# Az Európai Unió C 311/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 311 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. december 21. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 311

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. december 21.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2007/C 311/01 | A Bizottság véleménye (2007. december 20.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a Franciaországban található penly-i atomerőmű radioaktív hulladékának ártalmatlanítására vonatkozó módosított tervről | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Bizottság

2007/C 311/01

A Bizottság véleménye (2007. december 20.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a Franciaországban található penly-i atomerőmű radioaktív hulladékának ártalmatlanítására vonatkozó módosított tervről

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2007/C 311/02 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 2 |
| 2007/C 311/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4908 – STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4981 – AT&T/IBM) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4902 – Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  ) | 5 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2007/C 311/02

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

2

2007/C 311/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4908 – STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4981 – AT&T/IBM) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4902 – Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  )

1

5

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Parlament |
| 2007/C 311/06 | Határozat | 6 |
| | Tanács |
| 2007/C 311/07 | A Tanács következtetései (2007. május 24.) a kulturális és a kreatív ágazatoknak a lisszaboni célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról | 7 |
| | Bizottság |
| 2007/C 311/08 | Euro-átváltási árfolyamok | 10 |
| 2007/C 311/09 | A Bizottság közleménye a Közösség, valamint Algéria, Egyiptom, a Feröer-szigetek, Izland, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Norvégia, Svájc (beleértve Liechtensteint is), Szíria, Tunézia, Törökország, Ciszjordánia és a Gázai-övezet közötti diagonális kumulációval kapcsolatos származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásának időpontjáról | 11 |
| 2007/C 311/10 | A Tanács következtetései (2007. május 25.) az oktatásra és képzésre vonatkozó lisszaboni célkitűzések tekintetében elért haladás nyomon követésére szolgáló mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszeréről | 13 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2007/C 311/11 | Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  ) | 16 |
| 2007/C 311/12 | Három görögországi menetrendszerű belföldi légi járatra előírt közszolgáltatási kötelezettségek meghosszabbítása és módosítása a 2408/92/EGK tanácsi rendelet alapján (
  1
  ) | 18 |
| 2007/C 311/13 | A tagállamok által közölt információ a EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 19 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Parlament

2007/C 311/06

Határozat

6

Tanács

2007/C 311/07

A Tanács következtetései (2007. május 24.) a kulturális és a kreatív ágazatoknak a lisszaboni célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról

7

Bizottság

2007/C 311/08

Euro-átváltási árfolyamok

10

2007/C 311/09

A Bizottság közleménye a Közösség, valamint Algéria, Egyiptom, a Feröer-szigetek, Izland, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Norvégia, Svájc (beleértve Liechtensteint is), Szíria, Tunézia, Törökország, Ciszjordánia és a Gázai-övezet közötti diagonális kumulációval kapcsolatos származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásának időpontjáról

11

2007/C 311/10

A Tanács következtetései (2007. május 25.) az oktatásra és képzésre vonatkozó lisszaboni célkitűzések tekintetében elért haladás nyomon követésére szolgáló mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszeréről

13

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2007/C 311/11

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  )

1

16

2007/C 311/12

Három görögországi menetrendszerű belföldi légi járatra előírt közszolgáltatási kötelezettségek meghosszabbítása és módosítása a 2408/92/EGK tanácsi rendelet alapján (
  1
  )

1

18

2007/C 311/13

A tagállamok által közölt információ a EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

19

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 311/14 | MEDIA 2007 – Ajánlattételi felhívás – EACEA/28/07 – Támogatás európai filmek transznacionális forgalmazásához és forgalamzói hálózatok kialakításához – Szelektiv mozi forgalmazas | 20 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 311/15 | Állami támogatás – Spanyolország – Állami támogatás C 45/07 (ex NN 51/07) – A goodwill adózási amortizációja külföldi vállalkozásban való jelentős részesedésszerzés esetén – Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  ) | 21 |
| 2007/C 311/16 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4975 – Mitsui/Rubis/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 28 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 311/14

MEDIA 2007 – Ajánlattételi felhívás – EACEA/28/07 – Támogatás európai filmek transznacionális forgalmazásához és forgalamzói hálózatok kialakításához – Szelektiv mozi forgalmazas

20

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 311/15

Állami támogatás – Spanyolország – Állami támogatás C 45/07 (ex NN 51/07) – A goodwill adózási amortizációja külföldi vállalkozásban való jelentős részesedésszerzés esetén – Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  )

1

21

2007/C 311/16

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4975 – Mitsui/Rubis/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

28

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2007/C 311/17 | Helyesbítés az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról szóló tagállami tájékoztatásokhoz (HL C 78., 2007.4.11.) | 29 |

Helyesbítések

2007/C 311/17

Helyesbítés az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról szóló tagállami tájékoztatásokhoz (HL C 78., 2007.4.11.)

(HL C 78., 2007.4.11.)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Bizottság

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/1

---

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

(2007. december 20.)

az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a Franciaországban található penly-i atomerőmű radioaktív hulladékának ártalmatlanítására vonatkozó módosított tervről

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2007/C 311/01)

2007. július 6-án az Európai Bizottság az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban megkapta a francia kormánytól a penly-i atomerőmű módosított radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervének általános adatait.

Ezen adatok alapján és a szakértőcsoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | A létesítmény és egy másik tagállam – ebben az esetben az Egyesült Királyság – legközelebbi pontja közötti távolság 106 km. |
| --- | --- |

1.

A létesítmény és egy másik tagállam – ebben az esetben az Egyesült Királyság – legközelebbi pontja közötti távolság 106 km.

| 2. | A tervezett módosítás következtében általában csökkennek a gáz- és a folyékony halmazállapotú szennyezőanyagok kibocsátására vonatkozó határértékek, kivéve a folyékony tríciumra vonatkozót, amely várhatóan növekedni fog. |
| --- | --- |

2.

A tervezett módosítás következtében általában csökkennek a gáz- és a folyékony halmazállapotú szennyezőanyagok kibocsátására vonatkozó határértékek, kivéve a folyékony tríciumra vonatkozót, amely várhatóan növekedni fog.

| 3. | A szokásos működés során a tervezett módosítás egészségi szempontból nem okoz jelentős hatást más tagállamok lakosságára nézve. |
| --- | --- |

3.

A szokásos működés során a tervezett módosítás egészségi szempontból nem okoz jelentős hatást más tagállamok lakosságára nézve.

| 4. | Az általános adatokban eredetileg feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktív szennyezés figyelembevételével a tüzelőanyag-kezelő rendszer tervezett módosítása nem eredményez más tagállamokban olyan sugárdózist, amely a lakosság egészsége szempontjából jelentős lenne. |
| --- | --- |

4.

Az általános adatokban eredetileg feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktív szennyezés figyelembevételével a tüzelőanyag-kezelő rendszer tervezett módosítása nem eredményez más tagállamokban olyan sugárdózist, amely a lakosság egészsége szempontjából jelentős lenne.

A Bizottság következésképpen azon a véleményen van, hogy a penly-i atomerőmű módosított radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervének megvalósítása sem a szokásos működés során, sem az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén várhatóan egyetlen típusú radioaktív hulladék vonatkozásában sem okoz radioaktív szennyeződést más tagállamok vizeiben, talajában vagy légterében.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/2

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 311/02)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.30. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 495/06 |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében |
| Jogalap | Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Adókulcscsökkentés |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 650 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2008.1.1.-2014.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Bioüzemanyag-gyártók |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.30.

Támogatás száma

N 495/06

Tagállam

Magyarország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében

Jogalap

Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Környezetvédelem

Támogatás formája

Adókulcscsökkentés

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 650 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2008.1.1.-2014.12.31.

Gazdasági ágazat

Bioüzemanyag-gyártók

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.9.25. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 571/06 |
| Tagállam | Írország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | RES-E support programme |
| Jogalap | The Electricity Regulation Act 1999 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 10 millió EUR; tervezett támogatás teljes összege: 150 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2007.1.1.-2024.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Villamosenergia-, gáz- és vízellátás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Department of Communications, Marine and Natural resources |
| 29/31 Adelaide Road |
| Dublin 2 |
| Ireland |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.9.25.

Támogatás száma

N 571/06

Tagállam

Írország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

RES-E support programme

Jogalap

The Electricity Regulation Act 1999

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Környezetvédelem

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 10 millió EUR; tervezett támogatás teljes összege: 150 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2007.1.1.-2024.12.31.

Gazdasági ágazat

Villamosenergia-, gáz- és vízellátás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Department of Communications, Marine and Natural resources

29/31 Adelaide Road

Dublin 2

Ireland

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4908 – STV Fund/Smith/@Balance)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 311/03)

2007. december 17-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4908. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4908. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4981 – AT&T/IBM)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 311/04)

2007. december 14-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4981. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4981. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/5

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4902 – Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 311/05)

2007. november 28-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4902. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4902. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Parlament

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/6

---

HATÁROZAT

(2007/C 311/06)

AZ EURÓPAI PARLAMENT FŐTITKÁRA,

tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatára, valamint a Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeire, amelyeket a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet rögzített és legutoljára a 723/2004/EK, Euratom tanácsi rendelet módosított, és különösen e szabályzat 30. cikkére,

tekintettel a kinevezésre jogosult hatóság kijelöléséről szóló, utoljára 2004. október 26-án módosított elnökségi határozatra,

tekintettel az alábbi általános versenyvizsgákról szóló értesítőkre:

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

PE/132/C, PE/133/C, PE/134/C, EUR/C/153, EUR/C/160,

tekintettel a vegyes bizottság 2007. november 14-i ülésén kiadott véleményére,

ÚGY HATÁROZ, HOGY:

1. cikk

Az alábbi általános versenyvizsgák alapján felállított tartaléklisták érvényességi idejét 2008. december 31-ig meghosszabbítja:

| | PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95; |
| --- | --- |

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

| | EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169; |
| --- | --- |

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

| | EUR/LA/156, EUR/LA/157; |
| --- | --- |

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

| | PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S; |
| --- | --- |

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

| | PE/133/C, PE/134/C. |
| --- | --- |

PE/133/C, PE/134/C.

2. cikk

Az alábbi általános versenyvizsgák alapján felállított tartaléklisták érvényességi idejét nem hosszabbítja meg:

| | PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160. |
| --- | --- |

PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160.

