(13)  Dočasné sídlo.

(14)  Částka hotovosti, kterou měly agentury ke konci roku 2006 (kromě Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu, Odrůdového úřadu Společenství, Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie a Evropského úřadu pro dohled nad globálním navigačním družicovým systémem (GNSS)): 213 milionů EUR ve srovnání s rozpočtovými prostředky ve výši 810 milionů EUR.

(15)  Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1).

(16)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

(17)  Pro regulační a výkonné agentury.

(18)  Přezkoumané rámcové finanční nařízení pro výkonné agentury bylo přijato v květnu 2007 a bylo již předloženo orgánům.

(19)  Na konci roku 2006 ještě nezavedlo systém ABAC 14 agentur. Komise plánuje zavést ABAC každý rok nanejvýše ve čtyřech agenturách.

(20)  Zdroj: Obecný úvod k rozpočtu evropských škol na rok 2007.

(21)  Celkové předpokládané příjmy a výdaje uvedené v rozpočtu všech evropských škol a úřadu včetně změn v rozpočtech oproti původně schváleným rozpočtům.

(22)  Zdroj: Evropské školy, konečná účetní závěrka za rok 2006.

(23)  Zdroj: Evropské školy, konečná účetní závěrka za rok 2006.

(24)  Zdroj: Výroční zpráva generálního tajemníka za rok 2006 určená radě guvernérů evropských škol.

Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením.

KAPITOLA 11

Finanční nástroje a bankovní činnosti

OBSAH

| 11.1–11.2 | Úvod |
| --- | --- |

11.1–11.2

| 11.3–11.18 | Bankovní opatření v oblasti Středomoří |
| --- | --- |

11.3–11.18

| 11.3–11.5 | Základní informace |
| --- | --- |

11.3–11.5

| 11.6–11.13 | Připomínky k řízení jednotlivých opatření Komisí a EIB |
| --- | --- |

11.6–11.13

| 11.6–11.11 | Operace rizikového kapitálu |
| --- | --- |

11.6–11.11

| 11.12 | Úrokové příspěvky |
| --- | --- |

11.12

| 11.13 | Podpůrný fond FEMIP pro technickou pomoc |
| --- | --- |

11.13

| 11.14 | Povinnost poskytovat informace a podávat zprávy rozpočtovým orgánům |
| --- | --- |

11.14

| 11.15 | Klasifikace bankovních účtů v účetní závěrce Společenství |
| --- | --- |

11.15

| 11.16–11.18 | Závěry a doporučení |
| --- | --- |

11.16–11.18

| 11.19–11.20 | Záruční fond pro vnější vztahy |
| --- | --- |

11.19–11.20

| 11.21–11.22 | ESUO v likvidaci |
| --- | --- |

11.21–11.22

| 11.23 | Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky |
| --- | --- |

11.23

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 11.1 | Finanční nástroje Společenství týkající se bankovních činností fungují jednak v členských státech, jednak ve větší míře a v rámci vnějších politik i mimo Unii. Jejich hlavním cílem je podporovat hospodářský rozvoj, zlepšovat infrastrukturu a vytvářet pracovní místa, zvláště v malých a středních podnicích, a to opatřeními, která mají zlepšit jejich přístup k finančním prostředkům. Do podobných operací se zapojuje i Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

11.1

Finanční nástroje Společenství týkající se bankovních činností fungují jednak v členských státech, jednak ve větší míře a v rámci vnějších politik i mimo Unii. Jejich hlavním cílem je podporovat hospodářský rozvoj, zlepšovat infrastrukturu a vytvářet pracovní místa, zvláště v malých a středních podnicích, a to opatřeními, která mají zlepšit jejich přístup k finančním prostředkům. Do podobných operací se zapojuje i Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci.

| 11.2 | Audit Účetního dvora se týkal bankovních operací v oblasti Středomoří, fungování Záručního fondu pro vnější vztahy a činností Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci). |
| --- | --- |

11.2

Audit Účetního dvora se týkal bankovních operací v oblasti Středomoří, fungování Záručního fondu pro vnější vztahy a činností Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci).

BANKOVNÍ OPATŘENÍ V OBLASTI STŘEDOMOŘÍ

Základní informace

| 11.3 | Spolupráce mezi Evropskou unií a středomořskými státy, které nejsou členy EU, byla zahájena před přibližně 30 lety a v průběhu let se postupně vyvíjela (1). „Evropsko-středomořské partnerství“ (2) bylo ustaveno nařízením Rady (ES) č. 1488/96 ze dne 23. července 1996 (MEDA I). Nové pozměněné nařízení (3) (MEDA II) vstoupilo v platnost v prosinci 2000 (4) a v říjnu roku 2002 Evropská investiční banka (EIB) sloučila své operace ve středomořském regionu v rámci „nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP)“. |
| --- | --- |

11.3

Spolupráce mezi Evropskou unií a středomořskými státy, které nejsou členy EU, byla zahájena před přibližně 30 lety a v průběhu let se postupně vyvíjela (1). „Evropsko-středomořské partnerství“ (2) bylo ustaveno nařízením Rady (ES) č. 1488/96 ze dne 23. července 1996 (MEDA I). Nové pozměněné nařízení (3) (MEDA II) vstoupilo v platnost v prosinci 2000 (4) a v říjnu roku 2002 Evropská investiční banka (EIB) sloučila své operace ve středomořském regionu v rámci „nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP)“.

| 11.4 | Bankovní opatření, jež spadají pod nařízení MEDA, se financují z rozpočtu EU a spravuje je EIB. Jde o operace rizikového kapitálu, úrokové příspěvky k některým úvěrům EIB (5) a financování technické pomoci prostřednictvím podpůrného fondu FEMIP (6). |
| --- | --- |

11.4

Bankovní opatření, jež spadají pod nařízení MEDA, se financují z rozpočtu EU a spravuje je EIB. Jde o operace rizikového kapitálu, úrokové příspěvky k některým úvěrům EIB (5) a financování technické pomoci prostřednictvím podpůrného fondu FEMIP (6).

| 11.5 | Cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, zda související bankovní opatření byla provedena, monitorována a zaúčtována v souladu s příslušnými nařízeními a postupy jak na úrovni Komise, tak na úrovni EIB. Audit zahrnul operace financované v rámci nařízení MEDA a některé probíhající operace, financované na základě dřívějších právních ustanovení, u nichž některé výplaty zůstávají neuhrazeny nebo u nichž jde o významné částky. Zjištění vycházejí z dokumentárních kontrol 90 operací, přičemž z každého ze tří příslušných bankovních opatření byl vybrán vzorek 30 operací, které obsáhly hodnocení systému monitorování a kontroly. Hlavní finanční údaje jsou uvedeny v 
  tabulce 11.1
  . |
| --- | --- |

11.5

Cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, zda související bankovní opatření byla provedena, monitorována a zaúčtována v souladu s příslušnými nařízeními a postupy jak na úrovni Komise, tak na úrovni EIB. Audit zahrnul operace financované v rámci nařízení MEDA a některé probíhající operace, financované na základě dřívějších právních ustanovení, u nichž některé výplaty zůstávají neuhrazeny nebo u nichž jde o významné částky. Zjištění vycházejí z dokumentárních kontrol 90 operací, přičemž z každého ze tří příslušných bankovních opatření byl vybrán vzorek 30 operací, které obsáhly hodnocení systému monitorování a kontroly. Hlavní finanční údaje jsou uvedeny v 
  tabulce 11.1
  .

Tabulka 11.1 – Hlavní finanční údaje

| (v milionech EUR) |
| --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| Operace rizikového kapitálu |
| Čistá hodnota všech probíhajících operací | 223,9 | 210,8 |
| Úvěry s úrokovými příspěvky |
| Částky úvěrů (celé Středomoří) | 3 348,2 | 3 513,2 |
| Úrokové příspěvky (celé Středomoří) | údaj není k dispozici (7) | 479,5 |
| Podpůrný fond FEMIP pro technickou pomoc |
| Rozpočtové prostředky (všechny) | 105,0 | 105,0 |
| Výplaty na svěřenecké účty | 40,5 | 50,0 |
| Zdroj: Evropská investiční banka. |

(v milionech EUR)

31.12.2005

31.12.2006

Operace rizikového kapitálu

Čistá hodnota všech probíhajících operací

223,9

210,8

Úvěry s úrokovými příspěvky

Částky úvěrů (celé Středomoří)

3 348,2

3 513,2

Úrokové příspěvky (celé Středomoří)

údaj není k dispozici (7)

479,5

Podpůrný fond FEMIP pro technickou pomoc

Rozpočtové prostředky (všechny)

105,0

105,0

Výplaty na svěřenecké účty

40,5

50,0

Zdroj: Evropská investiční banka.

Připomínky k řízení jednotlivých opatření Komisí a EIB

Operace rizikového kapitálu

| 11.6 | Nejdůležitějšími operacemi rizikového kapitálu jsou podmínečně splatné individuální a globální úvěry a účasti v investičních fondech. Vzhledem k jejich povaze – nemají pevně stanovené podmínky splatnosti ani konkrétní úrokovou míru – je lze považovat za formu investic do vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

11.6

Nejdůležitějšími operacemi rizikového kapitálu jsou podmínečně splatné individuální a globální úvěry a účasti v investičních fondech. Vzhledem k jejich povaze – nemají pevně stanovené podmínky splatnosti ani konkrétní úrokovou míru – je lze považovat za formu investic do vlastního kapitálu.

| 11.6 | V účetní závěrce za rok 2006 zařadila Komise tato aktiva pod „realizovatelná finanční aktiva“. |
| --- | --- |

11.6

V účetní závěrce za rok 2006 zařadila Komise tato aktiva pod „realizovatelná finanční aktiva“.

Poskytování rizikového kapitálu prostřednictvím podmíněných úvěrů

| 11.7 | Prostředky v souhrnné výši 16,8 milionu EUR přidělené na individuální úvěry v rámci tří globálních úvěrů, z celkem devíti kontrolovaných globálních úvěrů, přesáhly celkový strop 15 milionů EUR, který pro tyto úvěry stanovila EIB a schválila Komise. |
| --- | --- |

11.7

Prostředky v souhrnné výši 16,8 milionu EUR přidělené na individuální úvěry v rámci tří globálních úvěrů, z celkem devíti kontrolovaných globálních úvěrů, přesáhly celkový strop 15 milionů EUR, který pro tyto úvěry stanovila EIB a schválila Komise.

| 11.7 | Přidělená částka nebyla nakonec zcela vyplacena. |
| --- | --- |

11.7

Přidělená částka nebyla nakonec zcela vyplacena.

Poskytování rizikového kapitálu prostřednictvím investičních fondů

| 11.8 | Audit Účetního dvora odhalil, že investiční fondy zahrnuté do portfolia operací rizikového kapitálu nejsou zcela v souladu s nařízením MEDA: |
| --- | --- |

11.8

Audit Účetního dvora odhalil, že investiční fondy zahrnuté do portfolia operací rizikového kapitálu nejsou zcela v souladu s nařízením MEDA:

| 11.8 | |
| --- | --- |

11.8

| — | v portfoliu je sedm investičních fondů, které sídlí vně hranic EU (Jersey, Guernsey, ostrov Man a Britské Panenské ostrovy). Těmto fondům bylo přiděleno na závazky celkem 36,2 milionů EUR, |
| --- | --- |

—

v portfoliu je sedm investičních fondů, které sídlí vně hranic EU (Jersey, Guernsey, ostrov Man a Britské Panenské ostrovy). Těmto fondům bylo přiděleno na závazky celkem 36,2 milionů EUR,

| — | Na základě zvláštní žádosti EIB v roce 2003 Komise potvrdila, že investiční fondy by měly být umístěny buď v Evropské unii, nebo v jedné ze středomořských partnerských zemí. |
| --- | --- |

—

Na základě zvláštní žádosti EIB v roce 2003 Komise potvrdila, že investiční fondy by měly být umístěny buď v Evropské unii, nebo v jedné ze středomořských partnerských zemí.

| — | investiční fondy investovaly nad rámec seznamu způsobilých partnerských území a zemí (Spojené arabské emiráty a ostrov Man). K tomu docházelo především z důvodu neexistence nutných investičních omezení v investičních pravidlech těchto fondů. |
| --- | --- |

—

investiční fondy investovaly nad rámec seznamu způsobilých partnerských území a zemí (Spojené arabské emiráty a ostrov Man). K tomu docházelo především z důvodu neexistence nutných investičních omezení v investičních pravidlech těchto fondů.

| — | Komise nedostává vyčerpávající seznam investic provedených prostřednictvím investičních fondů. V budoucnosti Komise zajistí, aby vhodné oznamovací povinnosti vyplnily tuto mezeru. |
| --- | --- |

—

Komise nedostává vyčerpávající seznam investic provedených prostřednictvím investičních fondů. V budoucnosti Komise zajistí, aby vhodné oznamovací povinnosti vyplnily tuto mezeru.

| 11.9 | Neexistoval žádný kontrolní postup pro křížové investice mezi fondy. Bylo tedy obtížné ověřit, že celkové stropy nebyly překročeny. |
| --- | --- |

11.9

Neexistoval žádný kontrolní postup pro křížové investice mezi fondy. Bylo tedy obtížné ověřit, že celkové stropy nebyly překročeny.

| 11.9 | Komise je v současnosti schopná sledovat své investice a zasáhla by, kdyby věřila, že křížové investice mezi fondy se staly problémem. |
| --- | --- |

11.9

Komise je v současnosti schopná sledovat své investice a zasáhla by, kdyby věřila, že křížové investice mezi fondy se staly problémem.

Nedostatky v monitorování, účtování a oceňování operací rizikového kapitálu

| 11.10 | Monitorování operací rizikového kapitálu nebylo v minulosti přiměřené. Neprováděly se následné kontroly, zda zprostředkovatelé plní své povinnosti, pokud jde o podávání zpráv a poskytování informací, např. finančních výkazů, smluv k jednotlivým úvěrům a důkazních informací k výplatám. To vedlo k pozdnímu zpětnému získávání prostředků a nejistotě ohledně oceňování operací rizikového kapitálu. Po interní reorganizaci příslušného útvaru EIB v roce 2005 se finanční monitorování zlepšilo, nicméně je stále třeba zabývat se jistými nedostatky souvisejícími s operacemi provedenými v minulosti. |
| --- | --- |

11.10

Monitorování operací rizikového kapitálu nebylo v minulosti přiměřené. Neprováděly se následné kontroly, zda zprostředkovatelé plní své povinnosti, pokud jde o podávání zpráv a poskytování informací, např. finančních výkazů, smluv k jednotlivým úvěrům a důkazních informací k výplatám. To vedlo k pozdnímu zpětnému získávání prostředků a nejistotě ohledně oceňování operací rizikového kapitálu. Po interní reorganizaci příslušného útvaru EIB v roce 2005 se finanční monitorování zlepšilo, nicméně je stále třeba zabývat se jistými nedostatky souvisejícími s operacemi provedenými v minulosti.

| 11.11 | V předběžné konsolidované účetní závěrce Evropských společenství byly operace rizikového kapitálu zařazeny pod „úvěry poskytnuté z rozpočtu EU a ESUO v likvidaci“. Vzhledem k jejich povaze, tj. podobnosti s investicemi do vlastního kapitálu (viz bod 11.6), by měly být podle účetního pravidla Komise č. 11 („Finanční aktiva a pasiva“) klasifikovány jako „realizovatelné investice“ a oceňovány reálnými hodnotami. Účtují se však v historických cenách snížených o případné opravné položky na snížení hodnoty, jelikož jejich reálnou hodnotu nelze v současné době spolehlivě stanovit. Opravné položky na snížení hodnoty vycházejí z prozatímních nebo konečných odpisů. Za daných okolností je taková metoda přijatelná, nepoužívá se však soustavně. Účetní dvůr zjistil případy, kdy EIB měla k dispozici předběžné odhady ke snížení hodnoty, ale Komisi je nesdělila. Tento případ ukazuje potřebu aktualizovat úmluvu mezi Komisí a EIB, aby Komise dostávala veškeré relevantní informace včas a mohla je zohlednit při používání svých účetních pravidel. Komise by dále měla používání úmluvy aktivněji monitorovat, a nikoliv se pouze zcela spoléhat na informace poskytnuté EIB, jako je tomu nyní. |
| --- | --- |

11.11

V předběžné konsolidované účetní závěrce Evropských společenství byly operace rizikového kapitálu zařazeny pod „úvěry poskytnuté z rozpočtu EU a ESUO v likvidaci“. Vzhledem k jejich povaze, tj. podobnosti s investicemi do vlastního kapitálu (viz bod 11.6), by měly být podle účetního pravidla Komise č. 11 („Finanční aktiva a pasiva“) klasifikovány jako „realizovatelné investice“ a oceňovány reálnými hodnotami. Účtují se však v historických cenách snížených o případné opravné položky na snížení hodnoty, jelikož jejich reálnou hodnotu nelze v současné době spolehlivě stanovit. Opravné položky na snížení hodnoty vycházejí z prozatímních nebo konečných odpisů. Za daných okolností je taková metoda přijatelná, nepoužívá se však soustavně. Účetní dvůr zjistil případy, kdy EIB měla k dispozici předběžné odhady ke snížení hodnoty, ale Komisi je nesdělila. Tento případ ukazuje potřebu aktualizovat úmluvu mezi Komisí a EIB, aby Komise dostávala veškeré relevantní informace včas a mohla je zohlednit při používání svých účetních pravidel. Komise by dále měla používání úmluvy aktivněji monitorovat, a nikoliv se pouze zcela spoléhat na informace poskytnuté EIB, jako je tomu nyní.

| 11.11 | V účetní závěrce za rok 2006 provedla Komise změnu klasifikace těchto aktiv pod „realizovatelné investice“. Standardy účetního výkaznictví a účetní standardy se výrazně vyvíjely v období pověření MEDA. Evropská investiční banka (EIB) s Komisí sledují vývoj a nyní společně přezkoumávají současný stav, hledají nejhospodárnější řešení a rovněž přihlížejí k informacím poskytnutým na základě smluv, které byly s konečnými příjemci podepsány před mnoha lety (neobsahují tudíž současné standardy pro výkaznictví). Nové oznamovací povinnosti budou také odsouhlaseny vzhledem k obsahu výročních zpráv o provádění, které umožňují Komisi důkladněji sledovat uplatňování příslušného právního základu a pověření. |
| --- | --- |

11.11

V účetní závěrce za rok 2006 provedla Komise změnu klasifikace těchto aktiv pod „realizovatelné investice“. Standardy účetního výkaznictví a účetní standardy se výrazně vyvíjely v období pověření MEDA. Evropská investiční banka (EIB) s Komisí sledují vývoj a nyní společně přezkoumávají současný stav, hledají nejhospodárnější řešení a rovněž přihlížejí k informacím poskytnutým na základě smluv, které byly s konečnými příjemci podepsány před mnoha lety (neobsahují tudíž současné standardy pro výkaznictví). Nové oznamovací povinnosti budou také odsouhlaseny vzhledem k obsahu výročních zpráv o provádění, které umožňují Komisi důkladněji sledovat uplatňování příslušného právního základu a pověření.

