# Europos Sąjungos C 312/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 312 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. gruodžio 21d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 312

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. gruodžio 21d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Audito Rūmai |
| 2007/C 312/01 | Nuomonė Nr. 7/2007 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, projekto | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Audito Rūmai

2007/C 312/01

Nuomonė Nr. 7/2007 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, projekto

1

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Audito Rūmai |
| 2007/C 312/02 | Specialioji ataskaita Nr. 6/2007 dėl techninės pagalbos veiksmingumo gebėjimų ugdymo kontekste su Komisijos atsakymais | 3 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

2007/C 312/02

Specialioji ataskaita Nr. 6/2007 dėl techninės pagalbos veiksmingumo gebėjimų ugdymo kontekste su Komisijos atsakymais

3

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Audito Rūmai

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/1

---

NUOMONĖ Nr. 7/2007

dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, projekto

(pagal EB sutarties 279 straipsnio 1 dalį)

(2007/C 312/01)

EUROPOS BENDRIJŲ AUDITO RŪMAI,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 279 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Tarybos reglamento (1), iš dalies keičiančio 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2) (toliau – Finansinis reglamentas), projektą, parengtą Nuolatinių atstovų komitetui priėmus sprendimą padalyti Komisijos pasiūlymą (3) dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2004/2003 (4) dėl reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių,

atsižvelgdami į Tarybos prašymą parengti nuomonę dėl pirmiau minėto Tarybos reglamento projekto, kurį Audito Rūmai gavo 2007 m. spalio 29 d.,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1. | Tarybos reglamento projektu, dėl kurio Audito Rūmų prašoma parengti nuomonę, siekiama į Finansinio reglamento 109 straipsnį įtraukti Europos politinėms partijoms taikytinas tame pačiame straipsnyje pateiktos bendros taisyklės, kad „dotacijų tikslas ar poveikis negali būti gavėjo pelno gavimas“, išimtis. |
| --- | --- |

1.

Tarybos reglamento projektu, dėl kurio Audito Rūmų prašoma parengti nuomonę, siekiama į Finansinio reglamento 109 straipsnį įtraukti Europos politinėms partijoms taikytinas tame pačiame straipsnyje pateiktos bendros taisyklės, kad „dotacijų tikslas ar poveikis negali būti gavėjo pelno gavimas“, išimtis.

| 2. | Kaip Audito Rūmai neseniai pabrėžė, sudėtingos taisyklės ar neaiškūs tinkamumo finansuoti kriterijai turi didelės įtakos operacijų teisėtumui ir tvarkingumui (5). Jei teisės aktų leidėjas mano, kad yra tinkama priimti Europos politinėms partijoms skirtas nuo „pelno nesiekimo taisyklės“ leidžiančias nukrypti nuostatas, svarbu, kad tokios nuostatos būtų išdėstytos paprastai, tiksliai ir nedviprasmiškai tam, kad mokant dotacijas, leidimus duodantis pareigūnas galėtų lengvai patikrinti, ar jų laikomasi, o Audito Rūmai savo ruožtu galėtų tai patikrinti atlikdami mokėjimų auditą. |
| --- | --- |

2.

Kaip Audito Rūmai neseniai pabrėžė, sudėtingos taisyklės ar neaiškūs tinkamumo finansuoti kriterijai turi didelės įtakos operacijų teisėtumui ir tvarkingumui (5). Jei teisės aktų leidėjas mano, kad yra tinkama priimti Europos politinėms partijoms skirtas nuo „pelno nesiekimo taisyklės“ leidžiančias nukrypti nuostatas, svarbu, kad tokios nuostatos būtų išdėstytos paprastai, tiksliai ir nedviprasmiškai tam, kad mokant dotacijas, leidimus duodantis pareigūnas galėtų lengvai patikrinti, ar jų laikomasi, o Audito Rūmai savo ruožtu galėtų tai patikrinti atlikdami mokėjimų auditą.

| 3. | Pirma nuo „pelno nesiekimo taisyklės“ leidžianti nukrypti nuostata suteikia galimybę Europos politinei partijai finansinių metų, kuriems ji gavo dotaciją, pabaigoje, jos pajamoms viršijus išlaidas, šio perviršio dalį, kuri negali viršyti 25 % visų tų finansinių metų pajamų, perkelti į kitus finansinius metus su sąlyga, kad ji bus panaudota iki kitų finansinių metų pirmo ketvirčio pabaigos. Tai, ar laikomasi šios sąlygos, galima patikrinti tik atitinkamose įgyvendinimo taisyklėse nustačius prievolę perviršį į kitus finansinius metus perkėlusiam naudos gavėjui pateikti įrodymus, kad tų finansinių metų pirmojo ketvirčio tinkamų finansuoti išlaidų suma yra bent jau tokia pati kaip ir perkeltų lėšų suma. Tam, kad leidimus duodantis pareigūnas galėtų nustatyti galutinio dotacijų mokėjimo vertę, arba, prireikus, su dotacijomis susijusias iš anksto išmokėtas ir susigrąžintinas pinigų sumas, tokie įrodymai turėtų būti pateikti vos pasibaigus finansinių metų ketvirčiui arba vėliausiai – pateikiant juos kartu su prašymu dėl dotacijos likučio, jei likutis vis dar nėra išmokėtas. |
| --- | --- |

3.