Kelt Luxembourgban, 2007. december 3-án.

a főtitkár

Harald RØMER

---

Tanács

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/7

---

A Tanács következtetései (2007. május 24.) a kulturális és a kreatív ágazatoknak a lisszaboni célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról

(2007/C 311/07)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

| (1) | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 151. cikkére, |
| --- | --- |

(1)

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 151. cikkére,

| (2) | tekintettel a lisszaboni stratégiának a 2005. március 22–23-i brüsszeli Európai Tanács általi, a gazdasági növekedésre, a több és jobb munkahely teremtésére összpontosító újraindítására, valamint az Európai Tanács 2007. március 8–9-i következtetéseire (1), amelynek értelmében különös figyelmet kell fordítani a KKV-k képességeinek fokozására, többek között a kulturális és kreatív ágazatokban, mivel a növekedés, a munkahelyteremtés és az innováció mozgatórugóiként jelentős szerepet töltenek be, |
| --- | --- |

(2)

tekintettel a lisszaboni stratégiának a 2005. március 22–23-i brüsszeli Európai Tanács általi, a gazdasági növekedésre, a több és jobb munkahely teremtésére összpontosító újraindítására, valamint az Európai Tanács 2007. március 8–9-i következtetéseire (1), amelynek értelmében különös figyelmet kell fordítani a KKV-k képességeinek fokozására, többek között a kulturális és kreatív ágazatokban, mivel a növekedés, a munkahelyteremtés és az innováció mozgatórugóiként jelentős szerepet töltenek be,

| (3) | emlékeztetve arra, hogy a kultúra és az alkotótevékenység sokféle társadalmi, politikai és gazdasági szerepet tölt be, |
| --- | --- |

(3)

emlékeztetve arra, hogy a kultúra és az alkotótevékenység sokféle társadalmi, politikai és gazdasági szerepet tölt be,

| (4) | megállapítva, hogy a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló Unesco-egyezmény hangsúlyozza, hogy a kulturális tevékenységek, javak és szolgáltatások mind gazdasági, mind kulturális természetűek, |
| --- | --- |

(4)

megállapítva, hogy a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló Unesco-egyezmény hangsúlyozza, hogy a kulturális tevékenységek, javak és szolgáltatások mind gazdasági, mind kulturális természetűek,

| (5) | tudatában az európai kulturális gazdaságról szóló – a Bizottság megbízásából készített, és 2006. november 14-én a nyilvánosság elé tárt – tanulmánynak, és különösen annak, hogy e tanulmány hangsúlyozza a kulturális és kreatív ágazatoknak a lisszaboni célkitűzések elérésében játszott fontos szerepét, valamint az európai kultúrában rejlő hatalmas lehetőséget, |
| --- | --- |

(5)

tudatában az európai kulturális gazdaságról szóló – a Bizottság megbízásából készített, és 2006. november 14-én a nyilvánosság elé tárt – tanulmánynak, és különösen annak, hogy e tanulmány hangsúlyozza a kulturális és kreatív ágazatoknak a lisszaboni célkitűzések elérésében játszott fontos szerepét, valamint az európai kultúrában rejlő hatalmas lehetőséget,

| (6) | meggyőződve arról, hogy – tekintettel annak egyre szélesebb körű felismerésére, hogy a kultúra kérdése az európai projekt középpontjában áll, és ott egyedi és nélkülözhetetlen szerepet kell játszania – a lisszaboni menetrend alakításakor a kulturális és kreatív tevékenységek helyzetét meg kell erősíteni, |
| --- | --- |

(6)

meggyőződve arról, hogy – tekintettel annak egyre szélesebb körű felismerésére, hogy a kultúra kérdése az európai projekt középpontjában áll, és ott egyedi és nélkülözhetetlen szerepet kell játszania – a lisszaboni menetrend alakításakor a kulturális és kreatív tevékenységek helyzetét meg kell erősíteni,

| (7) | tudatában annak, hogy az ez irányú törekvések csak egy szélesebb körű stratégia részét képezhetik, amelyet többek között arra a kultúráról szóló, a közeljövőben várható bizottsági közleményre figyelemmel kell megvitatni és meghatározni, amely szándéka szerint a kultúrára vonatkozó európai menetrend előbbre vitele érdekében körvonalazza a kultúrának és az alkotótevékenységnek az európai projektben játszott központi szerepét, |
| --- | --- |

(7)

tudatában annak, hogy az ez irányú törekvések csak egy szélesebb körű stratégia részét képezhetik, amelyet többek között arra a kultúráról szóló, a közeljövőben várható bizottsági közleményre figyelemmel kell megvitatni és meghatározni, amely szándéka szerint a kultúrára vonatkozó európai menetrend előbbre vitele érdekében körvonalazza a kultúrának és az alkotótevékenységnek az európai projektben játszott központi szerepét,

| (8) | tudatában annak, hogy a stratégia sikere a szilárd működési alapon múlik; ennek érdekében számos sürgős tevékenységet lehet és kell végrehajtani, különösen az alábbi területeken: az adatgyűjtés és a bevált gyakorlat cseréje területén a tényeken alapuló döntéshozatal előmozdítása, az oktatás, képzés és a kultúra közötti kapcsolat erősítése, valamint a kis- és középvállalkozásokban és a meglévő struktúrákban és programokban rejlő lehetőségek jobb kihasználása, |
| --- | --- |

(8)

tudatában annak, hogy a stratégia sikere a szilárd működési alapon múlik; ennek érdekében számos sürgős tevékenységet lehet és kell végrehajtani, különösen az alábbi területeken: az adatgyűjtés és a bevált gyakorlat cseréje területén a tényeken alapuló döntéshozatal előmozdítása, az oktatás, képzés és a kultúra közötti kapcsolat erősítése, valamint a kis- és középvállalkozásokban és a meglévő struktúrákban és programokban rejlő lehetőségek jobb kihasználása,

| (9) | megerősítve azon szándékát, hogy – tekintetbe véve azokat a pozitív eredményeket, amelyeket a tagállamok közötti, a kultúrát és a kulturális tevékenységeket érintő sajátos kérdésekben a „Kultúra 2002–2007” tanácsi munkaterv (2) keretében folytatott együttműködés ért el – tovább folytatja a tagállami együttműködés e formáját, valamint azt, hogy kellő időben határozatot hoz a 2008 utáni időszakra vonatkozó új tanácsi munkatervről, |
| --- | --- |

(9)

megerősítve azon szándékát, hogy – tekintetbe véve azokat a pozitív eredményeket, amelyeket a tagállamok közötti, a kultúrát és a kulturális tevékenységeket érintő sajátos kérdésekben a „Kultúra 2002–2007” tanácsi munkaterv (2) keretében folytatott együttműködés ért el – tovább folytatja a tagállami együttműködés e formáját, valamint azt, hogy kellő időben határozatot hoz a 2008 utáni időszakra vonatkozó új tanácsi munkatervről,

MEGÁLLAPÍTJA, hogy az európai kulturális gazdaságról szóló, fent említett tanulmány eredményei a következőket igazolják:

| — | a kulturális alkotótevékenység és a köréje épülő gazdasági ágazatok már most közvetlen és jelentős módon járulnak hozzá a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz, a kulturális ágazat gyorsabban növekedik, mint általában a gazdaság egésze, és az ágazatban a foglalkoztatottság szintje is jelentősebb mértékben emelkedett, mint a gazdaság egészében, |
| --- | --- |

—

a kulturális alkotótevékenység és a köréje épülő gazdasági ágazatok már most közvetlen és jelentős módon járulnak hozzá a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz, a kulturális ágazat gyorsabban növekedik, mint általában a gazdaság egésze, és az ágazatban a foglalkoztatottság szintje is jelentősebb mértékben emelkedett, mint a gazdaság egészében,

| — | a kulturális tevékenységek és a kreatív ágazatok, mint például a képzőművészet és az előadó-művészet, a kulturális örökség, a film és videó, a televízió és rádió, az új és feltörekvő médiumok, a zene, a könyv és a sajtó, a tervezés, az építészet és a reklám az innováció és a technológia fellendítése tekintetében szintén alapvető fontosságúak, továbbá a jövőben a fenntartható növekedés kulcsfontosságú motorját jelentik, |
| --- | --- |

—

a kulturális tevékenységek és a kreatív ágazatok, mint például a képzőművészet és az előadó-művészet, a kulturális örökség, a film és videó, a televízió és rádió, az új és feltörekvő médiumok, a zene, a könyv és a sajtó, a tervezés, az építészet és a reklám az innováció és a technológia fellendítése tekintetében szintén alapvető fontosságúak, továbbá a jövőben a fenntartható növekedés kulcsfontosságú motorját jelentik,

| — | a magas színvonalú kreatív tartalom elérhetősége különösen kulcsfontosságú az új technológiák – főként a szélessávú internet, a digitális televízió és a mobilkommunikáció – alkalmazása terén, |
| --- | --- |

—

a magas színvonalú kreatív tartalom elérhetősége különösen kulcsfontosságú az új technológiák – főként a szélessávú internet, a digitális televízió és a mobilkommunikáció – alkalmazása terén,

| — | más ágazatokhoz képest a kulturális ágazatban az önálló vállalkozók, a mikro-, a kis- és a középvállalkozások még inkább kulcsszerepet játszanak az ágazat fejlődésének előbbre vitelében, |
| --- | --- |

—

más ágazatokhoz képest a kulturális ágazatban az önálló vállalkozók, a mikro-, a kis- és a középvállalkozások még inkább kulcsszerepet játszanak az ágazat fejlődésének előbbre vitelében,

| — | egy adott kulturális és nyelvi környezettel való szoros kapcsolatai, valamint erőteljes regionális gyökerei következtében a kulturális ágazat termékeinek előállítása és szolgáltatásainak nyújtása nem könnyen átültethető, és ezért szilárd és fenntartható alapot képez a gazdasági növekedés és a társadalmi kohézió helyi és regionális stratégiáiban. |
| --- | --- |

—

egy adott kulturális és nyelvi környezettel való szoros kapcsolatai, valamint erőteljes regionális gyökerei következtében a kulturális ágazat termékeinek előállítása és szolgáltatásainak nyújtása nem könnyen átültethető, és ezért szilárd és fenntartható alapot képez a gazdasági növekedés és a társadalmi kohézió helyi és regionális stratégiáiban.

HANGSÚLYOZZA, hogy a kulturális és a kreatív ágazatok sajátos módon és sokrétűen járulnak hozzá Európa globális versenyképességének megerősítéséhez, szem előtt tartva, hogy:

| — | Európa gazdag kulturális élete növeli az európai városok és régiók mint a gazdasági tevékenység globális központjainak vonzerejét, |
| --- | --- |

—

Európa gazdag kulturális élete növeli az európai városok és régiók mint a gazdasági tevékenység globális központjainak vonzerejét,

| — | kulturális gazdagsága, öröksége és sokszínűsége vonzó célponttá teszi Európát a világ minden tájáról érkező kulturális turisták számára, |
| --- | --- |

—

kulturális gazdagsága, öröksége és sokszínűsége vonzó célponttá teszi Európát a világ minden tájáról érkező kulturális turisták számára,

| — | a kulturális tartalom és az alkotótevékenység egyre nagyobb szerepet játszik Európa globális versenyképessége szempontjából. |
| --- | --- |

—

a kulturális tartalom és az alkotótevékenység egyre nagyobb szerepet játszik Európa globális versenyképessége szempontjából.

ELISMERI, HOGY:

| — | tagállami és közösségi szinten továbbra is hiányoznak azok a szilárd, összehasonlítható tények, amelyek lehetővé tennék annak megfelelő értékelését, hogy a kulturális és a kreatív ágazatok gazdasági értelemben – különösen szakpolitikai intézkedések eredményeként – miként járulnak hozzá az EU gazdaságához, |
| --- | --- |

—

tagállami és közösségi szinten továbbra is hiányoznak azok a szilárd, összehasonlítható tények, amelyek lehetővé tennék annak megfelelő értékelését, hogy a kulturális és a kreatív ágazatok gazdasági értelemben – különösen szakpolitikai intézkedések eredményeként – miként járulnak hozzá az EU gazdaságához,

| — | hiányoznak azok az információk, szakképzés és tanácsadás, amelyek a kreatív és kulturális terület szakembereit segítenék abban, hogy alkotótevékenységük eredményét sikeres gazdasági termékekké és szolgáltatásokká alakítsák, |
| --- | --- |

—

hiányoznak azok az információk, szakképzés és tanácsadás, amelyek a kreatív és kulturális terület szakembereit segítenék abban, hogy alkotótevékenységük eredményét sikeres gazdasági termékekké és szolgáltatásokká alakítsák,

| — | amennyiben a főbb közösségi támogatást nyújtó programok és kezdeményezések végrehajtása során a kulturális és a kreatív ágazatok nem kapnak elegendő figyelmet, az veszélyeztetheti a lisszaboni menetrend célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményeket, |
| --- | --- |

—

amennyiben a főbb közösségi támogatást nyújtó programok és kezdeményezések végrehajtása során a kulturális és a kreatív ágazatok nem kapnak elegendő figyelmet, az veszélyeztetheti a lisszaboni menetrend célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményeket,

| — | a belső piacon továbbra is akadályok gátolják az alkotók szabad mozgását, a kulturális tevékenységek szabad áramlását, valamint a termékek és szolgáltatások digitális forgalmazását, |
| --- | --- |

—

a belső piacon továbbra is akadályok gátolják az alkotók szabad mozgását, a kulturális tevékenységek szabad áramlását, valamint a termékek és szolgáltatások digitális forgalmazását,

| — | a kulturális és a kreatív ágazatokban működő kis- és középvállalkozásoknak továbbra is számos nehézséggel kell szembenézniük, például a finanszírozáshoz való hozzájutás tekintetében. |
| --- | --- |

—

a kulturális és a kreatív ágazatokban működő kis- és középvállalkozásoknak továbbra is számos nehézséggel kell szembenézniük, például a finanszírozáshoz való hozzájutás tekintetében.