Úrokové příspěvky

| 11.12 | Na některé úvěry EIB z oblasti životního prostředí se z rozpočtu Společenství vyplácejí úrokové příspěvky. Celkově platí, že související operace byly řízeny uspokojivě. Byla však zjištěna řada nedostatků. Konkrétně úvěrové smlouvy z nedávné doby, v hodnotě 135 milionů EUR, jimž se dostalo úrokových příspěvků ve výši 26,8 milionů EUR, umožňovaly v rozporu s článkem 6 nařízení MEDA II platby v jiných měnách než v euru. Dále jeden projekt, kterému byly přiznány úrokové příspěvky ve výši 8,5 milionu EUR, byl uzavřen, ačkoliv příjemce nepředložil požadovanou zprávu, v níž by potvrdil úspěšné provedení projektu. |
| --- | --- |

11.12

Na některé úvěry EIB z oblasti životního prostředí se z rozpočtu Společenství vyplácejí úrokové příspěvky. Celkově platí, že související operace byly řízeny uspokojivě. Byla však zjištěna řada nedostatků. Konkrétně úvěrové smlouvy z nedávné doby, v hodnotě 135 milionů EUR, jimž se dostalo úrokových příspěvků ve výši 26,8 milionů EUR, umožňovaly v rozporu s článkem 6 nařízení MEDA II platby v jiných měnách než v euru. Dále jeden projekt, kterému byly přiznány úrokové příspěvky ve výši 8,5 milionu EUR, byl uzavřen, ačkoliv příjemce nepředložil požadovanou zprávu, v níž by potvrdil úspěšné provedení projektu.

| 11.12 | V rámci MEDA II byla v jiné měně provedena pouze jedna výplata v jednom projektu. Pro další výplaty z této půjčky oznámila EIB dlužníkovi, že nebude možné vyplácet v jiných měnách než v EUR. Banka připravuje změny finančních smluv, aby byly v souladu s požadavkem nominální hodnoty v EUR. |
| --- | --- |

11.12

V rámci MEDA II byla v jiné měně provedena pouze jedna výplata v jednom projektu. Pro další výplaty z této půjčky oznámila EIB dlužníkovi, že nebude možné vyplácet v jiných měnách než v EUR. Banka připravuje změny finančních smluv, aby byly v souladu s požadavkem nominální hodnoty v EUR.

Podpůrný fond FEMIP pro technickou pomoc

| 11.13 | Projekty technické pomoci mají poskytovat příjemcům podporu v různých fázích projektového cyklu, tj. při stanovení, přípravě a implementaci projektu. Projekty technické pomoci jsou celkově vhodně řízeny. Ze 30 zkoumaných operací byly zjištěny problémy se způsobilostí ve třech případech, a to navzdory skutečnosti, že rámcová dohoda nepředpokládá možnost výjimky: |
| --- | --- |

11.13

Projekty technické pomoci mají poskytovat příjemcům podporu v různých fázích projektového cyklu, tj. při stanovení, přípravě a implementaci projektu. Projekty technické pomoci jsou celkově vhodně řízeny. Ze 30 zkoumaných operací byly zjištěny problémy se způsobilostí ve třech případech, a to navzdory skutečnosti, že rámcová dohoda nepředpokládá možnost výjimky:

| a) | U dvou zkoumaných projektů byly financovány studie posuzující dopady na životní prostředí v celkové výši 1,15 milionu EUR. Tyto studie však měli hradit navrhovatelé projektu. |
| --- | --- |

a)

U dvou zkoumaných projektů byly financovány studie posuzující dopady na životní prostředí v celkové výši 1,15 milionu EUR. Tyto studie však měli hradit navrhovatelé projektu.

| b) | Externí hodnocení technické pomoci v polovině období ve výši 0,2 milionu EUR bylo rovněž financováno z podpůrného fondu pro technickou pomoc, což není v souladu s definicí způsobilých projektů technické pomoci uvedenou v rámcové dohodě. |
| --- | --- |

b)

Externí hodnocení technické pomoci v polovině období ve výši 0,2 milionu EUR bylo rovněž financováno z podpůrného fondu pro technickou pomoc, což není v souladu s definicí způsobilých projektů technické pomoci uvedenou v rámcové dohodě.

| 11.13 | Evropské směrnice týkající se dopadu na životní prostředí jsou náročné, zejména ty, které se týkají veřejné konzultace. Posouzení dopadů na životní prostředí je nedílnou součástí celého investičního projektu EIB. Místně financovaná a prováděná posouzení často nesplňují požadavky směrnic EU. Kromě toho je EIB někdy kritizována nevládními organizacemi, že není ohledně těchto požadavků dostatečně přísná. Vzhledem k investicím EIB ve výši 0,2 milionu EUR, bylo posouzení dopadů stanoveno jako podmínka pro vyplacení půjčky. |
| --- | --- |

11.13

Evropské směrnice týkající se dopadu na životní prostředí jsou náročné, zejména ty, které se týkají veřejné konzultace. Posouzení dopadů na životní prostředí je nedílnou součástí celého investičního projektu EIB. Místně financovaná a prováděná posouzení často nesplňují požadavky směrnic EU. Kromě toho je EIB někdy kritizována nevládními organizacemi, že není ohledně těchto požadavků dostatečně přísná. Vzhledem k investicím EIB ve výši 0,2 milionu EUR, bylo posouzení dopadů stanoveno jako podmínka pro vyplacení půjčky.

Komise souhlasila s financováním střednědobého hodnocení z podpůrného fondu Nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) po posouzení dodržování kritérií způsobilosti. Provedení hodnocení v polovině období podporuje investice EIB prostřednictvím zdokonalené technické pomoci. Jak Komise, tak i EIB považují za vhodné financovat výkon hodnocení v polovině období z podpůrného fondu FEMIP.

Povinnost poskytovat informace a podávat zprávy rozpočtovým orgánům

| 11.14 | Od zahájení programu MEDA v roce 1996 má Komise povinnost předkládat Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o opatřeních financovaných během daného roku (článek 15 nařízení MEDA). Komise sice vydala obecnou výroční zprávu o rozvojové spolupráci, zpráva však v současné době neposkytuje dostatečné informace o pokroku, jehož bylo prostřednictvím finančních nástrojů dosaženo. |
| --- | --- |

11.14

Od zahájení programu MEDA v roce 1996 má Komise povinnost předkládat Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o opatřeních financovaných během daného roku (článek 15 nařízení MEDA). Komise sice vydala obecnou výroční zprávu o rozvojové spolupráci, zpráva však v současné době neposkytuje dostatečné informace o pokroku, jehož bylo prostřednictvím finančních nástrojů dosaženo.

| 11.14 | Komise zváží poskytnutí podrobnějších informací rozpočtovému orgánu. |
| --- | --- |

11.14

Komise zváží poskytnutí podrobnějších informací rozpočtovému orgánu.

Klasifikace bankovních účtů v účetní závěrce Společenství

| 11.15 | Rozpočtové zdroje se převádějí na zvláštní úročené účty (8), které jménem Komise vede EIB. Částky na těchto účtech byly v předběžné konsolidované účetní závěrce Společenství účtovány jako předběžné financování. Tato klasifikace se lišila od klasifikace používané při účtování podobně prováděných programů zadaných Komisí jiným finančním institucím. V těchto ostatních případech byly tyto bankovní účty klasifikovány jako „peněžní prostředky a jejich ekvivalenty“. |
| --- | --- |

11.15

Rozpočtové zdroje se převádějí na zvláštní úročené účty (8), které jménem Komise vede EIB. Částky na těchto účtech byly v předběžné konsolidované účetní závěrce Společenství účtovány jako předběžné financování. Tato klasifikace se lišila od klasifikace používané při účtování podobně prováděných programů zadaných Komisí jiným finančním institucím. V těchto ostatních případech byly tyto bankovní účty klasifikovány jako „peněžní prostředky a jejich ekvivalenty“.

| 11.15 | Pro účetní závěrku 2006 byla použita reklasifikace ve smyslu uvedeném Účetním dvorem. |
| --- | --- |

11.15

Pro účetní závěrku 2006 byla použita reklasifikace ve smyslu uvedeném Účetním dvorem.

Závěry a doporučení

| 11.16 | Řízení bankovních opatření v rámci nařízení MEDA, pokud jde o technickou pomoc a úvěry s úrokovými příspěvky, bylo celkově uspokojivé. U operací rizikového kapitálu však Účetní dvůr zjistil nedostatky v prováděcích postupech a postupech pro monitorování a ve sdělování všech relevantních údajů Evropskou investiční bankou Komisi, aby Komise mohla plně aplikovat svá účetní pravidla. U operací rizikového kapitálu a úrokových příspěvků bylo rovněž zjištěno, že příjemci ne vždy plnili své smluvní povinnosti a povinnosti související s poskytováním informací a podáváním zpráv. Měly by se podniknout vhodné kroky, které zajistí plnění smluvních povinností ze strany finančních zprostředkovatelů a dlužníků. |
| --- | --- |

11.16

Řízení bankovních opatření v rámci nařízení MEDA, pokud jde o technickou pomoc a úvěry s úrokovými příspěvky, bylo celkově uspokojivé. U operací rizikového kapitálu však Účetní dvůr zjistil nedostatky v prováděcích postupech a postupech pro monitorování a ve sdělování všech relevantních údajů Evropskou investiční bankou Komisi, aby Komise mohla plně aplikovat svá účetní pravidla. U operací rizikového kapitálu a úrokových příspěvků bylo rovněž zjištěno, že příjemci ne vždy plnili své smluvní povinnosti a povinnosti související s poskytováním informací a podáváním zpráv. Měly by se podniknout vhodné kroky, které zajistí plnění smluvních povinností ze strany finančních zprostředkovatelů a dlužníků.

| 11.16 | Komise podnikne vhodné kroky, které zajistí plnění smluvních povinností ze strany finančních zprostředkovatelů a dlužníků. |
| --- | --- |

11.16

Komise podnikne vhodné kroky, které zajistí plnění smluvních povinností ze strany finančních zprostředkovatelů a dlužníků.

| 11.17 | Úmluvu o řízení operací rizikového kapitálu a úrokových příspěvcích mezi Komisí a EIM je třeba zdokonalit a aktualizovat. |
| --- | --- |

11.17

Úmluvu o řízení operací rizikového kapitálu a úrokových příspěvcích mezi Komisí a EIM je třeba zdokonalit a aktualizovat.

| 11.17 | Komise spolupracuje s EIB v oblasti nových vykazovacích požadavků v souladu s novými účetními pravidly a hledá nejhospodárnější řešení. |
| --- | --- |

11.17

Komise spolupracuje s EIB v oblasti nových vykazovacích požadavků v souladu s novými účetními pravidly a hledá nejhospodárnější řešení.

| 11.18 | Komise by si měla stanovit přísnější postupy pro monitorování, aby zajistila úplnost a spolehlivost finančních údajů. Měla by poskytovat úplnější informace o pokroku dosaženém prostřednictvím finančních nástrojů a rovněž by měla zacházet s různými bankovními účty otevřenými pro akce, jejichž provádění svěřila jiným subjektům, jednotně. |
| --- | --- |

11.18

Komise by si měla stanovit přísnější postupy pro monitorování, aby zajistila úplnost a spolehlivost finančních údajů. Měla by poskytovat úplnější informace o pokroku dosaženém prostřednictvím finančních nástrojů a rovněž by měla zacházet s různými bankovními účty otevřenými pro akce, jejichž provádění svěřila jiným subjektům, jednotně.

| 11.18 | Komise uložila EIB, aby jejím jménem prováděla operace a určila jí některé odpovědnosti za řízení, které jsou jasně vymezené v Úmluvě a musí být zachovány. Komise je připravená dál posilovat své sledování činností uložených EIB, s ohledem na články Úmluvy. |
| --- | --- |

11.18

Komise uložila EIB, aby jejím jménem prováděla operace a určila jí některé odpovědnosti za řízení, které jsou jasně vymezené v Úmluvě a musí být zachovány. Komise je připravená dál posilovat své sledování činností uložených EIB, s ohledem na články Úmluvy.

Komise zváží poskytnutí podrobnějších informací rozpočtovému orgánu.

Pro účetní závěrku 2006 byla použita reklasifikace ve smyslu uvedeném Účetním dvorem.

ZÁRUČNÍ FOND PRO VNĚJŠÍ VZTAHY

| 11.19 | Úkolem Záručního fondu pro vnější vztahy (9) (dále jen „záruční fond“), jež poskytuje záruky k úvěrům třetím zemím, je vyplácet náhrady věřitelům (10) Společenství v případě nesplácení ze strany příjemce, a předcházet tak přímým nárokům vůči rozpočtu Společenství. Administrativní správu záručního fondu provádí GŘ ECFIN a za správu hotovosti (11) odpovídá EIB. Celkové zdroje záručního fondu k 31. prosinci 2006 činily 1 379 milionů EUR. |
| --- | --- |

11.19

Úkolem Záručního fondu pro vnější vztahy (9) (dále jen „záruční fond“), jež poskytuje záruky k úvěrům třetím zemím, je vyplácet náhrady věřitelům (10) Společenství v případě nesplácení ze strany příjemce, a předcházet tak přímým nárokům vůči rozpočtu Společenství. Administrativní správu záručního fondu provádí GŘ ECFIN a za správu hotovosti (11) odpovídá EIB. Celkové zdroje záručního fondu k 31. prosinci 2006 činily 1 379 milionů EUR.

| 11.20 | Účetní dvůr shledal, že v roce 2006 bylo řízení záručního fondu uspokojivé. V roce 2006 nebyly vůči záručnímu fondu vzneseny žádné nároky na plnění záruk. |
| --- | --- |

11.20

Účetní dvůr shledal, že v roce 2006 bylo řízení záručního fondu uspokojivé. V roce 2006 nebyly vůči záručnímu fondu vzneseny žádné nároky na plnění záruk.

ESUO V LIKVIDACI

| 11.21 | Po skončení platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) dne 23. července 2002 byla aktiva a pasiva ESUO převedena na Evropské společenství (12). Čistá hodnota těchto aktiv a pasiv, uváděná jako Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci), byla přidělena na výzkum v odvětvích souvisejících s uhelným a ocelářským průmyslem. K 31. prosinci 2006 byla hodnota celkových aktiv ESUO v likvidaci 2 174 milionů EUR oproti 2 214 milionům EUR k 31. prosinci 2005. |
| --- | --- |

11.21

Po skončení platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) dne 23. července 2002 byla aktiva a pasiva ESUO převedena na Evropské společenství (12). Čistá hodnota těchto aktiv a pasiv, uváděná jako Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci), byla přidělena na výzkum v odvětvích souvisejících s uhelným a ocelářským průmyslem. K 31. prosinci 2006 byla hodnota celkových aktiv ESUO v likvidaci 2 174 milionů EUR oproti 2 214 milionům EUR k 31. prosinci 2005.

| 11.22 | Likvidace finančních operací ESUO v likvidaci probíhá v souladu s příslušnými právními předpisy, včetně víceletých finančních pokynů. |
| --- | --- |

11.22

Likvidace finančních operací ESUO v likvidaci probíhá v souladu s příslušnými právními předpisy, včetně víceletých finančních pokynů.

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY

| 11.23 | Viz
  příloha 11.1
  . |
| --- | --- |

11.23

Viz
  příloha 11.1
  .

---

(1)  Například prostřednictvím tzv. protokolů, separátních bilaterálních finančních dohod mezi EU a středomořskými zeměmi, a nařízení Rady (EHS) č. 1763/92 ze dne 29. června 1992, kterým se stanoví pravidla finanční spolupráce se středomořskými zeměmi, které nejsou členy EU.

(2)  Partnerské země a území v rámci nařízení MEDA: Maroko, Alžírsko, Tunisko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy, Libanon, Sýrie, Turecko, Kypr a Malta. Kypr a Malta se staly členskými státy EU a Turecko dostává zvláštní předvstupní pomoc.

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 2698/2000 ze dne 27. listopadu 2000 („MEDA II“) (Úř. věst. L 311, 12.12.2000, s. 1) kterým se mění nařízení (ES) č. 1488/96 („MEDA I“) (Úř. věst. L 189, 30.7.1996, s. 1).

(4)  Evropský nástroj sousedství a partnerství byl zřízen s účinností od roku 2007 (Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1).

(5)  Úvěry EIB z jejích vlastních zdrojů, na něž se přidělují úrokové příspěvky z rozpočtu EU.

(6)  Je třeba rozlišovat mezi podpůrným fondem FEMIP a svěřeneckým fondem FEMIP, který financují přímo členské státy EU formou příspěvků v celkové výši 32,5 milionu EUR. Do svěřeneckého fondu navíc přispěla i Komise částkou 1 milionu EUR.

(7)  Celková výše této částky k 30. červnu 2005 byla 489 milionů EUR.

Zdroj: Evropská investiční banka.

(8)  K 31. prosinci 2006 bylo na těchto zvláštních bankovních účtech uloženo celkem 233,1 milionu EUR.

(9)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994 (Úř. věst. L 293, 12.11.1994, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 89/2007 ze dne 30. ledna 2007 (Úř. věst. L 22, 31.1.2007, s. 1).

(10)  Především EIB, ale také zahraniční úvěry Euratomu a úvěry, které poskytuje ES třetím zemím v rámci makrofinanční pomoci (macro-financial assistance – MFA).

(11)  Dohoda o správě mezi EIB a Evropskou komisí, naposledy pozměněná dne 28. dubna 2002 a 8. května 2002.

(12)  Protokol o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel (Úř. věst. C 80, 10.3.2001, s. 67).

PŘÍLOHA 11.1

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky Účetního dvora

| Připomínky Účetního dvora | Situace v roce 2006 | Další potřebné kroky | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Zvláštní připomínky k projektům finančního mechanismu |
| Veřejné soutěže |
| V bodě 10.33 výroční zprávy za rozpočtový rok 2002 bylo popsáno preferenční zacházení při instalaci elektrického transformátoru pro stavbu větrné farmy ve Španělsku (Galicie), kde koncese na montáž větrné farmy vyžadovala použití místní produkce (Galicie) v míře 74 % (80 % včetně inženýrských prací). Aby získal zvláštní povolení od regionálních orgánů k nákupu tohoto zařízení ve Švédsku, musel příjemce potvrdit, že produkt nelze získat na domácím trhu. Komise byla vyzvána, aby tento případ prozkoumala a ujistila se, že domácí produkty nebyly zvýhodňovány. | Komise prošetřila tento případ bez EIB a zjistila domnělé porušení příslušné směrnice, měla však za to, že žádné další kroky nejsou na místě. | | Komise prozkoumala případ jak z hlediska veřejných zakázek, tak z hlediska volného pohybu zboží. Zjistila potenciální, ale nepodložená porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek platných v té době, ale žádný důkaz o porušení předpisů volného pohybu zboží. Dospěla k názoru, že žádné další kroky ve věci zadávání veřejných zakázek nejsou vhodné, jelikož podle platných právních předpisů by se na provozovatele už nevztahovala pravidla. |
| Přehled aktiv držených finančními institucemi jménem Komise |
| V bodě 10.16 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 se uvádí, že:
  10.16 b) Komise nezaúčtovala do aktiv, a tedy ani nevykázala ve své účetní závěrce příspěvek na bankovní operaci, kterou Kreditanstalt für Wiederaufbau provádí v Bosně Hercegovině a v jejímž rámci byla vyplacena částka 44,25 milionu EUR;
  10.16 c) Evropské agentuře pro rekonstrukci (EAR) byl poskytnut finanční příspěvek EU na provedení bankovních operací v Kosovu, Černé hoře a Srbsku v celkové hodnotě 16 milionů EUR. Tento příspěvek spravovala KfW. Komise ani EAR tyto částky nevykázaly ve své předběžné účetní závěrce za rok 2004. | Komise ve shodě se svou odpovědí na zjištění Účetního dvora zahrnula tyto částky do své konečné účetní závěrky za rok 2004. V roce 2005 však tyto částky již ve finančních výkazech nefigurovaly, aniž by byla tato skutečnost nějak vysvětlena.
  V roce 2006 Komise zaúčtovala 46,1 milionu EUR z těchto účastí jako aktiva a na účtu výsledku hospodaření vytvořila zisk. Komise rozhodla (1) použít tyto částky na finanční účast v Evropském fondu pro jihovýchodní Evropu (2) (komerční soukromá společnost typu SICAV) (3) nákupem 922,5685 akcií typu „C“ v ceně 50 000  EUR za akcii. Tyto akcie zakoupil (4) Evropský investiční fond jménem Komise v rámci zvláštní svěřenecké dohody. Tato finanční účast měla ke konci roku 2006 hodnotu 49,4 milionu EUR. | Pokud jde o aktiva ve finančních účastech, musí Komise implementovat platné postupy pro monitorování a kontrolu, aby tak zajistila, že tato aktiva budou vždy řádně zaúčtována. | Od roku 2006 Komise zajišťuje, aby zaznamenávání a sledování aktiv držených ve formě finančních podílů bylo provozováno správně, včas a podle správného zařazení. Půjčky ve výši 44,250 milionů EUR společnosti Kreditanstalt für Wiederaufbau nebyly zahrnuty do aktiv za rok 2005. Podpisem dohody o převodu dne 19. června 2006 však Komise a Evropská agentura pro obnovu (EAR) povolily převod nesplacených úvěrů spadajících pod „Evropské fondy“ na Evropský fond pro jihovýchodní Evropu (EFSE). Tato částka je zahrnuta v aktivech rozvahy ES za rok 2006 a dál bude sledována.


  Komise prozkoumá kroky, které podnikne, aby zlepšila situaci a uplatnila příslušná opatření. |
| Pokud jde o stávající aktiva, která jménem Komise drží finanční instituce, byl podobný problém nastíněn v bodech 10.17 a 10.18 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004. Tento přehled by měl zaručit pravidelné a vhodné monitorování aktiv. | Se zavedením nového účetního systému v roce 2005 získala Komise částečný přehled o aktivech na svých účtech. | | |

Připomínky Účetního dvora

Situace v roce 2006

Další potřebné kroky

Odpověď Komise

Zvláštní připomínky k projektům finančního mechanismu

Veřejné soutěže

V bodě 10.33 výroční zprávy za rozpočtový rok 2002 bylo popsáno preferenční zacházení při instalaci elektrického transformátoru pro stavbu větrné farmy ve Španělsku (Galicie), kde koncese na montáž větrné farmy vyžadovala použití místní produkce (Galicie) v míře 74 % (80 % včetně inženýrských prací). Aby získal zvláštní povolení od regionálních orgánů k nákupu tohoto zařízení ve Švédsku, musel příjemce potvrdit, že produkt nelze získat na domácím trhu. Komise byla vyzvána, aby tento případ prozkoumala a ujistila se, že domácí produkty nebyly zvýhodňovány.

Komise prošetřila tento případ bez EIB a zjistila domnělé porušení příslušné směrnice, měla však za to, že žádné další kroky nejsou na místě.

Komise prozkoumala případ jak z hlediska veřejných zakázek, tak z hlediska volného pohybu zboží. Zjistila potenciální, ale nepodložená porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek platných v té době, ale žádný důkaz o porušení předpisů volného pohybu zboží. Dospěla k názoru, že žádné další kroky ve věci zadávání veřejných zakázek nejsou vhodné, jelikož podle platných právních předpisů by se na provozovatele už nevztahovala pravidla.

Přehled aktiv držených finančními institucemi jménem Komise

V bodě 10.16 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 se uvádí, že:

10.16 b) Komise nezaúčtovala do aktiv, a tedy ani nevykázala ve své účetní závěrce příspěvek na bankovní operaci, kterou Kreditanstalt für Wiederaufbau provádí v Bosně Hercegovině a v jejímž rámci byla vyplacena částka 44,25 milionu EUR;

10.16 c) Evropské agentuře pro rekonstrukci (EAR) byl poskytnut finanční příspěvek EU na provedení bankovních operací v Kosovu, Černé hoře a Srbsku v celkové hodnotě 16 milionů EUR. Tento příspěvek spravovala KfW. Komise ani EAR tyto částky nevykázaly ve své předběžné účetní závěrce za rok 2004.

Komise ve shodě se svou odpovědí na zjištění Účetního dvora zahrnula tyto částky do své konečné účetní závěrky za rok 2004. V roce 2005 však tyto částky již ve finančních výkazech nefigurovaly, aniž by byla tato skutečnost nějak vysvětlena.

V roce 2006 Komise zaúčtovala 46,1 milionu EUR z těchto účastí jako aktiva a na účtu výsledku hospodaření vytvořila zisk. Komise rozhodla (1) použít tyto částky na finanční účast v Evropském fondu pro jihovýchodní Evropu (2) (komerční soukromá společnost typu SICAV) (3) nákupem 922,5685 akcií typu „C“ v ceně 50 000  EUR za akcii. Tyto akcie zakoupil (4) Evropský investiční fond jménem Komise v rámci zvláštní svěřenecké dohody. Tato finanční účast měla ke konci roku 2006 hodnotu 49,4 milionu EUR.

Pokud jde o aktiva ve finančních účastech, musí Komise implementovat platné postupy pro monitorování a kontrolu, aby tak zajistila, že tato aktiva budou vždy řádně zaúčtována.

Od roku 2006 Komise zajišťuje, aby zaznamenávání a sledování aktiv držených ve formě finančních podílů bylo provozováno správně, včas a podle správného zařazení. Půjčky ve výši 44,250 milionů EUR společnosti Kreditanstalt für Wiederaufbau nebyly zahrnuty do aktiv za rok 2005. Podpisem dohody o převodu dne 19. června 2006 však Komise a Evropská agentura pro obnovu (EAR) povolily převod nesplacených úvěrů spadajících pod „Evropské fondy“ na Evropský fond pro jihovýchodní Evropu (EFSE). Tato částka je zahrnuta v aktivech rozvahy ES za rok 2006 a dál bude sledována.

Komise prozkoumá kroky, které podnikne, aby zlepšila situaci a uplatnila příslušná opatření.

Pokud jde o stávající aktiva, která jménem Komise drží finanční instituce, byl podobný problém nastíněn v bodech 10.17 a 10.18 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004. Tento přehled by měl zaručit pravidelné a vhodné monitorování aktiv.

Se zavedením nového účetního systému v roce 2005 získala Komise částečný přehled o aktivech na svých účtech.

---

(1)  Rozhodnutí K(2006) 2307 ze dne 8. června 2006.

(2)  Fond má akcie A (soukromé investice), B (účasti mezzanine) a C (dárcovské akcie). Ztráty se přidělují nejprve na akcie C, a jsou-li akcie C zcela využity, pak na akcie B. Cena méně rizikových akcií B byla stanovena na 25 000 EUR, což je o polovinu méně než u vysoce rizikových akcií C (50 000 EUR).

(3)  Fond je zřízen podle lucemburského práva jako SICAV (investiční společnost s proměnným kapitálem – zvláštní investiční fond z franc. Société d'Investissment à Capital Variable – Fonds d'Investissement Spécialisé).

(4)  Nešlo o hotovostní operaci, protože aktiva byla převedena ze stávajících revolvingových úvěrů spravovaných německou Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), jež byly předmětem výše uvedených zjištění Účetního dvora z výroční zprávy za rok 2004.

PŘÍLOHY

PŘÍLOHA I

Finanční informace k souhrnném rozpočtu

OBSAH

ZÁKLADNÍ INFORMACE O ROZPOČTU

| 1. | Skladba rozpočtu |
| --- | --- |

1.

Skladba rozpočtu

| 2. | Právní základ |
| --- | --- |

2.

Právní základ

| 3. | Rozpočtové zásady stanovené ve Smlouvách a ve finančním nařízení |
| --- | --- |

3.

Rozpočtové zásady stanovené ve Smlouvách a ve finančním nařízení

| 4. | Obsah a struktura rozpočtu |
| --- | --- |

4.

Obsah a struktura rozpočtu

| 5. | Financování rozpočtu (rozpočtové příjmy) |
| --- | --- |

5.

Financování rozpočtu (rozpočtové příjmy)

| 6. | Druhy rozpočtových prostředků |
| --- | --- |

6.

Druhy rozpočtových prostředků

| 7. | Plnění rozpočtu |
| --- | --- |

7.

Plnění rozpočtu

| 7.1. | Odpovědnost za plnění rozpočtu |
| --- | --- |

7.1.

Odpovědnost za plnění rozpočtu

| 7.2. | Realizace příjmů |
| --- | --- |

7.2.

Realizace příjmů

| 7.3. | Realizace výdajů |
| --- | --- |

7.3.

Realizace výdajů

| 7.4. | Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu a stanovení zůstatku za rozpočtový rok |
| --- | --- |

7.4.

Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu a stanovení zůstatku za rozpočtový rok

| 8. | Předkládání účtů |
| --- | --- |

8.

Předkládání účtů

| 9. | Externí audit |
| --- | --- |

9.

Externí audit

| 10. | Absolutorium a nápravná opatření |
| --- | --- |

10.

Absolutorium a nápravná opatření

VYSVĚTLUJÍCÍ POZNÁMKY

Zdroje finančních údajů

Měnová jednotka

Zkratky a symboly

SCHÉMATA

ZÁKLADNÍ INFORMACE O ROZPOČTU

1.   SKLADBA ROZPOČTU

Rozpočet tvoří výdaje Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom). Zahrnuje rovněž správní výdaje na spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí a v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, jakož i další výdaje, o kterých se Rada domnívá, že by měly být hrazeny z rozpočtu, neboť přispívají k plnění těchto politik.

2.   PRÁVNÍ ZÁKLAD

Rozpočet se řídí finančními ustanoveními Římských smluv (1)
   (2) (články 268 až 280 Smlouvy o založení ES a články 171 až 183 Smlouvy o Euratomu) a finančními nařízeními (3).

3.   ROZPOČTOVÉ ZÁSADY STANOVENÉ VE SMLOUVÁCH A VE FINANČNÍM NAŘÍZENÍ

Veškeré příjmy a výdaje Společenství jsou zahrnuty do jednoho rozpočtu (zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu). Rozpočet se schvaluje na dobu jednoho rozpočtového roku (zásada ročního rozpočtu). Příjmy a výdaje rozpočtu musí být vyrovnané (zásada vyrovnanosti rozpočtu). Účty se sestavují, plní a předkládají v eurech (zásada zúčtovací jednotky). Příjmy musí sloužit k financování všech výdajů bez rozdílu a stejně jako výdaje musí být zaznamenány v rozpočtu a následně ve finančních výkazech v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů (zásada obecnosti rozpočtu). Rozpočtové prostředky se přidělují na konkrétní účely v členění do hlav a kapitol; kapitoly se dále člení do článků a bodů (zásada specifikace). Rozpočtové prostředky musí být použity v souladu se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti (zásada řádného finančního řízení). Při sestavování a plnění rozpočtu a při předkládání účtů se dodržuje zásada průhlednosti (zásada průhlednosti). Z těchto hlavních zásad existuje několik menších výjimek.

4.   OBSAH A STRUKTURA ROZPOČTU

Rozpočet tvoří souhrnný výkaz příjmů a výdajů a výkazy příjmů a výdajů jednotlivých orgánů a institucí v osmi samostatných oddílech: oddíl I – Parlament; oddíl II – Rada; oddíl III – Komise; oddíl IV – Soudní dvůr; oddíl V – Účetní dvůr; oddíl VI – Hospodářský a sociální výbor; oddíl VII – Výbor regionů a oddíl VIII – Evropský veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů.

V rámci každého oddílu jsou příjmy a výdaje rozčleněny do rozpočtových položek (hlavy, kapitoly, články a případně body) podle jejich druhu a účelu, na který mají být použity.

5.   FINANCOVÁNÍ ROZPOČTU (ROZPOČTOVÉ PŘÍJMY)

Rozpočet je financován převážně z vlastních zdrojů Společenství, kterými jsou: vlastní zdroje odvozené z HND, vlastní zdroje z DPH, cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru a izoglukózy (4).

Kromě vlastních zdrojů existují další příjmy, které jsou však pouze okrajové (viz
  schéma I
  ).

6.   DRUHY ROZPOČTOVÝCH PROSTŘEDKŮ

K pokrytí odhadovaných výdajů existují v rozpočtu následující druhy prostředků:

| a) | rozlišené prostředky (RP) jsou určeny k financování víceletých činností v některých rozpočtových oblastech. Patří mezi ně prostředky na závazky (PZ) a prostředky na platby (PP):






  — | prostředky na závazky umožňují v průběhu daného rozpočtového roku vznik právních závazků, které se týkají činností prováděných během několika rozpočtových let; |
| --- | --- | --- |

a)

rozlišené prostředky (RP) jsou určeny k financování víceletých činností v některých rozpočtových oblastech. Patří mezi ně prostředky na závazky (PZ) a prostředky na platby (PP):

—

prostředky na závazky umožňují v průběhu daného rozpočtového roku vznik právních závazků, které se týkají činností prováděných během několika rozpočtových let;

| — | prostředky na platby umožňují financování výdajů, které vyplývají z právních závazků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a v přecházejících rozpočtových letech; |
| --- | --- |

—

prostředky na platby umožňují financování výdajů, které vyplývají z právních závazků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a v přecházejících rozpočtových letech;

| b) | nerozlišené prostředky (NP) umožňují realizovat závazky a platby týkající se činností uskutečňovaných v průběhu běžného rozpočtového roku. |
| --- | --- |

b)

nerozlišené prostředky (NP) umožňují realizovat závazky a platby týkající se činností uskutečňovaných v průběhu běžného rozpočtového roku.

Z tohoto důvodu je nezbytné uvést za každý rozpočtový rok tyto dva celkové součty:

| a) | celkové příděly na závazky (PNZ) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na závazky (PZ) (5); |
| --- | --- |

a)

celkové příděly na závazky (PNZ) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na závazky (PZ) (5);

| b) | celkové příděly na platby (PNP) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na platby (PP) (5). |
| --- | --- |

b)

celkové příděly na platby (PNP) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na platby (PP) (5).

Rozpočtové příjmy slouží k pokrytí celkových přídělů na platby, ale nemusejí pokrýt prostředky na závazky.

Následující zjednodušené schéma (s fiktivními hodnotami) znázorňuje dopad těchto druhů prostředků v každém rozpočtovém roce.

Image

7.   PLNĚNÍ ROZPOČTU

7.1.   Odpovědnost za plnění rozpočtu

Komise plní rozpočet na vlastní odpovědnost, v souladu s finančním nařízením a v mezích přidělených prostředků. Komise přiznává ostatním orgánům potřebné pravomoci pro plnění těch oddílů rozpočtu, které se jich týkají (6). Finanční nařízení stanoví postupy plnění rozpočtu a především odpovědnost schvalujících osob, účetních, správců zálohových účtů a interních auditorů orgánů. Ve dvou největších oblastech výdajů (záruční sekce EZOZF a strukturální fondy) sdílí Společenství řízení svých finančních prostředků s členskými státy.

7.2.   Realizace příjmů

Odhadované příjmy, které jsou zapsané v rozpočtu, lze změnit opravnými rozpočty.

Realizace rozpočtových příjmů spočívá ve stanovení nároků a výběru příjmů splatných Společenství (příjmy z vlastních zdrojů a ostatní příjmy). Řídí se zvláštními právními předpisy (7). Skutečné příjmy rozpočtového roku lze stanovit jako celkový součet částek vybraných na základě nároků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a částek k úhradě na základě nároků z předcházejících rozpočtových let.

7.3.   Realizace výdajů

Odhadované výdaje se zapisují do rozpočtu.

Realizace rozpočtových výdajů, tj. změny a používání rozpočtových prostředků, lze shrnout takto:

| a) | příděly na závazky:






  i) | vývoj prostředků: celkové příděly na závazky v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PZ) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky na závazky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku + neautomatické přenosy prostředků z předcházejícího rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na závazek + opětovně poskytnuté prostředky na závazky, které byly v předcházejících letech uvolněny; |
| --- | --- | --- |

a)

příděly na závazky:

i)

vývoj prostředků: celkové příděly na závazky v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PZ) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky na závazky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku + neautomatické přenosy prostředků z předcházejícího rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na závazek + opětovně poskytnuté prostředky na závazky, které byly v předcházejících letech uvolněny;

| ii) | použití prostředků: konečné příděly na závazky se v průběhu rozpočtového roku použijí ve formě přijatých závazků (využité příděly na závazky = částka odpovídající vzniklým závazkům); |
| --- | --- |

ii)

použití prostředků: konečné příděly na závazky se v průběhu rozpočtového roku použijí ve formě přijatých závazků (využité příděly na závazky = částka odpovídající vzniklým závazkům);

| iii) | přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v daném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku; |
| --- | --- |

iii)

přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v daném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku;

| iv) | rušení prostředků: zůstatek se ruší; |
| --- | --- |

iv)

rušení prostředků: zůstatek se ruší;

| b) | příděly na platby:






  i) | vývoj prostředků: celkové příděly na platby v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PP) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku formou automatických nebo neautomatických přenosů prostředků z předcházejícího rozpočtového roku; |
| --- | --- | --- |

b)

příděly na platby:

i)

vývoj prostředků: celkové příděly na platby v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PP) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku formou automatických nebo neautomatických přenosů prostředků z předcházejícího rozpočtového roku;

| ii) | použití prostředků daného rozpočtového roku: příděly na platby příslušného rozpočtového roku se použijí ve formě plateb. Jejich součástí nejsou prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku (použité příděly na platby = platby, které byly uskutečněny z prostředků daného rozpočtového roku); |
| --- | --- |

ii)

použití prostředků daného rozpočtového roku: příděly na platby příslušného rozpočtového roku se použijí ve formě plateb. Jejich součástí nejsou prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku (použité příděly na platby = platby, které byly uskutečněny z prostředků daného rozpočtového roku);

| iii) | přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v běžném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku; |
| --- | --- |

iii)

přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v běžném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku;

| iv) | rušení prostředků: zůstatek se ruší; |
| --- | --- |

iv)

rušení prostředků: zůstatek se ruší;

| v) | celkové platby provedené v průběhu rozpočtového roku: platby uskutečněné z přídělů na platby příslušného rozpočtového roku + platby uskutečněné z přídělů na platby, které byly přeneseny z předcházejícího rozpočtového roku; |
| --- | --- |

v)

celkové platby provedené v průběhu rozpočtového roku: platby uskutečněné z přídělů na platby příslušného rozpočtového roku + platby uskutečněné z přídělů na platby, které byly přeneseny z předcházejícího rozpočtového roku;

| vi) | skutečné výdaje, které jdou k tíži rozpočtu běžného rozpočtového roku: výdaje uvedené v konsolidovaném výkazu o plnění rozpočtu (viz bod 7.4) = platby uskutečněné z přídělů na platby daného rozpočtového roku + příděly na platby daného rozpočtového roku přenesené do následujícího rozpočtového roku. |
| --- | --- |

vi)

skutečné výdaje, které jdou k tíži rozpočtu běžného rozpočtového roku: výdaje uvedené v konsolidovaném výkazu o plnění rozpočtu (viz bod 7.4) = platby uskutečněné z přídělů na platby daného rozpočtového roku + příděly na platby daného rozpočtového roku přenesené do následujícího rozpočtového roku.