TUDOMÁSUL VESZI:

a kulturális és kreatív ágazatoknak a gazdasági növekedéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulásával kapcsolatos konkrét, többek között statisztikai jellegű kérdéseknek – a megfelelő szakmai szereplők/érintettek bevonásával történő – megvizsgálása céljából 2007 első felében szakértői szinten megkezdett tevékenységeket.

FELKÉRI:

A.   AZ IGAZOLT TÉNYEKEN ALAPULÓ POLITIKAI DÖNTÉSHOZATAL ELŐMOZDÍTÁSA ÉRDEKÉBEN

a Bizottságot, hogy:

| — | erősítse meg munkáját a kultúra és a gazdasági növekedés területére vonatkozó statisztika előmozdításáról szóló, 1995. november 20-i tanácsi állásfoglalást (3) követően az Eurostat keretében elvégzett munkára építve, |
| --- | --- |

—

erősítse meg munkáját a kultúra és a gazdasági növekedés területére vonatkozó statisztika előmozdításáról szóló, 1995. november 20-i tanácsi állásfoglalást (3) követően az Eurostat keretében elvégzett munkára építve,

| — | végezzen munkát a kulturális statisztika területén, a fogalommeghatározások és a módszertan tekintetében, és értékelje a már elvégzett munkát, különösen a 2008–2012-es időszakra szóló közösségi statisztikai programjavaslat kulturális elemének megvalósításához való hozzájárulás céljából (4), |
| --- | --- |

—

végezzen munkát a kulturális statisztika területén, a fogalommeghatározások és a módszertan tekintetében, és értékelje a már elvégzett munkát, különösen a 2008–2012-es időszakra szóló közösségi statisztikai programjavaslat kulturális elemének megvalósításához való hozzájárulás céljából (4),

| — | szükség szerint működjön együtt más érintett nemzetközi intézményekkel; |
| --- | --- |

—

szükség szerint működjön együtt más érintett nemzetközi intézményekkel;

a tagállamokat, hogy:

| — | teljes körűen – különösen az adatgyűjtési módszerek hatékony végrehajtása vagy szükség szerint megállapítása révén – támogassák az adatgyűjtési törekvéseket, egyúttal kerüljék a vállalkozásokra és szervezetekre nehezedő adminisztratív terhek növelését, |
| --- | --- |

—

teljes körűen – különösen az adatgyűjtési módszerek hatékony végrehajtása vagy szükség szerint megállapítása révén – támogassák az adatgyűjtési törekvéseket, egyúttal kerüljék a vállalkozásokra és szervezetekre nehezedő adminisztratív terhek növelését,

| — | szükség szerint készítsenek eset- és hatástanulmányokat; |
| --- | --- |

—

szükség szerint készítsenek eset- és hatástanulmányokat;

a tagállamokat és a Bizottságot, hogy:

| — | határozzanak a további prioritásokról, továbbá állapítsák meg az adatgyűjtés új területeit a kulturális és a kreatív ágazatok lisszaboni menetrendhez való hozzájárulásának mérése céljából, |
| --- | --- |

—

határozzanak a további prioritásokról, továbbá állapítsák meg az adatgyűjtés új területeit a kulturális és a kreatív ágazatok lisszaboni menetrendhez való hozzájárulásának mérése céljából,

| — | a kulturális és a kreatív ágazatok gazdaságában mozdítsák elő és biztosítsák a bevált gyakorlat rendszeres cseréjét. |
| --- | --- |

—

a kulturális és a kreatív ágazatok gazdaságában mozdítsák elő és biztosítsák a bevált gyakorlat rendszeres cseréjét.

B.   AZ OKTATÁS, A KÉPZÉS ÉS A KULTURÁLIS ÉS KREATÍV ÁGAZATOK KÖZÖTTI KAPCSOLAT MEGERŐSÍTÉSE ÉRDEKÉBEN

a tagállamokat, hogy:

| — | vizsgálják meg, hogy az irányítási szempontok elegendő hangsúlyt kapnak-e a kulturális és kulturális örökségi tanulmányokban és képzési programokban, segítsék elő a kifejezetten a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakemberek számára kialakított irányítási, üzleti és vállalkozói képzés elérhetővé tételét, és erősítsék meg a közgazdasági és üzleti tanulmányok kulturális dimenzióját; |
| --- | --- |

—

vizsgálják meg, hogy az irányítási szempontok elegendő hangsúlyt kapnak-e a kulturális és kulturális örökségi tanulmányokban és képzési programokban, segítsék elő a kifejezetten a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakemberek számára kialakított irányítási, üzleti és vállalkozói képzés elérhetővé tételét, és erősítsék meg a közgazdasági és üzleti tanulmányok kulturális dimenzióját;

a tagállamokat és a Bizottságot, hogy:

| — | mozdítsák elő a kreatív ágazat és az üzleti világ kapcsolatait és együttműködését, annak érdekében, hogy jobban tudatosítsák ez utóbbiban a kulturális és kreatív ágazatban rejlő lehetőségeket, |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő a kreatív ágazat és az üzleti világ kapcsolatait és együttműködését, annak érdekében, hogy jobban tudatosítsák ez utóbbiban a kulturális és kreatív ágazatban rejlő lehetőségeket,

| — | mozdítsák elő a kultúra és az oktatás közötti szinergiákat a kreatív készségek fejlesztése céljából. |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő a kultúra és az oktatás közötti szinergiákat a kreatív készségek fejlesztése céljából.

C.   A KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOKBAN REJLŐ LEHETŐSÉGEKNEK A KULTURÁLIS ÉS KREATÍV ÁGAZATOKBAN TÖRTÉNŐ LEGJOBB KIHASZNÁLÁSA ÉRDEKÉBEN

a tagállamokat és a Bizottságot, hogy:

| — | ösztönözzék azon tevékenységeket, melyek célja a kultúrában és az alkotótevékenységben rejlő gazdasági lehetőségek KKV-k általi legjobb kiaknázása, elősegítve együttműködésüket és a hálózatépítést, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék azon tevékenységeket, melyek célja a kultúrában és az alkotótevékenységben rejlő gazdasági lehetőségek KKV-k általi legjobb kiaknázása, elősegítve együttműködésüket és a hálózatépítést,

| — | könnyítsék meg a KKV-k számára a finanszírozáshoz való hozzájutást, |
| --- | --- |

—

könnyítsék meg a KKV-k számára a finanszírozáshoz való hozzájutást,

| — | növeljék a kulturális javak és szolgáltatások kiegyensúlyozott és kölcsönös cseréjét harmadik országokkal a kulturális sokszínűség ösztönzése és a kultúraközi párbeszéd előmozdítása céljából, |
| --- | --- |

—

növeljék a kulturális javak és szolgáltatások kiegyensúlyozott és kölcsönös cseréjét harmadik országokkal a kulturális sokszínűség ösztönzése és a kultúraközi párbeszéd előmozdítása céljából,

| — | biztosítsák a szellemi tulajdonjogok védelmét, és világszerte fokozzák a termékhamisítás és a termékkalózkodás elleni küzdelmet a kulturális és a kreatív ágazatokban. |
| --- | --- |

—

biztosítsák a szellemi tulajdonjogok védelmét, és világszerte fokozzák a termékhamisítás és a termékkalózkodás elleni küzdelmet a kulturális és a kreatív ágazatokban.

D.   A MEGLÉVŐ STRUKTÚRÁK, PROGRAMOK ÉS KEZDEMÉNYEZÉSEK JOBB FELHASZNÁLÁSA ÉRDEKÉBEN

a Bizottságot, hogy:

| — | mivel a kultúra és a kreatív ágazatok szempontjából releváns tevékenységeket jelenleg a különböző uniós szakpolitikai területek keretében irányítják, erősítse meg ezek koordinálását a lisszaboni menetrendre gyakorolt hatásuk maximalizálása, valamint a kulturális és kreatív ágazatok teljes körű figyelembevételének biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

mivel a kultúra és a kreatív ágazatok szempontjából releváns tevékenységeket jelenleg a különböző uniós szakpolitikai területek keretében irányítják, erősítse meg ezek koordinálását a lisszaboni menetrendre gyakorolt hatásuk maximalizálása, valamint a kulturális és kreatív ágazatok teljes körű figyelembevételének biztosítása érdekében,

| — | az egyéb közösségi programok és kezdeményezések keretében helyezzen nagyobb súlyt a kulturális és kreatív ágazatokra, |
| --- | --- |

—

az egyéb közösségi programok és kezdeményezések keretében helyezzen nagyobb súlyt a kulturális és kreatív ágazatokra,

| — | jobban értékelje, hogy a közösségi programok és kezdeményezések milyen hatással vannak a kulturális és kreatív ágazatokra; |
| --- | --- |

—

jobban értékelje, hogy a közösségi programok és kezdeményezések milyen hatással vannak a kulturális és kreatív ágazatokra;

a tagállamokat és a Bizottságot, hogy:

| — | hatékonyabban használják fel a Kohéziós Alapot és a strukturális alapokat annak érdekében, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban a legjobb támogatást nyújthassák a kis- és középvállalkozásoknak. |
| --- | --- |

—

hatékonyabban használják fel a Kohéziós Alapot és a strukturális alapokat annak érdekében, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban a legjobb támogatást nyújthassák a kis- és középvállalkozásoknak.

---

(1)  7224/07, 4. o.

(2)  A Tanács 2002. június 25-i állásfoglalása az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos új munkatervről, valamint a Tanács 2004. november 16-i következtetései a „Kultúra 2005–2006” munkatervről (amelyet 2007 végéig meghosszabbítottak).

(3)  HL C 327., 1995.12.7., 1. o.

(4)  A Bizottságnak a 2008–2012-es időszakra szóló közösségi statisztikai programról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó javaslata (15536/06).

---

Bizottság

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/10

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2007. december 20.

(2007/C 311/08)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4349 |
| JPY | Japán yen | 162,3 |
| DKK | Dán korona | 7,462 |
| GBP | Angol font | 0,7215 |
| SEK | Svéd korona | 9,461 |
| CHF | Svájci frank | 1,6603 |
| ISK | Izlandi korona | 91,68 |
| NOK | Norvég korona | 8,03 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,585274 |
| CZK | Cseh korona | 26,372 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 253,98 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6969 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,6198 |
| RON | Román lej | 3,519 |
| SKK | Szlovák korona | 33,624 |
| TRY | Török líra | 1,7152 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,672 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4338 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,195 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8978 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0969 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 354,55 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,0489 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,5744 |
| HRK | Horvát kuna | 7,302 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 531,11 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8098 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,728 |
| RUB | Orosz rubel | 35,535 |
| THB | Thaiföldi baht | 43,98 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4349

JPY

Japán yen

162,3

DKK

Dán korona

7,462

GBP

Angol font

0,7215

SEK

Svéd korona

9,461

CHF

Svájci frank

1,6603

ISK

Izlandi korona

91,68

NOK

Norvég korona

8,03

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,585274

CZK

Cseh korona

26,372

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

253,98

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6969

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,6198

RON

Román lej

3,519

SKK

Szlovák korona

33,624

TRY

Török líra

1,7152

AUD

Ausztrál dollár

1,672

CAD

Kanadai dollár

1,4338

HKD

Hongkongi dollár

11,195

NZD

Új-zélandi dollár

1,8978

SGD

Szingapúri dollár

2,0969

KRW

Dél-Koreai won

1 354,55

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,0489

CNY

Kínai renminbi

10,5744

HRK

Horvát kuna

7,302

IDR

Indonéz rúpia

13 531,11

MYR

Maláj ringgit

4,8098

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,728

RUB

Orosz rubel

35,535

THB

Thaiföldi baht

43,98

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/11

---

A Bizottság közleménye a Közösség, valamint Algéria, Egyiptom, a Feröer-szigetek, Izland, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Norvégia, Svájc (beleértve Liechtensteint is), Szíria, Tunézia, Törökország, Ciszjordánia és a Gázai-övezet közötti diagonális kumulációval kapcsolatos származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásának időpontjáról

(2007/C 311/09)

A Közösség, valamint Algéria, Egyiptom, a Feröer-szigetek, Izland, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Norvégia, Svájc (beleértve Liechtensteint is), Szíria, Tunézia, Törökország, Ciszjordánia, és a Gázai-övezet közötti diagonális származási kumuláció létrehozásának céljából a Közösség és az érintett országok az Európai Bizottságon keresztül értesítik egymást a más országokkal szemben hatályban lévő származási szabályokról.

Az érintett országoktól beérkezett értesítések alapján az alábbi táblázat áttekintést nyújt a diagonális kumulációval kapcsolatos származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvekről, valamint meghatározza azt az időpontot, amelytől kezdve e kumulációt alkalmazni kell. E táblázat a korábbi táblázat (HL C 271., 2007.11.14.) helyébe lép.

Emlékeztetni kell arra, hogy a kumuláció csak akkor alkalmazható, ha a végső gyártást végző országok és a végső rendeltetési országok azonos származási szabályokat tartalmazó szabadkereskedelmi megállapodásokat kötöttek a származó helyzet elnyerésében részt vevő összes országgal, azaz valamennyi olyan országgal, ahonnan a felhasznált anyagok származnak. Az olyan országokból származó anyagok, amelyek nem kötöttek megállapodást a végső gyártást végző országokkal és a végső rendeltetési országokkal, nem származónak tekintendők. Példák találhatók a származási szabályokról szóló pán-euro-mediterrán jegyzőkönyvekre vonatkozó magyarázó megjegyzésekben (1).

Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy:

| — | Svájc és a Liechtensteini Hercegség vámuniót alkot, |
| --- | --- |

—

Svájc és a Liechtensteini Hercegség vámuniót alkot,

| — | az Európai Gazdasági Térségben, amely az EU-ból, Izlandból, Liechtensteinből és Norvégiából áll, az alkalmazás időpontja 2005. november 1-je. |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági Térségben, amely az EU-ból, Izlandból, Liechtensteinből és Norvégiából áll, az alkalmazás időpontja 2005. november 1-je.

A táblázatban szereplő országokra vonatkozó ISO-Alfa-2-kódok a következők:

| — | Algéria |
| --- | --- |

—

Algéria

DZ

| — | Egyiptom |
| --- | --- |

—

Egyiptom

EG

| — | Feröer-szigetek |
| --- | --- |

—

Feröer-szigetek

FO

| — | Izland |
| --- | --- |

—

Izland

IS

| — | Izrael |
| --- | --- |

—

Izrael

IL

| — | Jordánia |
| --- | --- |

—

Jordánia

JO

| — | Libanon |
| --- | --- |

—

Libanon

LB

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

LI

| — | Marokkó |
| --- | --- |

—

Marokkó

MA

| — | Norvégia |
| --- | --- |

—

Norvégia

NO

| — | Svájc |
| --- | --- |

—

Svájc

CH

| — | Szíria |
| --- | --- |

—

Szíria

SY

| — | Tunézia |
| --- | --- |

—

Tunézia

TN

| — | Törökország |
| --- | --- |

—

Törökország

TR

| — | Ciszjordánia és a Gázai-övezet |
| --- | --- |

—

Ciszjordánia és a Gázai-övezet

PS

A diagonális kumulációval kapcsolatos származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásának időpontja a pán-euro-mediterrán térségben

| | EU | DZ | CH
  (EFTA) | EG | FO | IL | IS
  (EFTA) | JO | LB | LI
  (EFTA) | MA | NO
  (EFTA) | PS | SY | TN | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 2007.11.1. | 2006.1.1. | 2006.3.1. | 2005.12.1. | 2006.1.1. | 2006.1.1. | 2006.7.1. | | 2006.1.1. | 2005.12.1. | 2006.1.1. | | | 2006.8.1. | (2) |
| DZ | 2007.11.1. | | | | | | | | | | | | | | | |
| CH (EFTA) | 2006.1.1. | | | 2007.8.1. | 2006.1.1. | 2005.7.1. | 2005.8.1. | 2007.7.17. | 2007.1.1. | 2005.8.1. | 2005.3.1. | 2005.8.1. | | | 2005.6.1. | 2007.9.1. |
| EG | 2006.3.1. | | 2007.8.1. | | | | 2007.8.1. | 2006.7.6. | | 2007.8.1. | 2006.7.6. | 2007.8.1. | | | 2006.7.6. | 2007.3.1. |
| FO | 2005.12.1. | | 2006.1.1. | | | | 2005.11.1. | | | 2006.1.1. | | 2005.12.1. | | | | |
| IL | 2006.1.1. | | 2005.7.1. | | | | 2005.7.1. | 2006.2.9. | | 2005.7.1. | | 2005.7.1. | | | | 2006.3.1. |
| IS (EFTA) | 2006.1.1. | | 2005.8.1. | 2007.8.1. | 2005.11.1. | 2005.7.1. | | 2007.7.17. | 2007.1.1. | 2005.8.1. | 2005.3.1. | 2005.8.1. | | | 2006.3.1. | 2007.9.1. |
| JO | 2006.7.1. | | 2007.7.17. | 2006.7.6. | | 2006.2.9. | 2007.7.17. | | | 2007.7.17. | 2006.7.6. | 2007.7.17. | | | 2006.7.6. | |
| LB | | | 2007.1.1. | | | | 2007.1.1. | | | 2007.1.1. | | 2007.1.1. | | | | |
| LI (EFTA) | 2006.1.1. | | 2005.8.1. | 2007.8.1. | 2006.1.1. | 2005.7.1. | 2005.8.1. | 2007.7.17. | 2007.1.1. | | 2005.3.1. | 2005.8.1. | | | 2005.6.1. | 2007.9.1. |
| MA | 2005.12.1. | | 2005.3.1. | 2006.7.6. | | | 2005.3.1. | 2006.7.6. | | 2005.3.1. | | 2005.3.1. | | | 2006.7.6. | 2006.1.1. |
| NO (EFTA) | 2006.1.1. | | 2005.8.1. | 2007.8.1. | 2005.12.1. | 2005.7.1. | 2005.8.1. | 2007.7.17. | 2007.1.1. | 2005.8.1. | 2005.3.1. | | | | 2005.8.1. | 2007.9.1. |
| PS | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | | |
| TN | 2006.8.1. | | 2005.6.1. | 2006.7.6. | | | 2006.3.1. | 2006.7.6. | | 2005.6.1. | 2006.7.6. | 2005.8.1. | | | | 2005.7.1. |
| TR | (2) | | 2007.9.1. | 2007.3.1. | | 2006.3.1. | 2007.9.1. | | | 2007.9.1. | 2006.1.1. | 2007.9.1. | | | 2005.7.1. | |

EU

DZ

CH

(EFTA)

EG

FO

IL

IS

(EFTA)

JO

LB

LI

(EFTA)

MA

NO

(EFTA)

PS

SY

TN

TR

EU

2007.11.1.

2006.1.1.

2006.3.1.

2005.12.1.

2006.1.1.

2006.1.1.

2006.7.1.

2006.1.1.

2005.12.1.

2006.1.1.

2006.8.1.

(2)

DZ

2007.11.1.

CH (EFTA)

2006.1.1.

2007.8.1.

2006.1.1.

2005.7.1.

2005.8.1.

2007.7.17.

2007.1.1.

2005.8.1.

2005.3.1.

2005.8.1.

2005.6.1.

2007.9.1.

EG

2006.3.1.

2007.8.1.

2007.8.1.

2006.7.6.

2007.8.1.

2006.7.6.

2007.8.1.

2006.7.6.

2007.3.1.

FO

2005.12.1.

2006.1.1.

2005.11.1.

2006.1.1.

2005.12.1.

IL

2006.1.1.

2005.7.1.

2005.7.1.

2006.2.9.

2005.7.1.

2005.7.1.

2006.3.1.

IS (EFTA)

2006.1.1.

2005.8.1.

2007.8.1.

2005.11.1.

2005.7.1.

2007.7.17.

2007.1.1.

2005.8.1.

2005.3.1.

2005.8.1.

2006.3.1.

2007.9.1.

JO

2006.7.1.

2007.7.17.

2006.7.6.

2006.2.9.

2007.7.17.

2007.7.17.

2006.7.6.

2007.7.17.

2006.7.6.

LB

2007.1.1.

2007.1.1.

2007.1.1.

2007.1.1.

LI (EFTA)

2006.1.1.

2005.8.1.

2007.8.1.

2006.1.1.

2005.7.1.

2005.8.1.

2007.7.17.

2007.1.1.

2005.3.1.

2005.8.1.

2005.6.1.

2007.9.1.

MA

2005.12.1.

2005.3.1.

2006.7.6.

2005.3.1.

2006.7.6.

2005.3.1.

2005.3.1.

2006.7.6.

2006.1.1.

NO (EFTA)

2006.1.1.

2005.8.1.

2007.8.1.

2005.12.1.

2005.7.1.

2005.8.1.

2007.7.17.

2007.1.1.

2005.8.1.

2005.3.1.

2005.8.1.

2007.9.1.

PS

SY

TN

2006.8.1.

2005.6.1.

2006.7.6.

2006.3.1.

2006.7.6.

2005.6.1.

2006.7.6.

2005.8.1.

2005.7.1.

TR

(2)

2007.9.1.

2007.3.1.

2006.3.1.

2007.9.1.

2007.9.1.

2006.1.1.

2007.9.1.

2005.7.1.

---

(1)  HL C 83., 2007.4.17., 1. o.

(2)  Az EK-Törökország vámunió hatálya alá tartozó termékek esetében az alkalmazás időpontja 2006. július 27.

A mezőgazdasági cikkek esetében az alkalmazás időpontja 2007. január 1.

A szén- és acéltermékek esetében a diagonális kumuláció még nem alkalmazandó.