7.4.   Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu a stanovení zůstatku za rozpočtový rok

Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu se sestavují po uzávěrce rozpočtového roku. Stanoví se v nich zůstatek rozpočtového roku, který se zapíše prostřednictvím opravného rozpočtu do rozpočtu na následující rok.

8.   PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ

Účty za daný rozpočtový rok se předkládají Parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru nejpozději 31. března následujícího roku. Tyto účty tvoří finanční výkazy, výkaz o plnění rozpočtu a doprovodná zpráva o rozpočtovém a finančním řízení.

9.   EXTERNÍ AUDIT

Externí audit rozpočtu vykonává od roku 1977 Účetní dvůr Evropských společenství (8) (dále jen „Účetní dvůr“). Účetní dvůr přezkoumává všechny příjmové a výdajové účty rozpočtu. Musí Evropskému parlamentu a Radě předložit prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účtů a legality a správnosti uskutečněných operací. Posuzuje legalitu a správnost příjmů a výdajů a ujišťuje se o řádnosti finančního řízení. Účetní dvůr může provádět audity před uzávěrkou příslušného rozpočtového roku, a to na základě účetních dokladů, popřípadě na místě v orgánech Společenství, ve členských státech a ve třetích zemích. Účetní dvůr vypracuje za každý rozpočtový rok výroční zprávu. Může také kdykoliv předkládat své připomínky ke specifickým otázkám a na žádost kteréhokoliv orgánu Společenství vydávat stanoviska.

10.   ABSOLUTORIUM A NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ

Od roku 1977 se uplatňují tato ustanovení (9): Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady do 30. dubna roku n+2 (roku, který následuje po příslušném rozpočtovém roce) Komisi absolutorium za plnění rozpočtu roku n. Rada a Evropský parlament za tímto účelem přezkoumávají účty předložené Komisí, jakož i výroční zprávu a zvláštní zprávy Účetního dvora. Na základě připomínek obsažených v rozhodnutí o absolutoriu musí příslušné orgány přijmout vhodná opatření a vypracovat o nich zprávu.

VYSVĚTLUJÍCÍ POZNÁMKY

ZDROJE FINANČNÍCH ÚDAJŮ

Finanční údaje uvedené v této příloze pocházejí z účetní závěrky Evropských společenství a z různých jiných finančních výkazů předkládaných Komisí. Geografické rozdělení bylo vytvořeno na základě kódů zemí používaných v systému účetních informací Komise (ABAC). Komise upozorňuje, že veškeré údaje o příjmech a výdajích poskytnuté členskými státy byly získány na základě aritmetických operací, a tudíž poskytují neúplné informace o prospěchu, který jednotlivým státům členství v Evropské unii přináší. Z tohoto důvodu je při jejich interpretaci nutno postupovat obezřetně.

MĚNOVÁ JEDNOTKA

Veškeré finanční údaje se uvádějí v milionech eur. Celkové částky jsou dány zaokrouhlením jednotlivých přesných hodnot, a proto se nemusí nutně shodovat se součty zaokrouhlených čísel.

ZKRATKY A SYMBOLY

| AT | Rakousko |
| --- | --- |
| BE | Belgie |
| CY | Kypr |
| CZ | Česká republika |
| DE | Německo |
| DK | Dánsko |
| DKK | Dánská koruna |
| DPH | Daň z přidané hodnoty |
| EE | Estonsko |
| EHS | Evropské hospodářské společenství |
| EL | Řecko |
| ES | Španělsko |
| ES | Evropské společenství (Evropská společenství) |
| ESAE nebo Euratom | Evropské společenství pro atomovou energii |
| ESUO | Evropské společenství uhlí a oceli |
| ESVO | Evropské sdružení volného obchodu |
| EU | Evropská unie |
| EU-25 | Celkem všech 25 členských států Evropské unie |
| FI | Finsko |
| FN | Finanční nařízení ze dne 25. června 2002 |
| FR | Francie |
| GBP | Libra šterlinků |
| hl. | Hlava rozpočtu |
| HND | Hrubý národní důchod |
| HU | Maďarsko |
| IE | Irsko |
| IT | Itálie |
| kap. | Kapitola rozpočtu |
| LT | Litva |
| LU | Lucembursko |
| LV | Lotyšsko |
| MT | Malta |
| NL | Nizozemsko |
| NP | Nerozlišené prostředky |
| odd. | Oddíl rozpočtu |
| PL | Polsko |
| pododd. | Pododdíl rozpočtu |
| PP | Prostředky na platby |
| PNP | Příděly na platby |
| PNZ | Příděly na závazky |
| PT | Portugalsko |
| PZ | Prostředky na závazky |
| RP | Rozlišené prostředky |
| SE | Švédsko |
| SEK | Švédská koruna |
| Schéma | Schéma, na které se odvolává jiné schéma (např.: schéma III) |
| SK | Slovensko |
| SI | Slovinsko |
| UK | Spojené království |
| Úř. věst. | Úřední věstník Evropské unie |
| 0,0 | Hodnota mezi 0 a 0,05 |
| — | Údaj neexistuje |

AT

Rakousko

BE

Belgie

CY

Kypr

CZ

Česká republika

DE

Německo

DK

Dánsko

DKK

Dánská koruna

DPH

Daň z přidané hodnoty

EE

Estonsko

EHS

Evropské hospodářské společenství

EL

Řecko

ES

Španělsko

ES

Evropské společenství (Evropská společenství)

ESAE nebo Euratom

Evropské společenství pro atomovou energii

ESUO

Evropské společenství uhlí a oceli

ESVO

Evropské sdružení volného obchodu

EU

Evropská unie

EU-25

Celkem všech 25 členských států Evropské unie

FI

Finsko

FN

Finanční nařízení ze dne 25. června 2002

FR

Francie

GBP

Libra šterlinků

hl.

Hlava rozpočtu

HND

Hrubý národní důchod

HU

Maďarsko

IE

Irsko

IT

Itálie

kap.

Kapitola rozpočtu

LT

Litva

LU

Lucembursko

LV

Lotyšsko

MT

Malta

NL

Nizozemsko

NP

Nerozlišené prostředky

odd.

Oddíl rozpočtu

PL

Polsko

pododd.

Pododdíl rozpočtu

PP

Prostředky na platby

PNP

Příděly na platby

PNZ

Příděly na závazky

PT

Portugalsko

PZ

Prostředky na závazky

RP

Rozlišené prostředky

SE

Švédsko

SEK

Švédská koruna

Schéma

Schéma, na které se odvolává jiné schéma (např.: schéma III)

SK

Slovensko

SI

Slovinsko

UK

Spojené království

Úř. věst.

Úřední věstník Evropské unie

0,0

Hodnota mezi 0 a 0,05

—

Údaj neexistuje

SCHÉMATA

ROZPOČET NA ROK 2006 A PLNĚNÍ ROZPOČTU V PRŮBĚHU ROKU 2006

| Schéma I | Rozpočet na rok 2006 – odhadované příjmy a konečné příděly na platby |
| --- | --- |
| Schéma II | Rozpočet na rok 2006 – příděly na závazky |
| Schéma III | Příděly na závazky disponibilní v roce 2006 a jejich použití |
| Schéma IV | Příděly na platby disponibilní v roce 2006 a jejich použití |
| Schéma V | Vlastní zdroje v roce 2006 – skutečné příjmy podle členských států |
| Schéma VI | Platby provedené v roce 2006 v jednotlivých členských státech |

Schéma I

Rozpočet na rok 2006 – odhadované příjmy a konečné příděly na platby

Schéma II

Rozpočet na rok 2006 – příděly na závazky

Schéma III

Příděly na závazky disponibilní v roce 2006 a jejich použití

Schéma IV

Příděly na platby disponibilní v roce 2006 a jejich použití

Schéma V

Vlastní zdroje v roce 2006 – skutečné příjmy podle členských států

Schéma VI

Platby provedené v roce 2006 v jednotlivých členských státech

HISTORICKÉ ÚDAJE VZTAHUJÍCÍ SE K PLNĚNÍ ROZPOČTU (2002–2006)

| Schéma VII | Vývoj a čerpání přídělů na platby v období 2002–2006 podle okruhů výdajů finančního výhledu |
| --- | --- |

Schéma VII

Vývoj a čerpání přídělů na platby v období 2002–2006 podle okruhů výdajů finančního výhledu

---

(1)  Římská smlouva (25. března 1957): Smlouva zakládající Evropské hospodářské společenství (EHS).

(2)  Římská smlouva (25. března 1957): Smlouva zakládající Evropské společenství pro atomovou energii (Euratom).

(3)  Především finanční nařízení (FN) ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002).

(4)  Hlavní právní předpisy týkající se vlastních zdrojů: rozhodnutí Rady č. 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 (Úř. věst. L 253, 7.10.2000); nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000 (Úř. věst. L 130, 31.5.2000); nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 (Úř. věst. L 155, 7.6.1989); šestá směrnice Rady ze dne 17. května 1977, společný systém DPH: jednotný základ daně (Úř. věst. L 145, 13.6.1977); směrnice Rady č. 89/130/EHS, Euratom ze dne 13. února 1989 o harmonizaci výpočtu HND (Úř. věst. L 49, 21.2.1989), nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne 15. července 2003 o harmonizaci výpočtu hrubého národního důchodu v tržních cenách (Úř. věst. L 181, 19.7.2003).

(5)  Povšimněte si rozdílu mezi „příděly na závazky“ a „prostředky na závazky“ a rozdílu mezi „příděly na platby“ a „prostředky na platby“. Pojmy „prostředky na závazky“ a „prostředky na platby“ se používají výhradně v souvislosti s rozlišenými prostředky.

(6)  Viz článek 274 Smlouvy o ES, článek 179 Smlouvy o Euratomu a článek 50 FN.

(7)  Viz články 69 až 74 FN a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000 (Úř. věst. L 130, 31.5.2000).

(8)  Viz článek 246, 247 a 248 Smlouvy o ES, 160a, 160b a 160c Smlouvy o Euratomu a články 139 až 147 FN.

(9)  Viz článek 276 Smlouvy o ES a článek 180b Smlouvy o Euratomu.

Image

Schéma I

Rozpočet na rok 2006 – odhadované příjmy a konečné příděly na platby

(více informací o příjmech viz Základní informace o rozpočtu, bod 7.2; o výdajích viz „Základní informace o souhrnném rozpočtu“, bod 7.3 a podrobnější údaje viz schéma IV, sloupec (a))

(v mil. EUR a v %)

odhadované PŘÍJMY:

odhadované VÝDAJE:

(konečné příděly na platby)

(1)

IE

FI

PT

EL

DK

AT

PL

SE

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

celkové odhadované příjmy:

107 378,5
   (2)

celkové příděly na platby:

107 378,5
   (3)

3 840,2
   (4)

111 218,7

vlastní zdroje podle členských států

příděly podle orgánů

příjmy podle typu zdroje

prostředky členěné podle okruhů výdajů

| Legenda – příjmy: |
| --- |
| vlastní zdroje celkem (podle členských států) |
| zemědělské dávky | 863,4 | (0,8 %) |
| dávky z cukru a izoglukózy | 150,6 | (0,1 %) |
| cla | 13 874,9 | (12,9 %) |
| vlastní zdroje z DPH | 17 186,1 | (16 %) |
| vlastní zdroje odvozené z HND | 70 451,5 | (65,6 %) |
| ostatní příjmy | 2 349,2 | (2,2 %) |
| disponibilní přebytek z předcházejícího roku | 2 502,8 | (2,3 %) |

Legenda – příjmy:

vlastní zdroje celkem (podle členských států)

zemědělské dávky

863,4

(0,8 %)

dávky z cukru a izoglukózy

150,6

(0,1 %)

cla

13 874,9

(12,9 %)

vlastní zdroje z DPH

17 186,1

(16 %)

vlastní zdroje odvozené z HND

70 451,5

(65,6 %)

ostatní příjmy

2 349,2

(2,2 %)

disponibilní přebytek z předcházejícího roku

2 502,8

(2,3 %)

| Legenda – výdaje |
| --- |
| okruhy výdajů finančního výhledu: |
| 1. | zemědělství | 50 498,5 | (45,4 %) |
| 2. | strukturální operace | 32 570,6 | (29,3 %) |
| 3. | vnitřní politiky | 10 807,8 | (9,7 %) |
| 4. | vnější akce | 5 731,3 | (5,2 %) |
| 5. | správní výdaje | 7 713,0 | (6,9 %) |
| 6. | rezervy | 386,0 | (0,3 %) |
| 7. | předvstupní strategie | 2 438,0 | (2,2 %) |
| 8. | kompenzace | 1 073,5 | (1 %) |
| prostředky přidělené ostatním orgánům | 3 043,0 | (2,7 %) |
| prostředky přidělené Komisi, | 108 175,7 | (97,3 %) |
| z toho provozní prostředky | 103 505,7 | (93,1 %) |

Legenda – výdaje

okruhy výdajů finančního výhledu:

1.

zemědělství

50 498,5

(45,4 %)

2.

strukturální operace

32 570,6

(29,3 %)

3.

vnitřní politiky

10 807,8

(9,7 %)

4.

vnější akce

5 731,3

(5,2 %)

5.

správní výdaje

7 713,0

(6,9 %)

6.

rezervy

386,0

(0,3 %)

7.

předvstupní strategie

2 438,0

(2,2 %)

8.

kompenzace

1 073,5

(1 %)

prostředky přidělené ostatním orgánům

3 043,0

(2,7 %)

prostředky přidělené Komisi,

108 175,7

(97,3 %)

z toho provozní prostředky

103 505,7

(93,1 %)

Image

Schéma II

Rozpočet na rok 2006 – příděly na závazky

(po opravných rozpočtech; podrobnější údaje viz schéma III, sloupec (b))

(v mil. EUR a v %)

Poznámka:Celkové příděly na závazky nejsou v rovnováze s rozpočtovými příjmy za rok 2006, neboť prostředky na závazky obsahují rovněž částky, které budou financovány rozpočtovými příjmy následujících let.

prostředky členěné podle okruhů výdajů

celkové příděly na závazky

122 794,4 milionu EUR

| Legenda – výdaje |
| --- |
| okruhy výdajů finančního výhledu: |
| 1. | zemědělství | 50 236,6 | (40,9 %) |
| 2. | strukturální operace | 44 659,6 | (36,4 %) |
| 3. | vnitřní politiky | 10 898,2 | (8,9 %) |
| 4. | vnější akce | 6 014,0 | (4,9 %) |
| 5. | správní výdaje | 6 913,6 | (5,6 %) |
| 6. | rezervy | 278,0 | (0,2 %) |
| 7. | předvstupní strategie | 2 720,9 | (2,2 %) |
| 8. | kompenzace | 1 073,5 | (0,9 %) |

Legenda – výdaje

okruhy výdajů finančního výhledu:

1.

zemědělství

50 236,6

(40,9 %)

2.

strukturální operace

44 659,6

(36,4 %)

3.

vnitřní politiky

10 898,2

(8,9 %)

4.

vnější akce

6 014,0

(4,9 %)

5.

správní výdaje

6 913,6

(5,6 %)

6.

rezervy

278,0

(0,2 %)

7.

předvstupní strategie

2 720,9

(2,2 %)

8.

kompenzace

1 073,5

(0,9 %)