---

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/13

---

A Tanács következtetései (2007. május 25.) az oktatásra és képzésre vonatkozó lisszaboni célkitűzések tekintetében elért haladás nyomon követésére szolgáló mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszeréről

(2007/C 311/10)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

TEKINTETTEL:

| 1. | a 2000. évi tavaszi lisszaboni Európai Tanács felhívására, mely szerint a tudásalapú gazdaság igényeire, valamint az Uniót a globalizált világban egyre nagyobb mértékben érintő társadalmi-gazdasági és demográfiai kihívásokra adandó válaszként korszerűsíteni kell Európa oktatási és képzési rendszereit (1); |
| --- | --- |

1.

a 2000. évi tavaszi lisszaboni Európai Tanács felhívására, mely szerint a tudásalapú gazdaság igényeire, valamint az Uniót a globalizált világban egyre nagyobb mértékben érintő társadalmi-gazdasági és demográfiai kihívásokra adandó válaszként korszerűsíteni kell Európa oktatási és képzési rendszereit (1);

| 2. | a 2002. márciusi barcelonai Európai Tanács következtetéseire, amely azt az átfogó célt tűzte ki, mely szerint az európai oktatási és képzési rendszereknek „2010-re minőségreferenciává kell válniuk az egész világ számára”, és amely e célt szem előtt tartva jóváhagyott egy közös célkitűzés-csomagot e rendszerek fejlesztésére vonatkozóan (2); |
| --- | --- |

2.

a 2002. márciusi barcelonai Európai Tanács következtetéseire, amely azt az átfogó célt tűzte ki, mely szerint az európai oktatási és képzési rendszereknek „2010-re minőségreferenciává kell válniuk az egész világ számára”, és amely e célt szem előtt tartva jóváhagyott egy közös célkitűzés-csomagot e rendszerek fejlesztésére vonatkozóan (2);

| 3. | az e közös célkitűzések nyomon követésére irányuló – és általánosan „Oktatás és képzés 2010” munkaprogramként ismert – részletes munkaprogramra, amely többek között magában foglalta a tizenhárom konkrét célkitűzésnek a koordináció nyílt módszerén keresztüli végrehajtásában elért előrehaladás mérésére szolgáló mutatók indikatív jegyzékét is; |
| --- | --- |

3.

az e közös célkitűzések nyomon követésére irányuló – és általánosan „Oktatás és képzés 2010” munkaprogramként ismert – részletes munkaprogramra, amely többek között magában foglalta a tizenhárom konkrét célkitűzésnek a koordináció nyílt módszerén keresztüli végrehajtásában elért előrehaladás mérésére szolgáló mutatók indikatív jegyzékét is;

| 4. | a Tanács 2003. május 5-i következtetéseire, amely referenciaszint-csomagot állapított meg az európai oktatási és képzési átlagteljesítményre vonatkozóan (teljesítménymérő referenciaértékek), „a részletes munkaprogram végrehajtásának nyomon követésére szolgáló eszközök egyike”-ként való felhasználás céljára (3); |
| --- | --- |

4.

a Tanács 2003. május 5-i következtetéseire, amely referenciaszint-csomagot állapított meg az európai oktatási és képzési átlagteljesítményre vonatkozóan (teljesítménymérő referenciaértékek), „a részletes munkaprogram végrehajtásának nyomon követésére szolgáló eszközök egyike”-ként való felhasználás céljára (3);

| 5. | a koppenhágai folyamat részeként 2004. december 14-én elfogadott maastrichti közleményre, amely prioritásként határozta meg a szakoktatási és -képzési (VET) statisztikák alkalmazási körének, pontosságának és megbízhatóságának javítását, azzal érvelve, hogy a helyes adatok és mutatók kulcsszereppel bírnak a VET-tel kapcsolatos fejlemények megértésében, valamint, hogy minden résztvevő fél részéről további beavatkozásokra és döntéshozatalra van szükség (4); |
| --- | --- |

5.

a koppenhágai folyamat részeként 2004. december 14-én elfogadott maastrichti közleményre, amely prioritásként határozta meg a szakoktatási és -képzési (VET) statisztikák alkalmazási körének, pontosságának és megbízhatóságának javítását, azzal érvelve, hogy a helyes adatok és mutatók kulcsszereppel bírnak a VET-tel kapcsolatos fejlemények megértésében, valamint, hogy minden résztvevő fél részéről további beavatkozásokra és döntéshozatalra van szükség (4);

| 6. | a bolognai folyamat részeként 2005. május 19–20-án elfogadott bergeni közleményre, amely a jövőbeni számbavétel céljára összehasonlítható adatok gyűjtésére szólított fel az alkalmazottak és diákok mobilitásáról, valamint a résztvevő országok diákjainak szociális és gazdasági helyzetéről (5); |
| --- | --- |

6.

a bolognai folyamat részeként 2005. május 19–20-án elfogadott bergeni közleményre, amely a jövőbeni számbavétel céljára összehasonlítható adatok gyűjtésére szólított fel az alkalmazottak és diákok mobilitásáról, valamint a résztvevő országok diákjainak szociális és gazdasági helyzetéről (5);

| 7. | a 2005. május 24-i tanácsi következtetésekre, amelyben a Bizottság felkérést kapott arra, hogy tegyen jelentést a Tanácsnak „az oktatás és képzés területére vonatkozó lisszaboni célkitűzések megvalósításának ellenőrzésére irányuló mutatók és teljesítménymérő referenciaértékek koherens keretének létrehozásában elért előrehaladásról” (6); |
| --- | --- |

7.

a 2005. május 24-i tanácsi következtetésekre, amelyben a Bizottság felkérést kapott arra, hogy tegyen jelentést a Tanácsnak „az oktatás és képzés területére vonatkozó lisszaboni célkitűzések megvalósításának ellenőrzésére irányuló mutatók és teljesítménymérő referenciaértékek koherens keretének létrehozásában elért előrehaladásról” (6);

| 8. | a Tanács 2006. május 19-i következtetéseire, amelyben a Bizottság felkérést kapott, hogy tegyen jelentést a Tanácsnak az Európai Nyelvi Kompetenciamutató kifejlesztésében elért eredményekről (7); |
| --- | --- |

8.

a Tanács 2006. május 19-i következtetéseire, amelyben a Bizottság felkérést kapott, hogy tegyen jelentést a Tanácsnak az Európai Nyelvi Kompetenciamutató kifejlesztésében elért eredményekről (7);

| 9. | a 2006. november 13-i tanácsi következtetésekre, amely felszólította a Bizottságot, hogy fordítson figyelmet „a mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszerében (...) a VET-összetevő fejlesztésére”; |
| --- | --- |

9.

a 2006. november 13-i tanácsi következtetésekre, amely felszólította a Bizottságot, hogy fordítson figyelmet „a mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszerében (...) a VET-összetevő fejlesztésére”;

| 10. | a 2007. tavaszi Európai Tanács részére a Tanács által az oktatás és képzés területén megfogalmazott kulcsfontosságú üzenetekre, amelyekben kiemelte, hogy „az oktatási politikákat és gyakorlatokat szilárdabb alapokra kell helyezni”, továbbá, hogy „értékelési kultúrát kell kidolgozni és elő kell mozdítani a további kutatást” (8); |
| --- | --- |

10.

a 2007. tavaszi Európai Tanács részére a Tanács által az oktatás és képzés területén megfogalmazott kulcsfontosságú üzenetekre, amelyekben kiemelte, hogy „az oktatási politikákat és gyakorlatokat szilárdabb alapokra kell helyezni”, továbbá, hogy „értékelési kultúrát kell kidolgozni és elő kell mozdítani a további kutatást” (8);

| 11. | a Bizottságnak„Az oktatásra és képzésre vonatkozó lisszaboni célkitűzések tekintetében elért haladás nyomon követésére szolgáló mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszere” címet viselő, 2007. február 22-i közleményére, amelyben a Bizottság – az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram szakpolitikai célkitűzéseivel megítélése szerint összhangban álló – 20 alapmutatót javasol (9). |
| --- | --- |

11.

a Bizottságnak„Az oktatásra és képzésre vonatkozó lisszaboni célkitűzések tekintetében elért haladás nyomon követésére szolgáló mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszere” címet viselő, 2007. február 22-i közleményére, amelyben a Bizottság – az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram szakpolitikai célkitűzéseivel megítélése szerint összhangban álló – 20 alapmutatót javasol (9).

TUDOMÁSUL VESZI:

a Bizottság 2007. április 13-i„Az európai nyelvi kompetenciamérés keretrendszere” (10) című közleményében felvázolt Európai Nyelvi Kompetenciamutató kifejlesztésének eredményeiről készült jelentést, beleértve a Bizottság annak biztosítására vonatkozó szándékát, hogy a felmérés a tesztek következő fordulói előtt az Európai Unióban tanított valamennyi hivatalos európai nyelvre kiterjedjen.

ÚGY ÍTÉLI MEG, HOGY:

az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram alkotja a Tanács munkájának stratégiai keretét az oktatás és képzés területén;

az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram eredményeit illető jövőbeni politikai irányvonalakkal kapcsolatos egyeztetés most vette kezdetét, és a következő évek során várhatóan intenzívebbé válik;

a mutatók koherens keretrendszerének kialakítása, meghatározása és bevezetése folyamatosan zajló tevékenység, amelyet össze kell hangolni a 2010-es munkaprogram, valamint annak esetleges utódprogramja által biztosított stratégiai kerettel.

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTI, HOGY:

az új mutatók kifejlesztésének teljes mértékben tiszteletben kell tartania a tagállamoknak az oktatási rendszerük kialakításával kapcsolatos felelősségét, és nem szabad indokolatlan adminisztratív vagy pénzügyi terheket rónia az érintett szervezetekre és intézményekre;

a teljesítmény és az előrehaladás mutatók és referenciaértékek segítségével való rendszeres nyomon követése a lisszaboni folyamat alapvető része, amely lehetővé teszi az erősségek és gyengeségek meghatározását az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogramhoz való stratégiai jellegű iránymutatás céljából;

a Tanács által 2003 májusában elfogadott öt referenciaérték folyamatos relevanciával bír a 2010. évi munkaprogram keretében hozott politikai intézkedések irányvonalának meghatározásában;

szükség van az Európai Statisztikai Rendszer által előállított adatok minőségének további javítására, különösen az érvényes, nemzetközileg összehasonlítható, valamint adott esetben nemhez kötött adatok biztosítása érdekében;

ezzel párhuzamosan folytatni kell az e területtel foglalkozó egyéb nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés fokozását az adatok nemzetközi koherenciájának és összehasonlíthatóságának javítása, az átfedések kiküszöbölése, valamint az EU olyan adatszükségleteinek kielégítése érdekében, amelyeket az Európai Statisztikai Rendszeren (ESS) belül nem lehet ellátni.

ELISMERI:

a mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszerének a tagállamokkal és a Bizottsággal szoros együttműködésben történő kialakítására irányuló összehangolt és folyamatos erőfeszítések fontosságát;

„Az oktatásra és képzésre vonatkozó lisszaboni célkitűzések tekintetében elért haladás nyomon követésére szolgáló mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszere” címet viselő bizottsági közlemény, mint az e keretrendszer kialakításának irányába tett lépés fontosságát;

azt a tényt, hogy a mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszerének meghatározása folyamatos és konzultatív tevékenység, mind az új mutatók kiválasztása, mind az egyes konkrét mutatók meghatározása szempontjából.

Ennek megfelelően FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT:

| — | hogy a javasolt alapmutatók közül tizenhatot az alább vázoltak szerint használjon fel vagy fejlesszen tovább:






  a) | azon mutatókra vonatkozóan, amelyek nagyrészt meglévő adatokra alapozhatók, és amelyek fogalmának meghatározására már nagy vonalakban sor került:






  — | teljes mértékben használja fel az alábbi mutatókat:






  — | iskoláskor előtti oktatásban való részvétel, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

hogy a javasolt alapmutatók közül tizenhatot az alább vázoltak szerint használjon fel vagy fejlesszen tovább:

a)

azon mutatókra vonatkozóan, amelyek nagyrészt meglévő adatokra alapozhatók, és amelyek fogalmának meghatározására már nagy vonalakban sor került:

—

teljes mértékben használja fel az alábbi mutatókat:

—

iskoláskor előtti oktatásban való részvétel,

| — | korai iskolaelhagyók, |
| --- | --- |

—

korai iskolaelhagyók,

| — | olvasási készség, kompetencia a matematika és a természettudományok terén, |
| --- | --- |

—

olvasási készség, kompetencia a matematika és a természettudományok terén,

| — | a középfokú végzettség megszerzésének aránya a fiatalok körében, |
| --- | --- |

—

a középfokú végzettség megszerzésének aránya a fiatalok körében,

| — | diplomások, |
| --- | --- |

—

diplomások,

| — | felnőttek részvétele az egész életen át tartó tanulásban, |
| --- | --- |

—

felnőttek részvétele az egész életen át tartó tanulásban,

| — | a felsőoktatásban résztvevő hallgatók országok közötti mobilitása |
| --- | --- |

—

a felsőoktatásban résztvevő hallgatók országok közötti mobilitása

| — | a lakosság iskolázottsága, |
| --- | --- |

—

a lakosság iskolázottsága,

| — | és jelentősebb új fejlemények esetén tegyen jelentést a Tanácsnak; |
| --- | --- |

—

és jelentősebb új fejlemények esetén tegyen jelentést a Tanácsnak;

| b) | azon mutatókra vonatkozóan, amelyek nagyrészt meglévő adatokra alapozhatók, és amelyek fogalommeghatározásában még további pontosításra van szükség:
  további vizsgálat céljából tájékoztassa a Tanácsot a következő mutatók meghatározásával kapcsolatban:






  — | különleges szükségletekre irányuló oktatás, |
| --- | --- | --- |

b)

azon mutatókra vonatkozóan, amelyek nagyrészt meglévő adatokra alapozhatók, és amelyek fogalommeghatározásában még további pontosításra van szükség:

további vizsgálat céljából tájékoztassa a Tanácsot a következő mutatók meghatározásával kapcsolatban:

—

különleges szükségletekre irányuló oktatás,

| — | IKT-készségek, |
| --- | --- |

—

IKT-készségek,

| — | beruházás az oktatásba és képzésbe, |
| --- | --- |

—

beruházás az oktatásba és képzésbe,

beleértve az azok alkotóelemeire, adatforrásaira, költségeire és egyéb releváns technikai jellemzésére vonatkozó információkat is;

| c) | azon mutatók vonatkozásában, amelyek más nemzetközi szervezetekkel együttműködésben történő kialakítása még folyamatban van:






  — | folytassa az alábbiakkal kapcsolatos mutatók kidolgozását:






  — | állampolgári kompetencia, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

azon mutatók vonatkozásában, amelyek más nemzetközi szervezetekkel együttműködésben történő kialakítása még folyamatban van:

—

folytassa az alábbiakkal kapcsolatos mutatók kidolgozását:

—

állampolgári kompetencia,

| — | felnőttek készségei, |
| --- | --- |

—

felnőttek készségei,

| — | a tanárok és oktatók szakmai fejlődése, |
| --- | --- |

—

a tanárok és oktatók szakmai fejlődése,

| — | és a megfelelő időben tegyen jelentést a Tanácsnak az EU tagállamainak részvételéről, valamint az EU adatszükségleteinek kielégítéséről; |
| --- | --- |

—

és a megfelelő időben tegyen jelentést a Tanácsnak az EU tagállamainak részvételéről, valamint az EU adatszükségleteinek kielégítéséről;

| d) | azon mutatók vonatkozásában, amelyek kidolgozása még folyamatban van, és amelyek új uniós felméréseken alapulnának:






  — | vizsgálja tovább az alábbiakkal kapcsolatos mutatók kidolgozását:






  — | nyelvi készségek, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

azon mutatók vonatkozásában, amelyek kidolgozása még folyamatban van, és amelyek új uniós felméréseken alapulnának:

—

vizsgálja tovább az alábbiakkal kapcsolatos mutatók kidolgozását:

—

nyelvi készségek,

| — | a tanulás megtanulásának képessége, |
| --- | --- |

—

a tanulás megtanulásának képessége,

| — | és az eredményekről a megfelelő időben tegyen jelentést a Tanácsnak. |
| --- | --- |

—

és az eredményekről a megfelelő időben tegyen jelentést a Tanácsnak.

A fenti c) és d) pontban említett mutatókkal kapcsolatos új felmérések elvégzését/tovább folytatását megelőzően a Bizottságnak mérlegelés céljából be kell nyújtania a Tanácsnak a vonatkozó jelentéseket. E jelentéseknek – szükség szerint – az alábbi szempontokra kell kitérniük:

| — | a mutatók politikai relevanciája, |
| --- | --- |

—

a mutatók politikai relevanciája,

| — | az esetleg javasolt új felmérések részletes technikai jellemzése, |
| --- | --- |

—

az esetleg javasolt új felmérések részletes technikai jellemzése,

| — | a nemzeti szinten már meglévő adatok elérhetősége és megfelelősége, |
| --- | --- |

—

a nemzeti szinten már meglévő adatok elérhetősége és megfelelősége,

| — | az adatok összehasonlíthatósága, |
| --- | --- |

—

az adatok összehasonlíthatósága,

| — | az elvégzendő fejlesztési munka ütemterve, |
| --- | --- |

—

az elvégzendő fejlesztési munka ütemterve,

| — | az ilyen fejlesztési munkának és az azt követő adatgyűjtésnek – az adott tagállamokat és a Bizottságot érintő – valószínűsíthető költségeire és a szükséges infrastruktúrára vonatkozó becslés, |
| --- | --- |

—

az ilyen fejlesztési munkának és az azt követő adatgyűjtésnek – az adott tagállamokat és a Bizottságot érintő – valószínűsíthető költségeire és a szükséges infrastruktúrára vonatkozó becslés,

| — | a megfelelő irányítási és támogatási struktúrák, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy részt vegyenek a módszertani és fejlesztési munkában, |
| --- | --- |

—

a megfelelő irányítási és támogatási struktúrák, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy részt vegyenek a módszertani és fejlesztési munkában,

| — | hogy folytassa a mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszerének kidolgozásával kapcsolatos munkáját – igénybe véve a mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport, az Európai Nyelvi Kompetenciamutatók Tanácsadó Bizottsága, valamint a nemzeti képviselők megfelelő szakértőcsoportjai körében rendelkezésre álló szakismereteket –, és rendszeresen számoljon be arról a Tanácsnak. |
| --- | --- |

—

hogy folytassa a mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszerének kidolgozásával kapcsolatos munkáját – igénybe véve a mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport, az Európai Nyelvi Kompetenciamutatók Tanácsadó Bizottsága, valamint a nemzeti képviselők megfelelő szakértőcsoportjai körében rendelkezésre álló szakismereteket –, és rendszeresen számoljon be arról a Tanácsnak.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT AZ ALÁBBIAKRA:

| — | folytassanak szoros együttműködést a mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszerének kidolgozásában és bevezetésében, ideértve a statisztikai alap fejlesztését is, |
| --- | --- |

—

folytassanak szoros együttműködést a mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszerének kidolgozásában és bevezetésében, ideértve a statisztikai alap fejlesztését is,

| — | törekedjenek azon célkitűzés teljesítésére, hogy a keretrendszer mutatói kiterjedjenek minden tagállamra. |
| --- | --- |

—

törekedjenek azon célkitűzés teljesítésére, hogy a keretrendszer mutatói kiterjedjenek minden tagállamra.

---

(1)  Elnökségi következtetések, Lisszabon, 2000. március 23–24. (SN 100/00, 2. bekezdés).

(2)  Elnökségi következtetések, Barcelona, 2002. március 15–16. (SN 100/02, 43. bekezdés).

(3)  A Tanács következtetései az európai oktatási és képzési átlagteljesítmény referenciaszintjeiről (teljesítménymérő referenciaértékek), HL C 134., 2003.6.7., 3. o.

(4)  A szakoktatásért és szakképzésért felelős európai miniszterek konferenciájának a szakoktatás és szakképzés területén való fokozott európai együttműködés jövőbeni prioritásairól szóló közleménye (koppenhágai folyamat), Maastricht, 2004. december 14.

(5)  A felsőoktatásért felelős európai miniszterek konferenciájának „Az európai felsőoktatási térség – a célok elérése” című közleménye (bolognai folyamat), Bergen, 2005. május 19–20.

(6)  A Tanács 2005. május 24-i következtetései az oktatás és képzés új mutatóiról (HL C 141., 2005.6.10., 7. o.).

(7)  A Tanács következtetései az Európai Nyelvi Kompetenciamutatóról (HL C 172., 2006.7.25., 1. o.).

(8)  A Tanács hozzájárulása (az oktatás területén) az Európai Tanács tavaszi üléséhez (5625/07, 3. o.).

(9)  1. Iskoláskor előtti oktatásban való részvétel; 2. Különleges szükségletekre irányuló oktatás; 3. Korai iskolaelhagyók; 4. Olvasási készség, kompetencia a matematika és a természettudományok terén; 5. Nyelvi készségek; 6. IKT-készségek; 7. Állampolgári kompetencia; 8. A tanulás megtanulásának képessége; 9. A középfokú végzettség megszerzésének aránya a fiatalok körében; 10. Iskolai vezetés; 11. Az iskolák mint többcélú helyi oktatási központok; 12. A tanárok és oktatók szakmai fejlődése; 13. Az oktatási és képzési rendszerek rétegzése; 14. Diplomások; 15. A felsőoktatásban résztvevő hallgatók országok közötti mobilitása; 16. Felnőttek részvétele az egész életen át tartó tanulásban; 17. A felnőttek készségei; 18. A lakosság iskolázottsága; 19. Beruházás az oktatásba és képzésbe; 20. Az oktatás és képzés megtérülése.

(10)  8387/07 – COM(2007) 184 végleges.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/16

---

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 311/11)

| Támogatás száma | XT 88/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió, amelyben a támogatási rendszer alkalmazandó (NUTS II) | Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Régime cadre d'aides publiques à la formation |
| Jogalap (a támogatási rendszerhez vagy az egyedi támogatáshoz) | Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.
  Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.
  Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT) |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege | Támogatási program | 50 millió EUR |
| Egyedi támogatás | — |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.9.1. |
| Időtartam | Végrehajtás vége: 2008.6.30. (vagy, szükség esetén, egy későbbi időpont, ha az Európai Bizottság olyan határozatot hoz, amely lehetővé teszi a támogatási rendszer vagy az ennek alapjául szolgáló rendeletek meghosszabbítását) |
| A támogatás célja | Általános és szakosított képzési projekteknek nyújtott állami támogatások |
| Érintett gazdasági ágazat(ok) | A támogatási rendszer az összes gazdasági ágazatra vonatkozik a hatályos közösségi szabályok által előírt feltételek mellett, beleértve a Szerződés I. mellékletben felsorolt termékek előállításához, feldolgozásához és forgalmazásához kapcsolódó tevékenységeket is, az alábbi kivételekkel:






  — | az 1407/2002/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó szénipari vállalkozásoknak nyújtott támogatások |

Támogatás száma

XT 88/07

Tagállam

Franciaország

Régió, amelyben a támogatási rendszer alkalmazandó (NUTS II)

Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Régime cadre d'aides publiques à la formation

Jogalap (a támogatási rendszerhez vagy az egyedi támogatáshoz)

Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.

Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.

Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege

Támogatási program

50 millió EUR

Egyedi támogatás

—

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.9.1.

Időtartam

Végrehajtás vége: 2008.6.30. (vagy, szükség esetén, egy későbbi időpont, ha az Európai Bizottság olyan határozatot hoz, amely lehetővé teszi a támogatási rendszer vagy az ennek alapjául szolgáló rendeletek meghosszabbítását)

A támogatás célja

Általános és szakosított képzési projekteknek nyújtott állami támogatások

Érintett gazdasági ágazat(ok)

A támogatási rendszer az összes gazdasági ágazatra vonatkozik a hatályos közösségi szabályok által előírt feltételek mellett, beleértve a Szerződés I. mellékletben felsorolt termékek előállításához, feldolgozásához és forgalmazásához kapcsolódó tevékenységeket is, az alábbi kivételekkel:

—

az 1407/2002/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó szénipari vállalkozásoknak nyújtott támogatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Soit le ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales, chacun en ce qui le concerne.

Correspondant: Pour l'État:

| Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales |
| --- |
| 1, avenue Charles Floquet |
| F-75015 Paris |
| http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument |

Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales

1, avenue Charles Floquet

F-75015 Paris

http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument

Correspondant:

Pour les collectivités locales:

| Ministère de l'intérieur (DGCL) |
| --- |
| Place Beauvau |
| F-75800 Paris |

Ministère de l'intérieur (DGCL)

Place Beauvau

F-75800 Paris

Site:

http://www.dgcl.interieur.gouv.fr/Orga_territoriale/Organisation%20territoriale/Interv_econo_col_ter.html

| Támogatás száma | XT 90/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Régió | Région wallonne |
| Támogatási program megnevezése | Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon
  Axe 1: Créer des pôles de compétitivité
  Volet 1.4: Formation |
| Jogalap | Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás | EUR | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Összesen |
| Képzési tevékenységek | 4 150 000 | 8 840 000 | 12 240 000 | 16 270 000 | 41 500 000 |
| Képzési tevékenységekhez kapcsolódó beruházások | 1 350 000 | 4 500 000 | 5 000 000 | 2 650 000 | 13 500 000 |
| Összesen | 5 500 000 | 13 340 000 | 17 240 000 | 18 920 000 | 55 000 000 |
| Maximális támogatási intenzitás | A regionális támogatás 50 %-a |
| Végrehajtás időpontja | Az előzetesen 2006. július 7-re tervezett, első képzési projektek költségvetését szabályozó határozatot 2006. szeptember 14-én fogadta el a vallon kormány |
| A támogatási program időtartama | 2009.12.31. |
| Érintett gazdasági ágazat | Élettudományok (gyógyszerészet – egészségügy)
  Agráripar
  Gépipar
  Közlekedés – logisztika
  Repülés- és űrtechnika |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation |
| Rue des Brigades d'Irlande 4 |
| B-5100 Namur |

Támogatás száma

XT 90/07

Tagállam

Belgium

Régió

Région wallonne

Támogatási program megnevezése

Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon

Axe 1: Créer des pôles de compétitivité

Volet 1.4: Formation

Jogalap

Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás

EUR

2006

2007

2008

2009

Összesen

Képzési tevékenységek

4 150 000

8 840 000

12 240 000

16 270 000

41 500 000

Képzési tevékenységekhez kapcsolódó beruházások

1 350 000

4 500 000

5 000 000

2 650 000

13 500 000

Összesen

5 500 000

13 340 000

17 240 000

18 920 000

55 000 000

Maximális támogatási intenzitás

A regionális támogatás 50 %-a

Végrehajtás időpontja

Az előzetesen 2006. július 7-re tervezett, első képzési projektek költségvetését szabályozó határozatot 2006. szeptember 14-én fogadta el a vallon kormány

A támogatási program időtartama

2009.12.31.

Érintett gazdasági ágazat

Élettudományok (gyógyszerészet – egészségügy)

Agráripar

Gépipar

Közlekedés – logisztika

Repülés- és űrtechnika

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation

Rue des Brigades d'Irlande 4

B-5100 Namur

---

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/18

---

Három görögországi menetrendszerű belföldi légi járatra előírt közszolgáltatási kötelezettségek meghosszabbítása és módosítása a 2408/92/EGK tanácsi rendelet alapján

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 311/12)

| 1. | A görög kormány úgy döntött, hogy 2008. május 1-jével kezdődően meghosszabbítja és egyben felülvizsgálja azon közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyeket a közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján három görögországi menetrendszerű belföldi légi járatra írtak elő, és amelyeket az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2004. december 17-i C 312. számában és az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2002. július 10-i C 164. számában, 16. o., tettek közzé. |
| --- | --- |

1.

A görög kormány úgy döntött, hogy 2008. május 1-jével kezdődően meghosszabbítja és egyben felülvizsgálja azon közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyeket a közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján három görögországi menetrendszerű belföldi légi járatra írtak elő, és amelyeket az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2004. december 17-i C 312. számában és az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2002. július 10-i C 164. számában, 16. o., tettek közzé.

| 2. | A közszolgáltatási kötelezettségek módosításai az alábbi járatokat érintik:






  — | Rodosz–Kasztellorizo, |
| --- | --- | --- |

2.

A közszolgáltatási kötelezettségek módosításai az alábbi járatokat érintik:

—

Rodosz–Kasztellorizo,

| — | Athén–Szkirosz, |
| --- | --- |

—

Athén–Szkirosz,

| — | Thesszaloniki–Szkirosz. |
| --- | --- |

—

Thesszaloniki–Szkirosz.

A)   A viteldíjakat illetően

Az egyszeri utazás referencia-viteldíja turistaosztályon nem haladhatja meg az alábbiakban feltüntetett összegeket:

| — | Rodosz–Kasztellorizo között: |
| --- | --- |

—

Rodosz–Kasztellorizo között:

26 EUR

| — | Athén–Szkirosz között: |
| --- | --- |

—

Athén–Szkirosz között:

38 EUR

| — | Thesszaloniki–Szkirosz: |
| --- | --- |

—

Thesszaloniki–Szkirosz:

54 EUR

A fenti díjtételek növelhetők, amennyiben a járat fenntartási költsége a légi fuvarozó felelősségén kívül eső okból, előre nem látható módon emelkedik. A járatot üzemeltető légi fuvarozót tájékoztatni kell a viteldíjnövelésről, amely azt követően lép hatályba, hogy az Európai Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétette.

B)   A járatok folyamatosságának biztosítása

A 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében az említett viszonylatokban menetrendszerű járatokat indítani kívánó légi fuvarozónak legalább tizenkét egymást követő hónapra kötelezettséget kell vállalnia a járatok fenntartására.

A légi fuvarozó felelősségi körébe tartozó okból törölt járatok éves szinten nem haladhatják meg az összes járat 2 %-át, a vis maior esetek kivételével.

Amennyiben a légi fuvarozó szüneteltetni kívánja a fentebb felsorolt járatok bármelyikét, e tényről a szüneteltetés időpontja előtt legalább hat hónappal tájékoztatnia kell a Polgári Légiforgalmi Hatóság Üzemeltetési Főosztálya II. Osztályát.

3.   Hasznos tudnivalók

Az a közösségi légi fuvarozó, amely úgy tart fenn légi járatot a fentebb felsorolt viszonylatokban, hogy nem tesz eleget az előírt közszolgáltatási kötelezettségeknek, közigazgatási és/vagy egyéb szankciókkal sújtható.

Az alkalmazható légi járművek típusaival kapcsolatban a légi szállítóknak a görög Aeronautical Information Publications-t (AIP GREECE) kell tanulmányozniuk, amelyből a műszaki és üzemeltetési adatokról, valamint a repülőtéri eljárásrendről is tájékoztatást kaphatnak.

A menetrend tekintetében meg kell említeni, hogy az érkezéseknek és indulásoknak a közlekedési és távközlési miniszter rendelete értelmében igazodniuk kell a repülőterek működési idejéhez.

Amennyiben egyetlen légi fuvarozó sem jelzi a Polgári Légiforgalmi Hatóság Üzemeltetési Főosztályán azon szándékát, hogy 2008. május 1-jétől a fentebb felsoroltak közül egy vagy több viszonylatban anyagi kompenzáció nélkül menetrendszerű járatokat indít, Görögország a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott eljárással a fentebb felsoroltak közül egy vagy több viszonylatban hároméves időtartamra egyetlen légi fuvarozóra korlátozza a hozzáférést, és 2008. május 1-jétől ezen járatok üzemeltetésének jogát pályázati felhívás útján ítéli oda.

A fenti közszolgáltatási kötelezettségek az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2004. december 17-i C 312. számában és
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2002. július 10-i C 164. számában, 16. o., a fenti járatok viteldíjával kapcsolatban közzétett rendelkezések helyébe lépnek.

Egyéb tekintetben a fenti járatokról az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2004. december 17-i C 312. számában és
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2002. július 10-i C 164. számában, 16. o., közzétett rendelkezések maradnak hatályban.

---

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/19

---

A tagállamok által közölt információ a EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 311/13)

| Támogatás száma | XR 184/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Málta |
| Régió | Malta |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Encouragement of Tourism Activities |
| Jogalap | Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 5 millió MTL |
| Maximális támogatási intenzitás | 30 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.1.1. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Bizonyos ágazatokra korlátozott támogatás |
| NACE H055 and O092 |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department |
| National Agricultural Research and Development Centre |
| Ngieret Road |
| Għammieri — Marsa |
| Malta |

Támogatás száma

XR 184/07

Tagállam

Málta

Régió

Malta

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Encouragement of Tourism Activities

Jogalap

Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

5 millió MTL

Maximális támogatási intenzitás

30 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.1.1.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Bizonyos ágazatokra korlátozott támogatás

NACE H055 and O092

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department

National Agricultural Research and Development Centre

Ngieret Road

Għammieri — Marsa

Malta

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

www.agric.gov.mt

Egyéb információ

—

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/20

---

MEDIA 2007

AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁS – EACEA/28/07

Támogatás európai filmek transznacionális forgalmazásához és forgalamzói hálózatok kialakításához – „Szelektiv” mozi forgalmazas

(2007/C 311/14)

1.   Célkitűzések és leírás

Ez az ajánlati felhívás az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az audiovizuális politikával kapcsolatos közösségi intézkedések többéves programjának (2007–2013) létrehozásáról szóló határozatára alapul.

2.   Támogatható pályázók

Jelen hirdetmény olyan európai szervezetekhez szól, melyek az Európai Unió tagállamaiban, az Európai Gazdasági Térség a MEDIA 2007 Programban résztvevő országaiban (Izland, Liechtenstein, Norvégia) és Svájcban.

A közlemény európai mozifilmek nemzetközi forgalmazására szakosodott európai vállalatoknak szól.

3.   A projektek költségvetése és időtartama

A jelen ajánlattételi felhívás költségvetése maximum 12 250 000 EUR lehet, amennyiben rendelkezésre állnak a 2008-es költségvetési évre e célra előirányzott források.

A Bizottság által nyújtott pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.

A projekt maximális időtartama 16 hónap lehet.

4.   Határidő

A pályázatokat legkésőbb 2008. április 1. és 2008. július 1-ig kell elküldeni az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökségnek (EACEA).