Schéma III

Příděly na závazky disponibilní v roce 2006 a jejich použití

| (v mil. EUR a v %) |
| --- |
| Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2006 a okruhům finančního výhledu | Finanční výhled | Konečné prostředky | Čerpání prostředků |
| Částka (5) | Míra (%) | Vzniklé závazky | Míra čerpání prostředků (%) | Přenosy do roku 2007 (6) | Míra (%) | Zrušení | Míra (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Rozpočtová nomenklatura | | | | | | | | | |
| I | Parlament (odd. I) | | 1 368,5 | | 1 343,7 | 98,2 | 9,5 | 0,7 | 15,3 | 1,1 |
| II | Rada (odd. II) | | 626,1 | | 574,7 | 91,8 | 17,8 | 2,8 | 33,6 | 5,4 |
| III | Komise (odd. III) (7) | | 120 235,3 | | 118 609,3 | 98,6 | 837,2 | 0,7 | 788,8 | 0,7 |
| III.1 | Hospodářské a finanční věci (hl. 01) | | 489,2 | | 385,0 | 78,7 | 1,5 | 0,3 | 102,7 | 21,0 |
| III.2 | Podniky (hl. 02) | | 467,4 | | 431,6 | 92,3 | 14,1 | 3,0 | 21,7 | 4,6 |
| III.3 | Hospodářská soutěž (hl. 03) | | 103,0 | | 100,0 | 97,1 | 2,5 | 2,4 | 0,5 | 0,5 |
| III.4 | Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04) | | 11 929,9 | | 11 910,4 | 99,8 | 10,2 | 0,1 | 9,3 | 0,1 |
| III.5 | Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05) | | 54 664,8 | | 54 276,6 | 99,3 | 51,6 | 0,1 | 336,6 | 0,6 |
| III.6 | Energie a doprava (hl. 06) | | 1 539,2 | | 1 467,0 | 95,3 | 51,4 | 3,3 | 20,7 | 1,3 |
| III.7 | Životní prostředí (hl. 07) | | 367,5 | | 349,2 | 95,0 | 8,1 | 2,2 | 10,2 | 2,8 |
| III.8 | Výzkum (hl. 08) | | 4 031,9 | | 3 932,5 | 97,5 | 88,7 | 2,2 | 10,8 | 0,3 |
| III.9 | Informační společnost (hl. 09) | | 1 601,6 | | 1 528,4 | 95,4 | 66,0 | 4,1 | 7,2 | 0,4 |
| III.10 | Přímý výzkum (hl. 10) | | 644,9 | | 412,5 | 64,0 | 231,6 | 35,9 | 0,9 | 0,1 |
| III.11 | Rybolov (hl. 11) | | 1 089,0 | | 1 055,7 | 96,9 | 3,6 | 0,3 | 29,7 | 2,7 |
| III.12 | Vnitřní trh (hl. 12) | | 79,4 | | 74,9 | 94,3 | 1,8 | 2,2 | 2,7 | 3,4 |
| III.13 | Regionální politika (hl. 13) | | 28 930,7 | | 28 904,1 | 99,9 | 1,7 | 0,0 | 24,9 | 0,1 |
| III.14 | Daně a celní unie (hl. 14) | | 136,1 | | 121,7 | 89,5 | 2,8 | 2,1 | 11,5 | 8,5 |
| III.15 | Vzdělání a kultura (hl. 15) | | 1 225,0 | | 1 146,8 | 93,6 | 70,5 | 5,8 | 7,7 | 0,6 |
| III.16 | Tisk a komunikace (hl. 16) | | 214,8 | | 205,9 | 95,8 | 2,4 | 1,1 | 6,5 | 3,0 |
| III.17 | Zdraví a ochrana spotřebitele (hl. 17) | | 587,9 | | 534,6 | 90,9 | 17,1 | 2,9 | 36,2 | 6,2 |
| III.18 | Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18) | | 625,0 | | 590,5 | 94,5 | 12,0 | 1,9 | 22,5 | 3,6 |
| III.19 | Vnější vztahy (hl. 19) | | 3 652,3 | | 3 615,8 | 99,0 | 32,1 | 0,9 | 4,4 | 0,1 |
| III.20 | Obchod (hl. 20) | | 85,6 | | 83,1 | 97,1 | 1,6 | 1,8 | 1,0 | 1,1 |
| III.21 | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21) | | 1 389,3 | | 1 292,0 | 93,0 | 91,1 | 6,6 | 6,2 | 0,4 |
| III.22 | Rozšíření (hl. 22) | | 2 410,6 | | 2 354,1 | 97,7 | 40,1 | 1,7 | 16,4 | 0,7 |
| III.23 | Humanitární pomoc (hl. 23) | | 663,4 | | 662,4 | 99,9 | 0,6 | 0,1 | 0,3 | 0,0 |
| III.24 | Boj proti podvodům (hl. 24) | | 65,9 | | 61,6 | 93,5 | 0,1 | 0,1 | 4,2 | 6,3 |
| III.25 | Koordinace politik Komise a právní poradenství (hl. 25) | | 225,6 | | 218,5 | 96,9 | 5,5 | 2,4 | 1,6 | 0,7 |
| III.26 | Administrativa Komise (hl. 26) | | 713,5 | | 662,4 | 92,8 | 24,0 | 3,4 | 27,1 | 3,8 |
| III.27 | Rozpočet (hl. 27) | | 1 153,6 | | 1 146,9 | 99,4 | 1,6 | 0,1 | 5,1 | 0,4 |
| III.28 | Audit (hl. 28) | | 11,8 | | 11,3 | 96,6 | 0,2 | 1,8 | 0,2 | 1,7 |
| III.29 | Statistika (hl. 29) | | 139,6 | | 126,5 | 90,6 | 2,7 | 1,9 | 10,4 | 7,4 |
| III.30 | Důchody (hl. 30) | | 947,7 | | 947,1 | 99,9 | 0,0 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Rezervy (hl. 31) | | 49,0 | | — | — | — | — | 49,0 | 100,0 |
| IV | Soudní dvůr (odd. IV) | | 252,3 | | 238,6 | 94,6 | 1,6 | 0,7 | 12,0 | 4,8 |
| V | Účetní dvůr (odd. V) | | 113,6 | | 101,2 | 89,1 | 0,1 | 0,1 | 12,2 | 10,8 |
| VI | Hospodářský a sociální výbor (odd. VI) | | 112,4 | | 109,0 | 97,0 | 0,2 | 0,2 | 3,2 | 2,8 |
| VII | Výbor regionů (odd. VII) | | 74,4 | | 72,9 | 97,9 | 0,1 | 0,2 | 1,4 | 1,9 |
| VIII | Evropský veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů (odd. VIII) | | 11,8 | | 10,6 | 89,9 | — | — | 1,2 | 10,1 |
| Celkové příděly na závazky | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| | Finanční výhled | | | | | | | | | |
| 1 | Zemědělství | 52 618,0 | 50 236,6 | 95,5 | 49 865,2 | 99,3 | 2,5 | 0,0 | 368,9 | 0,7 |
| 2 | Strukturální operace | 44 617,0 | 44 659,6 | 100,1 | 44 578,8 | 99,8 | 46,4 | 0,1 | 34,4 | 0,1 |
| 3 | Vnitřní politiky | 9 385,0 | 10 898,2 (5) | 116,1 | 10 195,0 | 93,5 | 548,8 | 5,0 | 154,4 | 1,4 |
| 4 | Vnější akce | 5 269,0 | 6 014,0 (5) | 114,1 | 5 867,2 | 97,6 | 131,3 | 2,2 | 15,5 | 0,3 |
| 5 | Správní výdaje | 6 528,0 (8) | 6 913,6 (5) | 105,9 | 6 674,6 | 96,5 | 112,0 | 1,6 | 127,0 | 1,8 |
| 6 | Rezervy | 458,0 | 278,0 | 60,7 | 127,6 | 45,9 | — | — | 150,4 | 54,1 |
| 7 | Předvstupní strategie | 3 566,0 | 2 720,9 | 76,3 | 2 678,2 | 98,4 | 25,5 | 0,9 | 17,2 | 0,6 |
| 8 | Kompenzace | 1 074,0 | 1 073,5 | 100,0 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Celkové příděly na závazky | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| Celkové příděly na platby | 119 112,0 | 111 218,7 | 93,4 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(v mil. EUR a v %)

Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2006 a okruhům finančního výhledu

Finanční výhled

Konečné prostředky

Čerpání prostředků

Částka (5)

Míra (%)

Vzniklé závazky

Míra čerpání prostředků (%)

Přenosy do roku 2007 (6)

Míra (%)

Zrušení

Míra (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Rozpočtová nomenklatura

I

Parlament (odd. I)

1 368,5

1 343,7

98,2

9,5

0,7

15,3

1,1

II

Rada (odd. II)

626,1

574,7

91,8

17,8

2,8

33,6

5,4

III

Komise (odd. III) (7)

120 235,3

118 609,3

98,6

837,2

0,7

788,8

0,7

III.1

Hospodářské a finanční věci (hl. 01)

489,2

385,0

78,7

1,5

0,3

102,7

21,0

III.2

Podniky (hl. 02)

467,4

431,6

92,3

14,1

3,0

21,7

4,6

III.3

Hospodářská soutěž (hl. 03)

103,0

100,0

97,1

2,5

2,4

0,5

0,5

III.4

Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)

11 929,9

11 910,4

99,8

10,2

0,1

9,3

0,1

III.5

Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05)

54 664,8

54 276,6

99,3

51,6

0,1

336,6

0,6

III.6

Energie a doprava (hl. 06)

1 539,2

1 467,0

95,3

51,4

3,3

20,7

1,3

III.7

Životní prostředí (hl. 07)

367,5

349,2

95,0

8,1

2,2

10,2

2,8

III.8

Výzkum (hl. 08)

4 031,9

3 932,5

97,5

88,7

2,2

10,8

0,3

III.9

Informační společnost (hl. 09)

1 601,6

1 528,4

95,4

66,0

4,1

7,2

0,4

III.10

Přímý výzkum (hl. 10)

644,9

412,5

64,0

231,6

35,9

0,9

0,1

III.11

Rybolov (hl. 11)

1 089,0

1 055,7

96,9

3,6

0,3

29,7

2,7

III.12

Vnitřní trh (hl. 12)

79,4

74,9

94,3

1,8

2,2

2,7

3,4

III.13

Regionální politika (hl. 13)

28 930,7

28 904,1

99,9

1,7

0,0

24,9

0,1

III.14

Daně a celní unie (hl. 14)

136,1

121,7

89,5

2,8

2,1

11,5

8,5

III.15

Vzdělání a kultura (hl. 15)

1 225,0

1 146,8

93,6

70,5

5,8

7,7

0,6

III.16

Tisk a komunikace (hl. 16)

214,8

205,9

95,8

2,4

1,1

6,5

3,0

III.17

Zdraví a ochrana spotřebitele (hl. 17)

587,9

534,6

90,9

17,1

2,9

36,2

6,2

III.18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18)

625,0

590,5

94,5

12,0

1,9

22,5

3,6

III.19

Vnější vztahy (hl. 19)

3 652,3

3 615,8

99,0

32,1

0,9

4,4

0,1

III.20

Obchod (hl. 20)

85,6

83,1

97,1

1,6

1,8

1,0

1,1

III.21

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21)

1 389,3

1 292,0

93,0

91,1

6,6

6,2

0,4

III.22

Rozšíření (hl. 22)

2 410,6

2 354,1

97,7

40,1

1,7

16,4

0,7

III.23

Humanitární pomoc (hl. 23)

663,4

662,4

99,9

0,6

0,1

0,3

0,0

III.24

Boj proti podvodům (hl. 24)

65,9

61,6

93,5

0,1

0,1

4,2

6,3

III.25

Koordinace politik Komise a právní poradenství (hl. 25)

225,6

218,5

96,9

5,5

2,4

1,6

0,7

III.26

Administrativa Komise (hl. 26)

713,5

662,4

92,8

24,0

3,4

27,1

3,8

III.27

Rozpočet (hl. 27)

1 153,6

1 146,9

99,4

1,6

0,1

5,1

0,4

III.28

Audit (hl. 28)

11,8

11,3

96,6

0,2

1,8

0,2

1,7

III.29

Statistika (hl. 29)

139,6

126,5

90,6

2,7

1,9

10,4

7,4

III.30

Důchody (hl. 30)

947,7

947,1

99,9

0,0

0,0

0,7

0,1

III.31

Rezervy (hl. 31)

49,0

—

—

—

—

49,0

100,0

IV

Soudní dvůr (odd. IV)

252,3

238,6

94,6

1,6

0,7

12,0

4,8

V

Účetní dvůr (odd. V)

113,6

101,2

89,1

0,1

0,1

12,2

10,8

VI

Hospodářský a sociální výbor (odd. VI)

112,4

109,0

97,0

0,2

0,2

3,2

2,8

VII

Výbor regionů (odd. VII)

74,4

72,9

97,9

0,1

0,2

1,4

1,9

VIII

Evropský veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů (odd. VIII)

11,8

10,6

89,9

—

—

1,2

10,1

Celkové příděly na závazky

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Finanční výhled

1

Zemědělství

52 618,0

50 236,6

95,5

49 865,2

99,3

2,5

0,0

368,9

0,7

2

Strukturální operace

44 617,0

44 659,6

100,1

44 578,8

99,8

46,4

0,1

34,4

0,1

3

Vnitřní politiky

9 385,0

10 898,2 (5)

116,1

10 195,0

93,5

548,8

5,0

154,4

1,4

4

Vnější akce

5 269,0

6 014,0 (5)

114,1

5 867,2

97,6

131,3

2,2

15,5

0,3

5

Správní výdaje

6 528,0 (8)

6 913,6 (5)

105,9

6 674,6

96,5

112,0

1,6

127,0

1,8

6

Rezervy

458,0

278,0

60,7

127,6

45,9

—

—

150,4

54,1

7

Předvstupní strategie

3 566,0

2 720,9

76,3

2 678,2

98,4

25,5

0,9

17,2

0,6

8

Kompenzace

1 074,0

1 073,5

100,0

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Celkové příděly na závazky

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Celkové příděly na platby

119 112,0

111 218,7

93,4

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Schéma IV

Příděly na platby disponibilní v roce 2006 a jejich použití

| (v mil. EUR a v %) |
| --- |
| Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2006 a okruhům finančního výhledu | Konečné prostředky (9) | Čerpání prostředků |
| Platby provedené in 2006 | Míra čerpání prostředků (%) | Přenosy do roku 2007 | Míra (%) | Zrušení | Míra (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Rozpočtová nomenklatura | | | | | | | |
| I | Parlament (odd. I) | 1 701,3 | 1 440,3 | 84,7 | 224,1 | 13,2 | 36,9 | 2,2 |
| II | Rada (odd. II) | 736,3 | 584,7 | 79,4 | 109 | 14,8 | 42,6 | 5,8 |
| III | Komise (odd. III) (10) | 108 175,7 | 104 026,7 | 96,2 | 2 282,7 | 2,1 | 1 866,3 | 1,7 |
| III.1 | Hospodářské a finanční věci (hl. 01) | 455,2 | 342,3 | 75,2 | 7,5 | 1,6 | 105,4 | 23,2 |
| III.2 | Podniky (hl. 02) | 478 | 330,3 | 69,1 | 58,1 | 12,2 | 89,6 | 18,8 |
| III.3 | Hospodářská soutěž (hl. 03) | 110,4 | 97,4 | 88,3 | 11,4 | 10,3 | 1,5 | 1,4 |
| III.4 | Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04) | 9 613,7 | 9 563,8 | 99,5 | 28,3 | 0,3 | 21,6 | 0,2 |
| III.5 | Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05) | 54 002,8 | 53 581,8 | 99,2 | 78,3 | 0,1 | 342,7 | 0,6 |
| III.6 | Energie a doprava (hl. 06) | 1 481,7 | 1 301,1 | 87,8 | 102,2 | 6,9 | 78,4 | 5,3 |
| III.7 | Životní prostředí (hl. 07) | 344,7 | 293,2 | 85,1 | 32,8 | 9,5 | 18,7 | 5,4 |
| III.8 | Výzkum (hl. 08) | 3 998,3 | 3 372,8 | 84,4 | 584,7 | 14,6 | 40,8 | 1 |
| III.9 | Informační společnost (hl. 09) | 1 660,0 | 1 426,5 | 85,9 | 207,8 | 12,5 | 25,7 | 1,5 |
| III.10 | Přímý výzkum (hl. 10) | 625,5 | 392,7 | 62,8 | 223,2 | 35,7 | 9,6 | 1,5 |
| III.11 | Rybolov (hl. 11) | 977,4 | 788,8 | 80,7 | 45 | 4,6 | 143,7 | 14,7 |
| III.12 | Vnitřní trh (hl. 12) | 83,8 | 71,7 | 85,6 | 8,3 | 9,9 | 3,8 | 4,5 |
| III.13 | Regionální politika (hl. 13) | 19 992,60 | 19 835,60 | 99,2 | 16,7 | 0,1 | 140,3 | 0,7 |
| III.14 | Daně a celní unie (hl. 14) | 126,1 | 106,1 | 84,2 | 9,4 | 7,5 | 10,5 | 8,3 |
| III.15 | Vzdělání a kultura (hl. 15) | 1 267,20 | 1 108,20 | 87,5 | 119,6 | 9,4 | 39,4 | 3,1 |
| III.16 | Tisk a komunikace (hl. 16) | 236,4 | 188,7 | 79,8 | 30,5 | 12,9 | 17,3 | 7,3 |
| III.17 | Zdraví a ochrana spotřebitele (hl. 17) | 822,5 | 424,4 | 51,6 | 287,1 | 34,9 | 111 | 13,5 |
| III.18 | Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18) | 650,2 | 560,8 | 86,3 | 18,7 | 2,9 | 70,6 | 10,9 |
| III.19 | Vnější vztahy (hl. 19) | 3 530,30 | 3 318,00 | 94 | 96,5 | 2,7 | 115,8 | 3,3 |
| III.20 | Obchod (hl. 20) | 91,8 | 79,8 | 87 | 8 | 8,7 | 3,9 | 4,3 |
| III.21 | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21) | 1 310,70 | 976,8 | 74,5 | 125 | 9,5 | 209 | 15,9 |
| III.22 | Rozšíření (hl. 22) | 2 166,10 | 2 113,10 | 97,6 | 23,9 | 1,1 | 29,1 | 1,3 |
| III.23 | Humanitární pomoc (hl. 23) | 635 | 625,1 | 98,4 | 5,6 | 0,9 | 4,3 | 0,7 |
| III.24 | Boj proti podvodům (hl. 24) | 72,5 | 57,6 | 79,5 | 6,3 | 8,7 | 8,6 | 11,9 |
| III.25 | Koordinace politik Komise a právní poradenství (hl. 25) | 240,7 | 209,7 | 87,1 | 26,6 | 11 | 4,4 | 1,8 |
| III.26 | Administrativa Komise (hl. 26) | 789,1 | 646,1 | 81,9 | 97,6 | 12,4 | 45,4 | 5,8 |
| III.27 | Rozpočet (hl. 27) | 1 162,60 | 1 144,90 | 98,5 | 11,9 | 1 | 5,9 | 0,5 |
| III.28 | Audit (hl. 28) | 12,5 | 10,9 | 87,3 | 1,3 | 10,2 | 0,3 | 2,5 |
| III.29 | Statistika (hl. 29) | 133,2 | 111,3 | 83,5 | 10,5 | 7,9 | 11,4 | 8,6 |
| III.30 | Důchody (hl. 30) | 947,7 | 947 | 99,9 | 0,1 | 0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Rezervy (hl. 31) | 157 | — | — | — | — | 157 | 100 |
| IV | Soudní dvůr (odd. IV) | 267 | 237,8 | 89 | 14,9 | 5,6 | 14,4 | 5,4 |
| V | Účetní dvůr (odd. V) | 119,9 | 99,4 | 82,9 | 7,4 | 6,2 | 13,1 | 11 |
| VI | Hospodářský a sociální výbor (odd. VI) | 123,8 | 107,9 | 87,1 | 11,4 | 9,2 | 4,6 | 3,7 |
| VII | Výbor regionů (odd. VII) | 82 | 69,3 | 84,5 | 9,6 | 11,7 | 3,2 | 3,9 |
| VIII | Evropský veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů (odd. VIII) | 12,7 | 9,6 | 75,3 | 1,8 | 14,2 | 1,3 | 10,5 |
| Celkové příděly na platby | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |
| | Finanční výhledy | | | | | | | |
| 1 | Zemědělství | 50 498,5 | 49 798,8 | 98,6 | 271,3 | 0,5 | 428,5 | 0,8 |
| 2 | Strukturální operace | 32 570,6 | 32 399,3 | 99,5 | 58,4 | 0,2 | 112,9 | 0,3 |
| 3 | Vnitřní politiky | 10 807,8 | 9 013,7 | 83,4 | 1 317,9 | 12,2 | 476,2 | 4,4 |
| 4 | Vnější akce | 5 731,3 | 5 186,2 | 90,5 | 213,1 | 3,7 | 332 | 5,8 |
| 5 | Správní výdaje | 7 713,0 | 6 699,7 | 86,9 | 785,1 | 10,2 | 228,2 | 3 |
| 6 | Rezervy | 386 | 127,6 | 33,1 | — | — | 258,4 | 66,9 |
| 7 | Předvstupní strategie | 2 438,0 | 2 276,7 | 93,4 | 15 | 0,6 | 146,3 | 6 |
| 8 | Kompenzace | 1 073,5 | 1 073,5 | 100 | — | — | — | — |
| | Celkové příděly na platby | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(v mil. EUR a v %)

Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2006 a okruhům finančního výhledu

Konečné prostředky (9)

Čerpání prostředků

Platby provedené in 2006

Míra čerpání prostředků (%)

Přenosy do roku 2007

Míra (%)

Zrušení

Míra (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Rozpočtová nomenklatura

I

Parlament (odd. I)

1 701,3

1 440,3

84,7

224,1

13,2

36,9

2,2

II

Rada (odd. II)

736,3

584,7

79,4

109

14,8

42,6

5,8

III

Komise (odd. III) (10)

108 175,7

104 026,7

96,2

2 282,7

2,1

1 866,3

1,7

III.1

Hospodářské a finanční věci (hl. 01)

455,2

342,3

75,2

7,5

1,6

105,4

23,2

III.2

Podniky (hl. 02)

478

330,3

69,1

58,1

12,2

89,6

18,8

III.3

Hospodářská soutěž (hl. 03)

110,4

97,4

88,3

11,4

10,3

1,5

1,4

III.4

Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)

9 613,7

9 563,8

99,5

28,3

0,3

21,6

0,2

III.5

Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05)

54 002,8

53 581,8

99,2

78,3

0,1

342,7

0,6

III.6

Energie a doprava (hl. 06)

1 481,7

1 301,1

87,8

102,2

6,9

78,4

5,3

III.7

Životní prostředí (hl. 07)

344,7

293,2

85,1

32,8

9,5

18,7

5,4

III.8

Výzkum (hl. 08)

3 998,3

3 372,8

84,4

584,7

14,6

40,8

1

III.9

Informační společnost (hl. 09)

1 660,0

1 426,5

85,9

207,8

12,5

25,7

1,5

III.10

Přímý výzkum (hl. 10)

625,5

392,7

62,8

223,2

35,7

9,6

1,5

III.11

Rybolov (hl. 11)

977,4

788,8

80,7

45

4,6

143,7

14,7

III.12

Vnitřní trh (hl. 12)

83,8

71,7

85,6

8,3

9,9

3,8

4,5

III.13

Regionální politika (hl. 13)

19 992,60

19 835,60

99,2

16,7

0,1

140,3

0,7

III.14

Daně a celní unie (hl. 14)

126,1

106,1

84,2

9,4

7,5

10,5

8,3

III.15

Vzdělání a kultura (hl. 15)

1 267,20

1 108,20

87,5

119,6

9,4

39,4

3,1

III.16

Tisk a komunikace (hl. 16)

236,4

188,7

79,8

30,5

12,9

17,3

7,3

III.17

Zdraví a ochrana spotřebitele (hl. 17)

822,5

424,4

51,6

287,1

34,9

111

13,5

III.18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18)

650,2

560,8

86,3

18,7

2,9

70,6

10,9

III.19

Vnější vztahy (hl. 19)

3 530,30

3 318,00

94

96,5

2,7

115,8

3,3

III.20

Obchod (hl. 20)

91,8

79,8

87

8

8,7

3,9

4,3

III.21

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21)

1 310,70

976,8

74,5

125

9,5

209

15,9

III.22

Rozšíření (hl. 22)

2 166,10

2 113,10

97,6

23,9

1,1

29,1

1,3

III.23

Humanitární pomoc (hl. 23)

635

625,1

98,4

5,6

0,9

4,3

0,7

III.24

Boj proti podvodům (hl. 24)

72,5

57,6

79,5

6,3

8,7

8,6

11,9

III.25

Koordinace politik Komise a právní poradenství (hl. 25)

240,7

209,7

87,1

26,6

11

4,4

1,8

III.26

Administrativa Komise (hl. 26)

789,1

646,1

81,9

97,6

12,4

45,4

5,8

III.27

Rozpočet (hl. 27)

1 162,60

1 144,90

98,5

11,9

1

5,9

0,5

III.28

Audit (hl. 28)

12,5

10,9

87,3

1,3

10,2

0,3

2,5

III.29

Statistika (hl. 29)

133,2

111,3

83,5

10,5

7,9

11,4

8,6

III.30

Důchody (hl. 30)

947,7

947

99,9

0,1

0

0,7

0,1

III.31

Rezervy (hl. 31)

157

—

—

—

—

157

100

IV

Soudní dvůr (odd. IV)

267

237,8

89

14,9

5,6

14,4

5,4

V

Účetní dvůr (odd. V)

119,9

99,4

82,9

7,4

6,2

13,1

11

VI

Hospodářský a sociální výbor (odd. VI)

123,8

107,9

87,1

11,4

9,2

4,6

3,7

VII

Výbor regionů (odd. VII)

82

69,3

84,5

9,6

11,7

3,2

3,9

VIII

Evropský veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů (odd. VIII)

12,7

9,6

75,3

1,8

14,2

1,3

10,5

Celkové příděly na platby

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Finanční výhledy

1

Zemědělství

50 498,5

49 798,8

98,6

271,3

0,5

428,5

0,8

2

Strukturální operace

32 570,6

32 399,3

99,5

58,4

0,2

112,9

0,3

3

Vnitřní politiky

10 807,8

9 013,7

83,4

1 317,9

12,2

476,2

4,4

4

Vnější akce

5 731,3

5 186,2

90,5

213,1

3,7

332

5,8

5

Správní výdaje

7 713,0

6 699,7

86,9

785,1

10,2

228,2

3

6

Rezervy

386

127,6

33,1

—

—

258,4

66,9

7

Předvstupní strategie

2 438,0

2 276,7

93,4

15

0,6

146,3

6

8

Kompenzace

1 073,5

1 073,5

100

—

—

—

—

Celkové příděly na platby

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

| Schéma V
  Vlastní zdroje v roce 2006 – skutečné příjmy podle členských států |
| --- |
| Výsledek plnění rozpočtu na straně příjmů | (v mil. EUR a v %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK
   (11) | EU 25 |
| — tradiční vlastní zdroje | 1 520,9 | 149,0 | 323,3 | 2 927,9 | 19,3 | 204,4 | 1 197,9 | 1 282,6 | 202,3 | 1 573,3 | 32,6 | 22,5 | 38,0 | 18,9 | 104,2 | 10,8 | 1 644,4 | 195,3 | 272,0 | 117,8 | 35,3 | 55,0 | 130,3 | 399,9 | 2 550,5 | 15 028,3 |
| — zdroje z DPH | 453,4 | 173,7 | 301,6 | 3 296,4 | 21,5 | 317,9 | 1 668,7 | 2 906,8 | 245,1 | 1 679,8 | 23,6 | 25,3 | 29,3 | 36,9 | 115,7 | 7,7 | 887,1 | 385,4 | 414,9 | 226,4 | 47,8 | 58,6 | 246,8 | 456,9 | 3 178,8 | 17 206,2 |
| — zdroje z HND | 1 932,7 | 632,5 | 1 399,3 | 13 896,4 | 80,3 | 1 162,8 | 6 127,8 | 11 026,4 | 914,0 | 9 247,3 | 86,5 | 95,7 | 145,1 | 142,5 | 501,3 | 28,3 | 3 497,1 | 1 557,2 | 1 563,4 | 909,4 | 174,6 | 254,8 | 1 071,2 | 1 812,7 | 11 872,7 | 70 132,0 |
| — oprava – Spojené království | 249,2 | 80,1 | 168,7 | 380,5 | 9,2 | 149,0 | 805,3 | 1 420,1 | 120,7 | 1 006,3 | 10,7 | 11,6 | 21,4 | 18,9 | 61,3 | 3,4 | 102,8 | 71,4 | 196,2 | 124,8 | 21,4 | 33,1 | 111,7 | 28,1 | –5 221,4 | –15,3 |
| CELKEM | 4 156,1 | 1 035,3 | 2 193,0 | 20 501,2 | 130,3 | 1 834,1 | 9 799,7 | 16 635,9 | 1 482,0 | 13 506,8 | 153,3 | 155,1 | 233,8 | 217,2 | 782,5 | 50,2 | 6 131,5 | 2 209,2 | 2 446,6 | 1 378,4 | 279,1 | 401,6 | 1 559,9 | 2 697,7 | 12 380,6 | 102 351,2 |
| | 4,1 % | 1,0 % | 2,1 % | 20,0 % | 0,1 % | 1,8 % | 9,6 % | 16,3 % | 1,4 % | 13,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,8 % | 0,0 % | 6,0 % | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,3 % | 0,4 % | 1,5 % | 2,6 % | 12,1 % | 100,0 % |

Schéma V

Vlastní zdroje v roce 2006 – skutečné příjmy podle členských států

Výsledek plnění rozpočtu na straně příjmů

(v mil. EUR a v %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK
   (11)

EU 25

— tradiční vlastní zdroje

1 520,9

149,0

323,3

2 927,9

19,3

204,4

1 197,9

1 282,6

202,3

1 573,3

32,6

22,5

38,0

18,9

104,2

10,8

1 644,4

195,3

272,0

117,8

35,3

55,0

130,3

399,9

2 550,5

15 028,3

— zdroje z DPH

453,4

173,7

301,6

3 296,4

21,5

317,9

1 668,7

2 906,8

245,1

1 679,8

23,6

25,3

29,3

36,9

115,7

7,7

887,1

385,4

414,9

226,4

47,8

58,6

246,8

456,9

3 178,8

17 206,2

— zdroje z HND

1 932,7

632,5

1 399,3

13 896,4

80,3

1 162,8

6 127,8

11 026,4

914,0

9 247,3

86,5

95,7

145,1

142,5

501,3

28,3

3 497,1

1 557,2

1 563,4

909,4

174,6

254,8

1 071,2

1 812,7

11 872,7

70 132,0

— oprava – Spojené království

249,2

80,1

168,7

380,5

9,2

149,0

805,3

1 420,1

120,7

1 006,3

10,7

11,6

21,4

18,9

61,3

3,4

102,8

71,4

196,2

124,8

21,4

33,1

111,7

28,1

–5 221,4

–15,3

CELKEM

4 156,1

1 035,3

2 193,0

20 501,2

130,3

1 834,1

9 799,7

16 635,9

1 482,0

13 506,8

153,3

155,1

233,8

217,2

782,5

50,2

6 131,5

2 209,2

2 446,6

1 378,4

279,1

401,6

1 559,9

2 697,7

12 380,6

102 351,2

4,1 %

1,0 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,8 %

9,6 %

16,3 %

1,4 %

13,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,0 %

6,0 %

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,3 %

0,4 %

1,5 %

2,6 %

12,1 %

100,0 %

| Schéma VI
  Platby provedené v roce 2006 v jednotlivých členských státech (12) |
| --- |
| Poznámka: platby provedené v roce 2006 = platby z provozních prostředků na rok 2006 + platby z prostředků přenesených z roku 2005. |
| Okruhy výdajů finančního výhledu | (v mil. EUR a v %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | třetí země a různé
   (13) | celkem |
| — zemědělství | 956,1 | 498,3 | 1 164,8 | 6 566,9 | 75,6 | 3 071,2 | 6 681,4 | 10 091,7 | 1 736,4 | 5 486,0 | 51,4 | 136,6 | 308,8 | 46,3 | 840,9 | 9,4 | 1 220,1 | 1 274,9 | 2 141,6 | 951,3 | 159,9 | 277,5 | 818,2 | 924,6 | 4 307,8 | 1,0 | 49 798,8 |
| — strukturální operace | 310,5 | 463,6 | 124,9 | 4 389,5 | 142,5 | 3 590,5 | 5 767,0 | 2 235,4 | 475,5 | 4 531,0 | 14,7 | 140,6 | 191,8 | 20,8 | 691,2 | 16,3 | 465,0 | 304,5 | 1 963,1 | 2 533,9 | 93,5 | 268,0 | 316,7 | 308,3 | 3 023,2 | 17,5 | 32 399,3 |
| — vnitřní politiky | 964,3 | 51,4 | 162,5 | 962,7 | 50,1 | 142,6 | 345,5 | 713,4 | 82,2 | 758,8 | 18,9 | 62,0 | 228,5 | 73,8 | 123,5 | 10,1 | 393,2 | 210,4 | 275,3 | 124,5 | 76,6 | 59,9 | 103,1 | 294,0 | 737,4 | 1 989,2 | 9 013,7 |
| — vnější akce | 93,1 | 0,0 | 2,3 | 16,7 | 0,0 | 0,9 | 17,0 | 10,0 | 0,6 | 25,6 | 5,4 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 3,4 | 4,1 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,0 | 0,3 | 1,6 | 1,8 | 10,9 | 4 988,8 | 5 186,2 |
| — rezervy | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 127,6 | 127,6 |
| — předvstupní strategie | 12,4 | 95,2 | 1,0 | 18,0 | 20,8 | — | 0,2 | 0,3 | — | 3,0 | 3,0 | 59,9 | 55,2 | 0,2 | 133,5 | — | 0,3 | 0,2 | 394,0 | 0,3 | 17,4 | 69,4 | — | 0,0 | 1,2 | 1 391,2 | 2 276,7 |
| — kompenzace | — | 201,9 | — | — | 3,3 | — | — | — | — | — | 134,1 | 3,9 | 7,2 | — | 31,9 | 102,9 | — | — | 514,3 | — | 61,0 | 13,0 | — | — | — | — | 1 073,5 |
| CELKEM | 2 336,4 | 1 310,3 | 1 455,5 | 11 953,8 | 292,3 | 6 805,2 | 12 811,0 | 13 050,8 | 2 294,7 | 10 804,4 | 227,6 | 403,0 | 791,5 | 141,5 | 1 821,5 | 142,0 | 2 082,6 | 1 791,3 | 5 289,0 | 3 610,9 | 408,4 | 688,1 | 1 239,6 | 1 528,6 | 8 080,5 | 8 515,3 | 99 875,8 |
| | 2,3 % | 1,3 % | 1,5 % | 12,0 % | 0,3 % | 6,8 % | 12,8 % | 13,1 % | 2,3 % | 10,8 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 1,8 % | 0,1 % | 2,1 % | 1,8 % | 5,3 % | 3,6 % | 0,4 % | 0,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 8,1 % | 8,5 % | 100,0 % |

Schéma VI

Platby provedené v roce 2006 v jednotlivých členských státech (12)

Poznámka: platby provedené v roce 2006 = platby z provozních prostředků na rok 2006 + platby z prostředků přenesených z roku 2005.

Okruhy výdajů finančního výhledu

(v mil. EUR a v %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

třetí země a různé
   (13)

celkem

— zemědělství

956,1

498,3

1 164,8

6 566,9

75,6

3 071,2

6 681,4

10 091,7

1 736,4

5 486,0

51,4

136,6

308,8

46,3

840,9

9,4

1 220,1

1 274,9

2 141,6

951,3

159,9

277,5

818,2

924,6

4 307,8

1,0

49 798,8

— strukturální operace

310,5

463,6

124,9

4 389,5

142,5

3 590,5

5 767,0

2 235,4

475,5

4 531,0

14,7

140,6

191,8

20,8

691,2

16,3

465,0

304,5

1 963,1

2 533,9

93,5

268,0

316,7

308,3

3 023,2

17,5

32 399,3

— vnitřní politiky

964,3

51,4

162,5

962,7

50,1

142,6

345,5

713,4

82,2

758,8

18,9

62,0

228,5

73,8

123,5

10,1

393,2

210,4

275,3

124,5

76,6

59,9

103,1

294,0

737,4

1 989,2

9 013,7

— vnější akce

93,1

0,0

2,3

16,7

0,0

0,9

17,0

10,0

0,6

25,6

5,4

0,0

0,0

0,3

0,3

3,4

4,1

1,3

0,7

0,9

0,0

0,3

1,6

1,8

10,9

4 988,8

5 186,2

— rezervy

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

127,6

127,6

— předvstupní strategie

12,4

95,2

1,0

18,0

20,8

—

0,2

0,3

—

3,0

3,0

59,9

55,2

0,2

133,5

—

0,3

0,2

394,0

0,3

17,4

69,4

—

0,0

1,2

1 391,2

2 276,7

— kompenzace

—

201,9

—

—

3,3

—

—

—

—

—

134,1

3,9

7,2

—

31,9

102,9

—

—

514,3

—

61,0

13,0

—

—

—

—

1 073,5

CELKEM

2 336,4

1 310,3

1 455,5

11 953,8

292,3

6 805,2

12 811,0

13 050,8

2 294,7

10 804,4

227,6

403,0

791,5

141,5

1 821,5

142,0

2 082,6

1 791,3

5 289,0

3 610,9

408,4

688,1

1 239,6

1 528,6

8 080,5

8 515,3

99 875,8

2,3 %

1,3 %

1,5 %

12,0 %

0,3 %

6,8 %

12,8 %

13,1 %

2,3 %

10,8 %

0,2 %

0,4 %

0,8 %

0,1 %

1,8 %

0,1 %

2,1 %

1,8 %

5,3 %

3,6 %

0,4 %

0,7 %

1,2 %

1,5 %

8,1 %

8,5 %

100,0 %

| Schéma VII
  Vývoj a čerpání přídělů na platby v období 2002–2006 podle okruhů výdajů finančního výhledu |
| --- |
| Okruhy výdajů finančního výhledu | (v mil. EUR) |
| | | | | | | | | | | |
| Okruhy výdajů | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Disponibilní prostředky (14) | Uskutečněné platby | Disponibilní prostředky (14) | Uskutečněné platby | Disponibilní prostředky (14) | Uskutečněné platby | Disponibilní prostředky (14) | Uskutečněné platby | Disponibilní prostředky (14) | Uskutečněné platby |
| — zemědělství | 44 940,0 | 43 520,6 | 45 095,7 | 44 379,2 | 44 308,3 | 43 579,4 | 48 908,0 | 48 465,8 | 50 498,5 | 49 798,8 |
| — strukturální operace | 31 603,3 | 23 499,0 | 31 837,8 | 28 527,6 | 34 635,1 | 34 198,3 | 32 838,3 | 32 763,2 | 32 570,6 | 32 399,3 |
| — vnitřní politiky | 7 956,8 | 6 566,7 | 7 256,8 | 5 671,8 | 8 992,1 | 7 255,2 | 9 753,6 | 7 972,1 | 10 807,8 | 9 013,7 |
| — vnější akce | 4 969,8 | 4 423,7 | 4 898,9 | 4 285,8 | 5 098,0 | 4 605,8 | 5 435,4 | 5 013,1 | 5 731,3 | 5 186,2 |
| — správní výdaje | 5 856,6 | 5 211,6 | 6 087,1 | 5 305,2 | 6 927,2 | 5 856,4 | 7 301,2 | 6 191,4 | 7 713,0 | 6 699,7 |
| — rezervy | 651,8 | 170,5 | 363,8 | 147,9 | 442,0 | 181,9 | 346,0 | 140,1 | 386,0 | 127,6 |
| — předvstupní strategie | 2 600,9 | 1 752,4 | 2 798,5 | 2 239,8 | 3 219,9 | 3 052,9 | 3 546,5 | 2 984,6 | 2 438,0 | 2 276,7 |
| — kompenzace | — | — | — | — | 1 409,5 | 1 409,5 | 1 305,0 | 1 305,0 | 1 073,5 | 1 073,5 |
| CELKEM | 98 579,3 | 85 144,5 | 98 338,7 | 90 557,5 | 105 032,1 | 100 139,4 | 109 434,0 | 104 835,2 | 111 218,7 | 106 575,5 |