5.   Kiegészítő információk

A pályázati felhívás teljes szövege és a pályázati nyomtatványok a következő honlapon találhatók:

http://ec.europa.eu/media

A pályázatoknak kötelezően tiszteletben kell tartaniuk a teljes szöveg által előírt követelményeket és az előírt formanyomtatványon kell azokat benyújtani.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/21

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – SPANYOLORSZÁG

Állami támogatás C 45/07 (ex NN 51/07) – A goodwill adózási amortizációja külföldi vállalkozásban való jelentős részesedésszerzés esetén

Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 311/15)

A Bizottság 2007. október 10-i keltezésű levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Spanyolországot azon határozatáról, hogy a fent említett intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

Az érdekelt felek a Bizottság által indított eljárás tárgyát képező intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételétől számított egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| D. Igazgatóság |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 95 80 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

D. Igazgatóság

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 95 80

Ezeket az észrevételeket megküldik Spanyolországnak. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik személyazonosságuk bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

Az intézkedés leírása

A társasági adóról szóló spanyol törvény („Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” – B.O.E. 11-03-2004, a továbbiakban: TRLIS) 12. cikkének (5) bekezdése olyan adókedvezményről rendelkezik, amely lehetővé teszi a külföldi társaságban való jelentős részesedésszerzésből eredő goodwill (az adott társaságban való részesedésszerzés költsége és a megszerzett társaság nyereségszerzés alapjául szolgáló tárgyi eszközeinek és immateriális javainak piaci értéke közötti különbség) amortizációját a részesedésszerzést követő 20 év alatt.

Értékelés

A Bizottság szerint a szóban forgó adózási szabályozás minden lényeges feltételnek megfelel ahhoz, hogy állami támogatásnak kelljen tekinteni. Úgy tűnik, hogy az intézkedés a spanyol adószabályozástól való eltérést jelent, mivel a goodwillt akkor is leírják, ha az nem jelenik meg a részesedésszerző társaság könyvelésében, mivel a megszerző társaság és a megszerzett társaság között nincsen üzleti kombináció. Az intézkedés ezért gazdasági előnyt jelent, mivel csökken a külföldi társaságokban jelentős részesedést szerző társaságok adóterhe. Az intézkedés állami forrásokat is magában foglal, továbbá egyedi intézkedésnek tűnik, mivel bizonyos befektetésekkel foglalkozó vállalkozásoknak kedvez.

Úgy tűnik, hogy az intézkedés érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel erősíti a részesedésekkel összefüggő bizonyos tevékenységeket végző kedvezményezettjei kereskedelmi feltételeit, továbbá érintheti a versenyt, mivel azáltal, hogy támogatja a külföldi társaságok megszerzésére ajánlatot tevő spanyol társaságokat, a nem spanyol versenytársakat viszonylag kedvezőtlen helyzetbe hozza, mivel azok nem tudnak hasonló ajánlatokat tenni az érintett piacokon.

Nem tűnik alkalmazhatónak a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében előirányzott eltérések egyike sem, és a támogatás a közös piaccal összeegyeztethetetlennek látszik. A Bizottság ennek megfelelően úgy találja, hogy a spanyol hatóságok a szóban forgó intézkedés végrehajtásával állami támogatást nyújtanak a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

A Bizottság, tekintettel arra, hogy kételyei vannak a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően, javasolja a 88. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindítását.

A LEVÉL SZÖVEGE

«Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS). |
| --- | --- |

1.

Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS).

| 2. | Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR. |
| --- | --- |

2.

Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR.

| 3. | Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común. |
| --- | --- |

3.

Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común.

| 4. | Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida. |
| --- | --- |

4.

Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida.

| 5. | Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español. |
| --- | --- |

5.

Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español.

| 6. | Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596). |
| --- | --- |

6.

Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596).

| 7. | Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato. |
| --- | --- |

7.

Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato.

DESCRIPCIÓN DETALLADA DEL RÉGIMEN

| 8. | El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS). |
| --- | --- |

8.

El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS).

| 9. | El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

9.

El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición.

| 10. | Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España. |
| --- | --- |

10.

Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España.

| 11. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación. |
| --- | --- |

11.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación.

| 12. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:






  a) | el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS]; |
| --- | --- | --- |

12.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:

a)

el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS];

| b) | la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS]; |
| --- | --- |

b)

la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS];

| c) | los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:






  I. | no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:






  — | comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:

I.

no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:

—

comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España,

| — | servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España, |
| --- | --- |

—

servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España,

| — | servicios financieros prestados a clientes no residentes en España, |
| --- | --- |

—

servicios financieros prestados a clientes no residentes en España,

| — | servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España. |
| --- | --- |

—

servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España.

| II. | no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS]. |
| --- | --- |

II.

no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS].

VALORACIÓN DE LA MEDIDA

Ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1

| 13. | Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

13.

Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros.

Ventaja económica

| 14. | Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión. |
| --- | --- |

14.

Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión.

| 15. | Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones. |
| --- | --- |

15.

Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones.

| 16. | La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS. |
| --- | --- |

16.

La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS.

| 17. | El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente. |
| --- | --- |

17.

El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente.

| 18. | En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes. |
| --- | --- |

18.

En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes.

| 19. | El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada. |
| --- | --- |

19.

El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada.

| 20. | Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse. |
| --- | --- |

20.

Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse.

| 21. | Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. |
| --- | --- |

21.

Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España.

| 22. | También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa. |
| --- | --- |

22.

También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa.

| 23. | Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente. |
| --- | --- |

23.

Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente.

Presencia de recursos estatales

| 24. | La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

24.

La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición.

| 25. | La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado. |
| --- | --- |

25.

La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado.

Favorecer a determinadas empresas o producciones

| 26. | Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión. |
| --- | --- |

26.

Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión.

| 27. | La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS. |
| --- | --- |

27.

La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS.

| 28. | Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas. |
| --- | --- |

28.

Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas.

| 29. | La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8). |
| --- | --- |

29.

La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8).

| 30. | La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones. |
| --- | --- |

30.

La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones.

| 31. | En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

31.

En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras.

Justificación por la lógica del sistema

| 32. | En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión). |
| --- | --- |

32.

En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión).

| 33. | La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal. |
| --- | --- |

33.

La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal.

| 34. | La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas. |
| --- | --- |

34.

La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas.

| 35. | Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

35.

Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 36. | En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España. |
| --- | --- |

36.

En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España.

| 37. | Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas. |
| --- | --- |

37.

Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas.

| 38. | La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

38.

La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 39. | En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española. |
| --- | --- |

39.

En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española.

| 40. | A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen. |
| --- | --- |

40.

A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen.

| 41. | En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo. |
| --- | --- |

41.

En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo.

Falseamiento de la competencia y los intercambios entre Estados miembros

| 42. | Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia. |
| --- | --- |

42.

Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia.

| 43. | La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia. |
| --- | --- |

43.

La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia.

| 44. | A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

44.

A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras.

Compatibilidad

| 45. | La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común. |
| --- | --- |

45.

La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común.

| 46. | En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania. |
| --- | --- |

46.

En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania.

| 47. | Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE. |
| --- | --- |

47.

Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE.

| 48. | El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión. |
| --- | --- |

48.

El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión.

| 49. | Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común. |
| --- | --- |

49.

Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común.

CONCLUSIONES

| 50. | Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas. |
| --- | --- |

50.

Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas.

| 51. | La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda. |
| --- | --- |

51.

La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda.

| 52. | La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda. |
| --- | --- |

52.

La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda.

| 53. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación. |
| --- | --- |

53.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación.

| 54. | En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.». |
| --- | --- |

54.

En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.».

---

(1)  DO L 24 de 2004, p. 1.

1

(2)  Véase: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

2

(3)  Punto 43.

3

(4)  Cubierta por la obligación de secreto profesional.

4

(5)  Tal como se recoge en el TRLIS modificado por la Ley no 35/2006, el tipo general de gravamen del Impuestos sobre Sociedades utilizado para el cálculo ha sido el 35 % de 2002 a 2006, el 32,5 % en 2007, y en lo sucesivo el 30 %.

5

o

(6)  Disposición adicional octava, Ley no 35/2006, de 28 de noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de modificación parcial de las leyes de los Impuestos sobre Sociedades, sobre la Renta de no Residentes y sobre el Patrimonio, B.O.E. no 285, de 29.11.2006.

6

o

o

(7)  Asuntos acumulados 6/69 y 11/69, Comisión/Francia, Rec. 1969, p. 523. Edición especial española página 437. Véase también el punto 18 de la Comunicación de la Comisión citada más adelante.

7

(8)  Asunto C-75/97, Bélgica/Comisión, Rec. 1999, p. I-3671.

8

(9)  Sentencia en el asunto España/Comisión, apartados 52 y 53, y sentencia en el asunto Comisión/Diputación Foral de Álava, apartado 60, y la jurisprudencia citada en ésta. Esta jurisprudencia fue reproducida por la Comisión en su Comunicación de 10 de diciembre de 1998 relativa a la aplicación de las normas sobre ayudas estatales a las medidas relacionadas con la fiscalidad directa de las empresas (DO C 384 de 1998, p. 3).

9

(10)  Sentencia de 13 de diciembre de 2005 en el asunto C-411/03, SEVIC Systems, apartados 22 a 31, Rec. 2005, p. I-10805.

10

(11)  Asunto C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Rec. 2001, p. I-8365.

11

(12)  Asunto T-214/95, Vlaams Gewest/Comisión, Rec. 1998, p. II-717.

12

---

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4975 – Mitsui/Rubis/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 311/16)

| 1. | 2007. december 13-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Mitsui & Co, Ltd (a továbbiakban: Mitsui, Japán) és a Rubis csoport (a továbbiakban: Rubis, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbiek újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Rubis Terminal Antwerp (Belgium) felett. |
| --- | --- |

1.

2007. december 13-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Mitsui & Co, Ltd (a továbbiakban: Mitsui, Japán) és a Rubis csoport (a továbbiakban: Rubis, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbiek újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Rubis Terminal Antwerp (Belgium) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Mitsui esetében: számos nyersanyag globális kereskedelme, ideértve többek között a villamos energiát és más energiához kapcsolódó termékeket, a vasat és acélt, illetve a nemvas fémeket, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Mitsui esetében: számos nyersanyag globális kereskedelme, ideértve többek között a villamos energiát és más energiához kapcsolódó termékeket, a vasat és acélt, illetve a nemvas fémeket,

| — | a Rubis esetében: folyékony ipari termékek tárolása, valamint PB-gáz és kőolajtermékek forgalmazása Európában, Afrikában és a Karib-térségben, |
| --- | --- |

—

a Rubis esetében: folyékony ipari termékek tárolása, valamint PB-gáz és kőolajtermékek forgalmazása Európában, Afrikában és a Karib-térségben,

| — | a Rubis Terminal Antwerp esetében: tartályterminál szolgáltatások folyékony ipari termékek számára Antwerpen kikötőjében. |
| --- | --- |

—

a Rubis Terminal Antwerp esetében: tartályterminál szolgáltatások folyékony ipari termékek számára Antwerpen kikötőjében.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4975 – Mitsui/Rubis/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4975 – Mitsui/Rubis/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

Helyesbítések

| 21.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/29

---

Helyesbítés az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról szóló tagállami tájékoztatásokhoz

(
  Európai Unió Hivatalos Lapja C 78., 2007. április 11.
  )

(2007/C 311/17)

A 13. oldalon az XS 160/06 támogatásnál, „A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama” sorában:

a következő szövegrész:

„2007.12.31.”

helyesen:

„2008.6.30.”

---