Schéma VII

Vývoj a čerpání přídělů na platby v období 2002–2006 podle okruhů výdajů finančního výhledu

Okruhy výdajů finančního výhledu

(v mil. EUR)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Okruhy výdajů

2002

2003

2004

2005

2006

Disponibilní prostředky (14)

Uskutečněné platby

Disponibilní prostředky (14)

Uskutečněné platby

Disponibilní prostředky (14)

Uskutečněné platby

Disponibilní prostředky (14)

Uskutečněné platby

Disponibilní prostředky (14)

Uskutečněné platby

— zemědělství

44 940,0

43 520,6

45 095,7

44 379,2

44 308,3

43 579,4

48 908,0

48 465,8

50 498,5

49 798,8

— strukturální operace

31 603,3

23 499,0

31 837,8

28 527,6

34 635,1

34 198,3

32 838,3

32 763,2

32 570,6

32 399,3

— vnitřní politiky

7 956,8

6 566,7

7 256,8

5 671,8

8 992,1

7 255,2

9 753,6

7 972,1

10 807,8

9 013,7

— vnější akce

4 969,8

4 423,7

4 898,9

4 285,8

5 098,0

4 605,8

5 435,4

5 013,1

5 731,3

5 186,2

— správní výdaje

5 856,6

5 211,6

6 087,1

5 305,2

6 927,2

5 856,4

7 301,2

6 191,4

7 713,0

6 699,7

— rezervy

651,8

170,5

363,8

147,9

442,0

181,9

346,0

140,1

386,0

127,6

— předvstupní strategie

2 600,9

1 752,4

2 798,5

2 239,8

3 219,9

3 052,9

3 546,5

2 984,6

2 438,0

2 276,7

— kompenzace

—

—

—

—

1 409,5

1 409,5

1 305,0

1 305,0

1 073,5

1 073,5

CELKEM

98 579,3

85 144,5

98 338,7

90 557,5

105 032,1

100 139,4

109 434,0

104 835,2

111 218,7

106 575,5

---

(1)  Příspěvek CZ, HU, SK, SI, LU, LT, CY, LV, EE a MT se uvádí souhrnně.

(2)  Po opravných rozpočtech.

(3)  Po opravných rozpočtech a převodech mezi rozpočtovými položkami.

(4)  Účelově vázané příjmy, obnovené prostředky a přenesené prostředky.

(5)  Konečné rozpočtové prostředky po zohlednění převodu mezi rozpočtovými položkami, prostředků odpovídajících účelově vázaným nebo podobným příjmům a prostředků přenesených z předcházejícího roku. V důsledku toho převyšují disponibilní prostředky v některých okruzích výdajů finančního výhledu stanovený strop.

(6)  Včetně prostředků odpovídajících účelově vázaným nebo podobným příjmům.

(7)  Hlavy (hl.) oddílu III (Komise) odpovídají činnostem/politikám, které orgán stanovil v rámci sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting – ABB).

(8)  V příloze k interinstitucionální dohodě z roku 1999 se stanoví, že do stropu této položky pro období 2000–2006 se nezapočítávají příspěvky zaměstnanců na důchodové zabezpečení v maximální hodnotě 1 100 milionů EUR v cenách roku 1999. V roce 2006 toto snížení činí 180 milionů EUR.

(9)  Konečné rozpočtové prostředky po zohlednění převodu mezi rozpočtovými položkami, prostředků odpovídajících účelově vázaným nebo podobným příjmům a prostředků převedených z předcházejícího roku.

(10)  Hlavy (hl.) oddílu III (Komise) odpovídají činnostem/politikám, které orgán stanovil v rámci sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting – ABB).

(11)  V případě Spojeného království se na hrubou částku vlastních zdrojů, která činí 17 602,0 milionu EUR, uplatňuje oprava ve výši 5 221,4 milionu EUR. Náklady související s financováním této úpravy příspěvků nesou ostatní členské státy.

Tato oprava se vztahuje pouze na hrubé částky vlastních zdrojů odvozených z DPH a HND v poměru k jejich výši.

(12)  Geografické rozdělení není podle plateb, které byly vyplaceny členským státům, ale podle výdajů v souladu s údaji uvedenými v počítačovém účetním systému Komise ABAC.

(13)  Částky uvedené v položce „třetí země a různé“ obsahují převážně výdaje týkající se projektů realizovaných mimo Unii a účasti třetích zemí. Zahrnují rovněž výdaje, které nebylo možno geograficky rozdělit.

(14)  Disponibilní prostředky = příděly na platby v daném rozpočtovém roce + prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku.

PŘÍLOHA II

Zprávy a stanoviska, které Účetní dvůr přijal od roku 2002

Účetní dvůr je na základě ustanovení Smluv povinen předkládat výroční zprávy. Na základě Smluv a dalších v současné době platných právních předpisů je také povinen předkládat specifické výroční zprávy týkající se některých orgánů a činností Společenství. Smlouvy rovněž Účetní dvůr opravňují k předkládání připomínek ke konkrétním otázkám a vydávání stanovisek na základě požadavků některého z orgánů. Seznam zpráv a stanovisek, které Účetní dvůr přijal od roku 2002, je uveden níže.

| Název | Zveřejnění |
| --- | --- |
| Výroční zprávy a prohlášení o věrohodnosti |
| Dvacátá pátá výroční zpráva za rozpočtový rok 2001:






  — | Zpráva o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |

Název

Zveřejnění

Výroční zprávy a prohlášení o věrohodnosti

Dvacátá pátá výroční zpráva za rozpočtový rok 2001:

—

Zpráva o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého a osmého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého a osmého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Úř. věst. C 295, 28.11.2002

Dvacátá šestá výroční zpráva za rozpočtový rok 2002:

| — | Zpráva o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého a osmého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého a osmého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Úř. věst. C 286, 28.11.2003

Dvacátá sedmá výroční zpráva za rozpočtový rok 2003:

| — | Zpráva o činnostech financovaných z rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech financovaných z rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Úř. věst. C 293, 30.11.2004

Dvacátá osmá výroční zpráva za rozpočtový rok 2004:

| — | Zpráva o plnění rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o plnění rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Úř. věst. C 301, 30.11.2005

Dvacátá devátá výroční zpráva za rozpočtový rok 2005:

| — | Zpráva o plnění rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o plnění rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Úř. věst. C 263, 31.10.2006

Třicátá výroční zpráva za rozpočtový rok 2006:

| — | Zpráva o plnění rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o plnění rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Zveřejněno v tomto Úř. věst.

Zvláštní zprávy

Příjmy

| — | Zvláštní zpráva č. 11/2006 o tranzitním režimu Společenství |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 11/2006 o tranzitním režimu Společenství

Úř. věst. C 44, 27.2.2007

Společná zemědělská politika

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2002 o extenzifikaci prémiového a platebního systému ve společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2002 o extenzifikaci prémiového a platebního systému ve společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem

Úř. věst. C 290, 25.11.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2002 o auditu řízení podpory režimu EU na olejnatá semena, jak ho provádí Evropská komise |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2002 o auditu řízení podpory režimu EU na olejnatá semena, jak ho provádí Evropská komise

Úř. věst. C 254, 22.10.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2002 o řádném finančním řízení společné organizace trhů v sektoru banánů |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2002 o řádném finančním řízení společné organizace trhů v sektoru banánů

Úř. věst. C 294, 28.11.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2003 týkající se předběžného financování vývozních náhrad |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2003 týkající se předběžného financování vývozních náhrad

Úř. věst. C 98, 24.4.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2003 týkající se podpory rozvoje venkova pro znevýhodněné oblasti |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2003 týkající se podpory rozvoje venkova pro znevýhodněné oblasti

Úř. věst. C 151, 27.6.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 9/2003 týkající se systému, kterým se stanovuje výše dotací na vývoz zemědělských produktů (vývozní náhrady) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 9/2003 týkající se systému, kterým se stanovuje výše dotací na vývoz zemědělských produktů (vývozní náhrady)

Úř. věst. C 211, 5.9.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 12/2003 o řádném finančním řízení společné organizace trhu se sušeným krmivem |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 12/2003 o řádném finančním řízení společné organizace trhu se sušeným krmivem

Úř. věst. C 298, 9.12.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 13/2003 o pomoci na produkci bavlny |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 13/2003 o pomoci na produkci bavlny

Úř. věst. C 298, 9.12.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 14/2003 o hodnocení příjmů zemědělců, které provedla Evropská komise (čl. 33 odst. 1 písm.b) Smlouvy o ES) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 14/2003 o hodnocení příjmů zemědělců, které provedla Evropská komise (čl. 33 odst. 1 písm.b) Smlouvy o ES)

Úř. věst. C 45, 20.2.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2004 o vymáhání nesprávně vyplacených prostředků v rámci společné zemědělské politiky |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2004 o vymáhání nesprávně vyplacených prostředků v rámci společné zemědělské politiky

Úř. věst. C 269, 4.11.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2004 o zavedení systému identifikace a evidence skotu (SIEB) v Evropské unii |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2004 o zavedení systému identifikace a evidence skotu (SIEB) v Evropské unii

Úř. věst. C 29, 4.2.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2004 týkající se společné organizace trhu se surovým tabákem |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2004 týkající se společné organizace trhu se surovým tabákem

Úř. věst. C 41, 17.2.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 8/2004 o řízení a dohledu Komise nad opatřením pro tlumení slintavky a kulhavky a o souvisejících nákladech |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 8/2004 o řízení a dohledu Komise nad opatřením pro tlumení slintavky a kulhavky a o souvisejících nákladech

Úř. věst. C 54, 3.3.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 9/2004 o lesnických opatřeních v rámci politiky rozvoje venkova |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 9/2004 o lesnických opatřeních v rámci politiky rozvoje venkova

Úř. věst. C 67, 18.3.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2005 k rozvoji venkova: ověřování výdajů na agroenvironment |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2005 k rozvoji venkova: ověřování výdajů na agroenvironment

Úř. věst. C 279, 11.11.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2006 o investicích do rozvoje venkova: Řeší účelně problémy venkovských oblastí? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2006 o investicích do rozvoje venkova: Řeší účelně problémy venkovských oblastí?

Úř. věst. C 282, 20.11.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 8/2006 – Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 8/2006 – Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny

Úř. věst. C 282, 20.11.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2007 o fyzických kontrolách a kontrolách záměny u zásilek, na něž se vztahují vývozní náhrady |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2007 o fyzických kontrolách a kontrolách záměny u zásilek, na něž se vztahují vývozní náhrady

V tisku

Strukturální politiky

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2002 o iniciativě Společenství – Zaměstnanost – Integra |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2002 o iniciativě Společenství – Zaměstnanost – Integra

Úř. věst. C 263, 29.10.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2002 o místních akcích na podporu zaměstnanosti |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2002 o místních akcích na podporu zaměstnanosti

Úř. věst. C 263, 29.10.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2003 o zavedení asistenčního programování v rámci strukturálních fondů na období 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2003 o zavedení asistenčního programování v rámci strukturálních fondů na období 2000–2006

Úř. věst. C 174, 23.7.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2004 o programování iniciativy Společenství pro transevropskou spolupráci Interreg III |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2004 o programování iniciativy Společenství pro transevropskou spolupráci Interreg III

Úř. věst. C 303, 7.12.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2006 o příspěvku Evropského sociálního fondu k boji proti předčasnému ukončování školní docházky |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2006 o příspěvku Evropského sociálního fondu k boji proti předčasnému ukončování školní docházky

Úř. věst. C 99, 26.4.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 10/2006 k následným hodnocením cílů 1 a 3 programů z období 1994–1999 (strukturální fondy) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 10/2006 k následným hodnocením cílů 1 a 3 programů z období 1994–1999 (strukturální fondy)

Úř. věst. C 302, 12.12.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2007 o provádění procesů v polovině období Strukturální fondy 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2007 o provádění procesů v polovině období Strukturální fondy 2000–2006

Úř. věst. C 124, 5.6.2007

Vnitřní politiky včetně výzkumu

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2002 o akčních programech Společenství „Sokrates“ a „Mládež pro Evropu“ |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2002 o akčních programech Společenství „Sokrates“ a „Mládež pro Evropu“

Úř. věst. C 136, 7.6.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 11/2003 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 11/2003 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE)

Úř. věst. C 292, 2.12.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2004 o řízení nepřímých akcí pro výzkum a technologický rozvoj (VTR) na základě 5. rámcového programu (5. RP) pro VTR (1998–2002) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2004 o řízení nepřímých akcí pro výzkum a technologický rozvoj (VTR) na základě 5. rámcového programu (5. RP) pro VTR (1998–2002)

Úř. věst. C 99, 23.4.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2005 k transevropským dopravním sítím (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2005 k transevropským dopravním sítím (TEN-T)

Úř. věst. C 94, 21.4.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2007 o řízení Evropského fondu pro uprchlíky (2000–2004) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2007 o řízení Evropského fondu pro uprchlíky (2000–2004)

Úř. věst. C 178, 31.7.2007

Vnější akce

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2002 o makrofinanční pomoci (MFA) třetím zemím a prostředcích na strukturální změny (SAF) ve středomořských zemích |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2002 o makrofinanční pomoci (MFA) třetím zemím a prostředcích na strukturální změny (SAF) ve středomořských zemích

Úř. věst. C 121, 23.5.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2003 o realizaci politiky bezpečnosti potravin v rozvojových zemích financované ze souhrnného rozpočtu Evropské unie |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2003 o realizaci politiky bezpečnosti potravin v rozvojových zemích financované ze souhrnného rozpočtu Evropské unie

Úř. věst. C 93, 17.4.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 8/2003 o provedení infrastrukturních prací financovaných z ERF |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 8/2003 o provedení infrastrukturních prací financovaných z ERF

Úř. věst. C 181, 31.7.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 10/2003 o účelnosti řízení rozvojové pomoci pro Indii v oblasti cílení pomoci na chudé a zajištění trvale udržitelných přínosů, jak ho provádí Komise |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 10/2003 o účelnosti řízení rozvojové pomoci pro Indii v oblasti cílení pomoci na chudé a zajištění trvale udržitelných přínosů, jak ho provádí Komise

Úř. věst. C 211, 5.9.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 15/2003 o auditu programu mikroprojektů financovaných z ERF |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 15/2003 o auditu programu mikroprojektů financovaných z ERF

Úř. věst. C 63, 11.3.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 10/2004 o decentralizaci v oblasti řízení zahraniční pomoci ES na delegace Komise |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 10/2004 o decentralizaci v oblasti řízení zahraniční pomoci ES na delegace Komise

Úř. věst. C 72, 22.3.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT): řízení záležitostí reformy veřejných financí Komisí |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT): řízení záležitostí reformy veřejných financí Komisí

Úř. věst. C 249, 7.10.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2005 k řízení programu hospodářské spolupráce v Asii Evropskou komisí |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2005 k řízení programu hospodářské spolupráce v Asii Evropskou komisí

Úř. věst. C 260, 19.10.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2006 o výkonnosti projektů financovaných v rámci programu TACIS v Ruské federaci |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2006 o výkonnosti projektů financovaných v rámci programu TACIS v Ruské federaci

Úř. věst. C 119, 19.5.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2006 o humanitární pomoci Evropské komise v reakci na cunami |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2006 o humanitární pomoci Evropské komise v reakci na cunami

Úř. věst. C 170, 21.7.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2006 týkající se programu MEDA |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2006 týkající se programu MEDA

Úř. věst. C 200, 24.8.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2006 o aspektech životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2006 o aspektech životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise

Úř. věst. C 235, 29.9.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2007 o řízení programu CARDS Komisí |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2007 o řízení programu CARDS Komisí

V tisku

Předvstupní strategie

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2003 o programech PHARE a ISPA, z nichž se financují projekty v oblasti životního prostředí v kandidátských zemích |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2003 o programech PHARE a ISPA, z nichž se financují projekty v oblasti životního prostředí v kandidátských zemích

Úř. věst. C 167, 17.7.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2003 o twinningu jako hlavním nástroji podpory budování institucí v kandidátských zemích |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2003 o twinningu jako hlavním nástroji podpory budování institucí v kandidátských zemích

Úř. věst. C 167, 17.7.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2004 o předvstupní pomoci: „Byl program Sapard dobře řízen?“ |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2004 o předvstupní pomoci: „Byl program Sapard dobře řízen?“

Úř. věst. C 295, 30.11.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2004 týkající se pomoci z programu Phare pro přípravu kandidátských zemí na řízení strukturálních fondů |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2004 týkající se pomoci z programu Phare pro přípravu kandidátských zemí na řízení strukturálních fondů

Úř. věst. C 15, 20.1.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2006 o investičních projektech v rámci programu Phare v Bulharsku a Rumunsku |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2006 o investičních projektech v rámci programu Phare v Bulharsku a Rumunsku

Úř. věst. C 174, 26.7.2006

Správní výdaje

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2003 o systému invalidních důchodů Evropských institucí |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2003 o systému invalidních důchodů Evropských institucí

Úř. věst. C 109, 7.5.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2005 k řízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2005 k řízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)

Úř. věst. C 202, 18.8.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2005: Výdaje na tlumočení v Parlamentu, Komisi a Radě |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2005: Výdaje na tlumočení v Parlamentu, Komisi a Radě

Úř. věst. C 291, 23.11.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 9/2006 o výdajích na překlady v Komisi, Parlamentu a Radě |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 9/2006 o výdajích na překlady v Komisi, Parlamentu a Radě

Úř. věst. C 284, 21.11.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2007 o výdajích orgánů na budovy |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2007 o výdajích orgánů na budovy

Úř. věst. C 148, 2.7.2007 a Úř. věst. C 178, 31.7.2007

Finanční nástroje a bankovní činnosti

—

Specifické výroční zprávy

Finanční výkazy Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO)

| — | Zpráva o finančních výkazech ESUO za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech ESUO za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 158, 3.7.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech ESUO za účetní období končící k 23. červenci 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech ESUO za účetní období končící k 23. červenci 2002

Úř. věst. C 127, 29.5.2003

Výroční zprávy ESUO

| — | Výroční zpráva ESUO a prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Výroční zpráva ESUO a prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 302, 5.12.2002

| — | Výroční zpráva ESUO a prohlášení o věrohodnosti za účetní období končící k 23. červenci 2002 |
| --- | --- |

—

Výroční zpráva ESUO a prohlášení o věrohodnosti za účetní období končící k 23. červenci 2002

Úř. věst. C 224, 19.9.2003

Zásobovací agentura Euratomu

| — | Zpráva o finančních výkazech Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2001

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o finančních výkazech Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2002

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2003

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2004

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2005

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2006

Nezveřejněno v Úř. věst.

Společný evropský torus (dále JET)

| — | Zpráva o účetní závěrce společného programu JET za rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o účetní závěrce společného programu JET za rok 2001

Nezveřejněno v Úř. věst.

Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound, Dublin)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop, Soluň)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropské školy

| — | Zpráva o finančních výkazech evropských škol za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech evropských škol za rozpočtový rok 2001

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o finančních výkazech evropských škol za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech evropských škol za rozpočtový rok 2002

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky evropských škol za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky evropských škol za rozpočtový rok 2003

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky evropských škol za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky evropských škol za rozpočtový rok 2004

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky evropských škol za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky evropských škol za rozpočtový rok 2005

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky evropských škol za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky evropských škol za rozpočtový rok 2006

Nezveřejněno v Úř. věst.

Evropská centrální banka (ECB, Frankfurt)

| — | Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 259, 25.10.2002

| — | Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 45, 20.2.2004

| — | Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za finanční rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za finanční rok 2003

Úř. věst. C 286, 23.11.2004

| — | Zpráva Účetního dvora k auditu provozní efektivity řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva Účetního dvora k auditu provozní efektivity řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 119, 19.5.2006

Správa „schengenských dohod“

| — | Specifická výroční zpráva o finančních výkazech souvisejících se správou smluv, které uzavřel generální tajemník/vysoký představitel Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají zřízení a fungování pomocného serveru řídící jednotky a sítě Sirene II. etapa („schengenské dohody“), za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva o finančních výkazech souvisejících se správou smluv, které uzavřel generální tajemník/vysoký představitel Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají zřízení a fungování pomocného serveru řídící jednotky a sítě Sirene II. etapa („schengenské dohody“), za rozpočtový rok 2001

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva o finančních výkazech za rok 2002 souvisejících se „schengenskými dohodami“ |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva o finančních výkazech za rok 2002 souvisejících se „schengenskými dohodami“

Nezveřejněno v Úř. věst.

Řízení smluv k systému „Sisnet“

| — | Specifická výroční zpráva o finančních výkazech týkajících se řízení smluv, které uzavřel svým jménem náměstek generálního tajemníka Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají instalace a fungování komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí, známé jako „Sisnet“, za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva o finančních výkazech týkajících se řízení smluv, které uzavřel svým jménem náměstek generálního tajemníka Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají instalace a fungování komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí, známé jako „Sisnet“, za rozpočtový rok 2001

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva k finančním výkazům výkazech týkajícím se „Sisnetu“ za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva k finančním výkazům výkazech týkajícím se „Sisnetu“ za rozpočtový rok 2002

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva k finančním výkazům týkajícím se „Sisnetu“ za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva k finančním výkazům týkajícím se „Sisnetu“ za rozpočtový rok 2003

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva k finančním výkazům týkajícím se „Sisnetu“ za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva k finančním výkazům týkajícím se „Sisnetu“ za rozpočtový rok 2004

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva k účetní závěrce systému „Sisnet“ za rok 2005 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva k účetní závěrce systému „Sisnet“ za rok 2005

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva o ověření roční účetní závěrky systému „Sisnet“ za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva o ověření roční účetní závěrky systému „Sisnet“ za rozpočtový rok 2006

Nezveřejněno v Úř. věst.

Odrůdový úřad Společenství (CPVO, Angers)

| — | Zpráva o finančních výkazech Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2006

V tisku

Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM, Alicante)

| — | Zpráva o finančních výkazech Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA, Bilbao)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro ochranu zdraví a bezpečnost při práci za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro ochranu zdraví a bezpečnost při práci za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropská agentura pro životní prostředí (EEA, Kodaň)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EDMC, Lisabon)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMEA, Londýn)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků týkající se rozpočtového roku 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků týkající se rozpočtového roku 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků týkající se rozpočtového roku 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků týkající se rozpočtového roku 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2006

V tisku

Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie (CdT, Lucemburk)

| — | Zpráva o finančních výkazech Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropská nadace odborného vzdělávání (ETF, Turín)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2006

V tisku

Agentura Evropské unie pro základní práva (FRA, Vídeň) – Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Agentury Evropské unie pro základní práva za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Agentury Evropské unie pro základní práva za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropská agentura pro obnovu (EAR, Soluň)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 41, 17.2.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA, Lisabon)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA, Kolín nad Rýnem)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA, Parma)

| — | Zpráva o ověření účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2006

V tisku

Eurojust

| — | Zpráva o finančních výkazech Eurojustu za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Eurojustu za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2006

V tisku

Konvent

| — | Zpráva o závěrečných účtech sestavených generálním tajemníkem Konventu o budoucnosti Evropské unie za účetní období začínající 21. února 2002 a končící k 31. prosinci 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o závěrečných účtech sestavených generálním tajemníkem Konventu o budoucnosti Evropské unie za účetní období začínající 21. února 2002 a končící k 31. prosinci 2002

Úř. věst. C 122, 22.5.2003

| — | Zpráva o závěrečných účtech sestavených generálním tajemníkem Konventu o budoucnosti Evropské unie za rozpočtový rok končící dnem 31. prosince 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o závěrečných účtech sestavených generálním tajemníkem Konventu o budoucnosti Evropské unie za rozpočtový rok končící dnem 31. prosince 2003

Úř. věst. C 157, 14.6.2004

Společný podnik Galileo (Brusel)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo sestavené k 31. prosinci 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo sestavené k 31. prosinci 2003

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo za rozpočtový rok 2004

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo za rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo za rok 2005

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo za rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo za rok 2006

Nezveřejněno v Úř. věst.

Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací (ENISA, Heraklion)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC, Stockholm)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí za rozpočtový rok 2005

Úř. věst. C 312, 19.12.2006

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropský úřad pro dohled nad GNSS (Brusel)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro dohled nad GNSS za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro dohled nad GNSS za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropská agentura pro železnice (ERA, Valenciennes)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro železnice za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro železnice za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropská policejní akademie (CEPOL, Bramshill)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské policejní akademie za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské policejní akademie za rozpočtový rok 2006

V tisku

Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států (FRONTEX, Varšava)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států za rozpočtový rok 2006

V tisku

Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA, Brusel)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast za rozpočtový rok 2006

V tisku

Výkonná agentura pro inteligentní energii, IEEA, Brusel

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Výkonné agentury pro inteligentní energii za rozpočtový rok 2006 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Výkonné agentury pro inteligentní energii za rozpočtový rok 2006

V tisku

Stanoviska

| — | Stanovisko č. 1/2002 k návrhu na změnu finančního nařízení Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM, Alicante) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2002 k návrhu na změnu finančního nařízení Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM, Alicante)

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 2/2002 ke změněnému návrhu nařízení Rady k finančnímu nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2002 ke změněnému návrhu nařízení Rady k finančnímu nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 92, 17.4.2002

| — | Stanovisko č. 3/2002 k návrhu finančního nařízení k rozpočtu Eurojustu |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 3/2002 k návrhu finančního nařízení k rozpočtu Eurojustu

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 4/2002 ke změněnému návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (Euratom, ESUO, ES) č. 549/69, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 Protokolu o výsadách a imunitách Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 4/2002 ke změněnému návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (Euratom, ESUO, ES) č. 549/69, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 Protokolu o výsadách a imunitách Společenství

Úř. věst. C 225, 20.9.2002

| — | Stanovisko č. 5/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků Komise Evropských společenství v rámci reformy Komise |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 5/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků Komise Evropských společenství v rámci reformy Komise

Úř. věst. C 236, 1.10.2002

| — | Stanovisko č. 6/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků generálního sekretariátu Rady Evropské unie |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 6/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků generálního sekretariátu Rady Evropské unie

Úř. věst. C 236, 1.10.2002

| — | Stanovisko č. 7/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků a dočasných zaměstnanců Evropského parlamentu pracujících v politických skupinách |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 7/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků a dočasných zaměstnanců Evropského parlamentu pracujících v politických skupinách

Úř. věst. C 236, 1.10.2002

| — | Stanovisko č. 8/2002 týkající se návrhu revidovaného finančního nařízení o rozpočtu Evropské agentury pro obnovu |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 8/2002 týkající se návrhu revidovaného finančního nařízení o rozpočtu Evropské agentury pro obnovu

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 9/2002 týkající se financování společné zemědělské politiky |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 9/2002 týkající se financování společné zemědělské politiky

Úř. věst. C 285, 21.11.2002

| — | Stanovisko č. 10/2002 k návrhu Komise na změnu zakládajících smluv institucí Společenství v souvislosti se schválením nového finančního nařízení |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 10/2002 k návrhu Komise na změnu zakládajících smluv institucí Společenství v souvislosti se schválením nového finančního nařízení

Úř. věst. C 285, 21.11.2002

| — | Stanovisko č. 11/2002 k návrhu nařízení Komise o rámcovém finančním nařízení pro subjekty zmíněné v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 11/2002 k návrhu nařízení Komise o rámcovém finančním nařízení pro subjekty zmíněné v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 12, 17.1.2003

| — | Stanovisko č. 12/2002 k návrhu nařízení Rady na finanční nařízení pro devátý Evropský rozvojový fond na základě dohody o partnerství mezi státy AKT a EU podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 12/2002 k návrhu nařízení Rady na finanční nařízení pro devátý Evropský rozvojový fond na základě dohody o partnerství mezi státy AKT a EU podepsané v Cotonou dne 23. června 2000

Úř. věst. C 12, 17.1.2003

| — | Stanovisko č. 13/2002 týkající se návrhu nařízení Komise, kterým se stanoví podrobná prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES, Euratom) (č. 1605/2002) ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 13/2002 týkající se návrhu nařízení Komise, kterým se stanoví podrobná prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES, Euratom) (č. 1605/2002) ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 12, 17.1.2003

| — | Stanovisko č. 14/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 14/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství

Úř. věst. C 21, 28.1.2003

| — | Stanovisko č. 1/2003 k návrhu nařízení rozpočtového výboru Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory), kterým se stanoví finanční ustanovení platná pro Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu („finanční nařízení“) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2003 k návrhu nařízení rozpočtového výboru Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory), kterým se stanoví finanční ustanovení platná pro Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu („finanční nařízení“)

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 2/2003 k návrhu nařízení správní rady Odrůdového úřadu Společenství, kterým se stanoví finanční ustanovení platná pro Odrůdový úřad Společenství („finanční nařízení“) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2003 k návrhu nařízení správní rady Odrůdového úřadu Společenství, kterým se stanoví finanční ustanovení platná pro Odrůdový úřad Společenství („finanční nařízení“)

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 3/2003 týkající se návrhu finančního nařízení Evropského úřadu pro bezpečnost potravin |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 3/2003 týkající se návrhu finančního nařízení Evropského úřadu pro bezpečnost potravin

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 4/2003 týkající se návrhu finančního nařízení, které se vztahuje na Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 4/2003 týkající se návrhu finančního nařízení, které se vztahuje na Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 5/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se při příležitosti vstupu Kypru, České republiky, Estonska, Maďarska, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Slovenska a Slovinska do EU zavádí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 5/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se při příležitosti vstupu Kypru, České republiky, Estonska, Maďarska, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Slovenska a Slovinska do EU zavádí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků Evropských společenství

Úř. věst. C 224, 19.9.2003

| — | Stanovisko č. 6/2003 týkající se návrhu finančního nařízení Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 6/2003 týkající se návrhu finančního nařízení Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 7/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 7/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství

Úř. věst. C 318, 30.12.2003

| — | Stanovisko č. 8/2003 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady na ustanovení akčního programu Společenství na podporu činností v oblasti ochrany finančních zájmů Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 8/2003 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady na ustanovení akčního programu Společenství na podporu činností v oblasti ochrany finančních zájmů Společenství

Úř. věst. C 318, 30.12.2003

| — | Stanovisko č. 9/2003 k návrhu nařízení Komise na standardní finanční nařízení pro výkonné agentury v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 9/2003 k návrhu nařízení Komise na standardní finanční nařízení pro výkonné agentury v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství

Úř. věst. C 19, 23.1.2004

| — | Stanovisko č. 10/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 10/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy

Úř. věst. C 19, 23.1.2004

| — | Stanovisko č. 1/2004 ke změněnému návrhu nařízení Rady, kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2004 ke změněnému návrhu nařízení Rady, kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství

Úř. věst. C 75, 24.3.2004

| — | Stanovisko č. 2/2004 k modelu „jednotného auditu“ (a návrh rámce vnitřní kontroly Společenství) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2004 k modelu „jednotného auditu“ (a návrh rámce vnitřní kontroly Společenství)

Úř. věst. C 107, 30.4.2004

| — | Stanovisko č. 1/2005 k návrhu nařízení Rady k financování Společné zemědělské politiky |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2005 k návrhu nařízení Rady k financování Společné zemědělské politiky

Úř. věst. C 121, 20.5.2005 a Úř. věst. C 167, 7.7.2005

| — | Stanovisko č. 2/2005 k návrhu nařízení Rady o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2005 k návrhu nařízení Rady o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti

Úř. věst. C 121, 20.5.2005

| — | Stanovisko č. 3/2005 k návrhu nařízení Komise (ES), kterým se mění nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 3/2005 k návrhu nařízení Komise (ES), kterým se mění nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 124, 23.5.2005

| — | Stanovisko č. 4/2005 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství a k návrhu nařízení Rady o prováděcích opatřeních pro opravu rozpočtové nevyváženosti podle článků 4 a 5 rozhodnutí Rady ze dne (...) o systému vlastních zdrojů Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 4/2005 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství a k návrhu nařízení Rady o prováděcích opatřeních pro opravu rozpočtové nevyváženosti podle článků 4 a 5 rozhodnutí Rady ze dne (...) o systému vlastních zdrojů Evropských společenství

Úř. věst. C 167, 7.7.2005

| — | Stanovisko č. 5/2005 k návrhu změny finančního nařízení Odrůdového úřadu Společenství, který byl přijat správní radou úřadu dne 16. září 2004 |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 5/2005 k návrhu změny finančního nařízení Odrůdového úřadu Společenství, který byl přijat správní radou úřadu dne 16. září 2004

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 6/2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 a nařízení (Euratom) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 6/2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 a nařízení (Euratom) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)

Úř. věst. C 202, 18.8.2005

| — | Stanovisko č. 7/2005 k návrhu nařízení Komise, kterým se mění nařízení (ES) č. 1653/2004, pokud jde o status účetních výkonných agentur |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 7/2005 k návrhu nařízení Komise, kterým se mění nařízení (ES) č. 1653/2004, pokud jde o status účetních výkonných agentur

Úř. věst. C 249, 7.10.2005

| — | Stanovisko č. 8/2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vzájemné správní pomoci při ochraně finančních zájmů Evropského společenství proti podvodům a jiným protiprávním jednáním |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 8/2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vzájemné správní pomoci při ochraně finančních zájmů Evropského společenství proti podvodům a jiným protiprávním jednáním

Úř. věst. C 313, 9.12.2005

| — | Stanovisko č. 9/2005 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (KOM(2005) 130 v konečném znění) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 9/2005 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (KOM(2005) 130 v konečném znění)

Úř. věst. C 313, 9.12.2005

| — | Stanovisko č. 10/2005 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 10/2005 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 13, 18.1.2006

| — | Stanovisko č. 11/2005 k předloze nařízení Komise (ES, Euratom), kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 11/2005 k předloze nařízení Komise (ES, Euratom), kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 13, 18.1.2006

| — | Stanovisko č. 1/2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013)

Úř. věst. C 203, 25.8.2006

| — | Stanovisko č. 2/2006 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2006 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství

Úř. věst. C 203, 25.8.2006

| — | Stanovisko č. 3/2006 k návrhu nařízení Rady, kterým se při příležitosti přistoupení Bulharska a Rumunska zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 3/2006 k návrhu nařízení Rady, kterým se při příležitosti přistoupení Bulharska a Rumunska zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků Evropských společenství

Úř. věst. C 273, 9.11.2006

| — | Stanovisko č. 4/2006 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 4/2006 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 273, 9.11.2006

| — | Stanovisko č. 5/2006 k návrhu na změnu finančního nařízení evropských škol |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 5/2006 k návrhu na změnu finančního nařízení evropských škol

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 6/2006 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění a prodlužuje platnost rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 804/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu akcí v oblasti ochrany finančních zájmů Společenství (program Hercule II) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 6/2006 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění a prodlužuje platnost rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 804/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu akcí v oblasti ochrany finančních zájmů Společenství (program Hercule II)

Úř. věst. C 302, 12.12.2006

| — | Stanovisko č. 7/2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 7/2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)

Úř. věst. C 8, 12.1.2007

| — | Stanovisko č. 8/2006 k návrhu nařízení Rady, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 2040/2000 o rozpočtové kázni |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 8/2006 k návrhu nařízení Rady, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 2040/2000 o rozpočtové kázni

Úř. věst. C 8, 12.1.2007

| — | Stanovisko č. 1/2007 k předloze nařízení Komise (ES, Euratom), kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2007 k předloze nařízení Komise (ES, Euratom), kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 46, 28.2.2007

| — | Stanovisko č. 2/2007 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění finanční nařízení pro 9. Evropský rozvojový fond |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2007 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění finanční nařízení pro 9. Evropský rozvojový fond

Úř. věst. C 101, 4.5.2007

| — | Stanovisko č. 3/2007 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 3/2007 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů

Úř. věst. C 101, 4.5.2007

| — | Stanovisko č. 4/2007 k předloze nařízení Komise (ES), kterým se mění nařízení (ES) č. 1653/2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 4/2007 k předloze nařízení Komise (ES), kterým se mění nařízení (ES) č. 1653/2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství

Úř. věst. C 216, 14.9.2007

| — | Stanovisko č. 5/2007 k návrhu nařízení Rady o finančním nařízení použitelném pro Zásobovací agenturu Euratomu |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 5/2007 k návrhu nařízení Rady o finančním nařízení použitelném pro Zásobovací agenturu Euratomu

Nezveřejněno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 6/2007 k ročním shrnutím členských států, prohlášením členských států a auditu prostředků EU vnitrostátními kontrolními orgány |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 6/2007 k ročním shrnutím členských států, prohlášením členských států a auditu prostředků EU vnitrostátními kontrolními orgány

Úř. věst. C 216, 14.9.2007

---