Pirma nuo „pelno nesiekimo taisyklės“ leidžianti nukrypti nuostata suteikia galimybę Europos politinei partijai finansinių metų, kuriems ji gavo dotaciją, pabaigoje, jos pajamoms viršijus išlaidas, šio perviršio dalį, kuri negali viršyti 25 % visų tų finansinių metų pajamų, perkelti į kitus finansinius metus su sąlyga, kad ji bus panaudota iki kitų finansinių metų pirmo ketvirčio pabaigos. Tai, ar laikomasi šios sąlygos, galima patikrinti tik atitinkamose įgyvendinimo taisyklėse nustačius prievolę perviršį į kitus finansinius metus perkėlusiam naudos gavėjui pateikti įrodymus, kad tų finansinių metų pirmojo ketvirčio tinkamų finansuoti išlaidų suma yra bent jau tokia pati kaip ir perkeltų lėšų suma. Tam, kad leidimus duodantis pareigūnas galėtų nustatyti galutinio dotacijų mokėjimo vertę, arba, prireikus, su dotacijomis susijusias iš anksto išmokėtas ir susigrąžintinas pinigų sumas, tokie įrodymai turėtų būti pateikti vos pasibaigus finansinių metų ketvirčiui arba vėliausiai – pateikiant juos kartu su prašymu dėl dotacijos likučio, jei likutis vis dar nėra išmokėtas.

| 4. | Antra nuo „pelno nesiekimo taisyklės“ leidžianti nukrypti nuostata iki 15 % partijos tinkamų finansuoti išlaidų apriboja nuosavų išteklių sumą, į kurią reikia atsižvelgti nustatant, ar buvo sukauptas perviršis, jei partijos „finansiniai ištekliai“ neviršija 100 % jos vidutinių metinių pajamų. „Finansinių išteklių“ apibrėžtis nėra pateikta Europos Sąjungos lygmeniu bendrai taikomuose apskaitos standartuose, todėl terminas gali būti interpretuojamas skirtingai, nelygu, kokia finansinės atskaitomybės sistema vadovaujasi politinė partija, rengdama savo metines pajamų ir išlaidų bei turto ir įsipareigojimų ataskaitas. Terminas „vidutinės metinės pajamos“ taip pat nėra pakankamai apibrėžtas, kad galima būtų jas apskaičiuoti, pavyzdžiui, nėra nurodytas atitinkamas laikotarpis. |
| --- | --- |

4.

Antra nuo „pelno nesiekimo taisyklės“ leidžianti nukrypti nuostata iki 15 % partijos tinkamų finansuoti išlaidų apriboja nuosavų išteklių sumą, į kurią reikia atsižvelgti nustatant, ar buvo sukauptas perviršis, jei partijos „finansiniai ištekliai“ neviršija 100 % jos vidutinių metinių pajamų. „Finansinių išteklių“ apibrėžtis nėra pateikta Europos Sąjungos lygmeniu bendrai taikomuose apskaitos standartuose, todėl terminas gali būti interpretuojamas skirtingai, nelygu, kokia finansinės atskaitomybės sistema vadovaujasi politinė partija, rengdama savo metines pajamų ir išlaidų bei turto ir įsipareigojimų ataskaitas. Terminas „vidutinės metinės pajamos“ taip pat nėra pakankamai apibrėžtas, kad galima būtų jas apskaičiuoti, pavyzdžiui, nėra nurodytas atitinkamas laikotarpis.

| 5. | Audito Rūmai daro išvadą, kad būtina suteikti 3 dalyje aprašytoms procedūroms daugiau tikslumo, o terminai „finansiniai ištekliai“ ir „vidutinės metinės pajamos“ turi būti aiškiai apibrėžti, kad būtų galima nuosekliai taikyti siūlomas „pelno nesiekimo taisyklės“ išimtis ir tikrinti, kaip jos yra taikomos. Siekiant šio tikslo, reikės atlikti papildomus paties Finansinio reglamento arba išsamių jo įgyvendinimo taisyklių (6) pakeitimus. |
| --- | --- |

5.

Audito Rūmai daro išvadą, kad būtina suteikti 3 dalyje aprašytoms procedūroms daugiau tikslumo, o terminai „finansiniai ištekliai“ ir „vidutinės metinės pajamos“ turi būti aiškiai apibrėžti, kad būtų galima nuosekliai taikyti siūlomas „pelno nesiekimo taisyklės“ išimtis ir tikrinti, kaip jos yra taikomos. Siekiant šio tikslo, reikės atlikti papildomus paties Finansinio reglamento arba išsamių jo įgyvendinimo taisyklių (6) pakeitimus.

Šią nuomonę Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2007 m. lapkričio 22 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  Tarybos dokumentas Nr. 14320/07 PE 341 INST 127.

1

(2)  OL L 248, 2002 9 16.

2

(3)  Komisijos dokumentas Nr. COM(2007) 364 galutinis.

3

(4)  OL L 297, 2003 11 15, p. 1.

4

(5)  2006 finansinių metų metinės ataskaitos įvado 0.7 dalis.

5

(6)  2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (OL L 357, 2002 12 31, p. 1).

6

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/3

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 6/2007

dėl techninės pagalbos veiksmingumo gebėjimų ugdymo kontekste su Komisijos atsakymais

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2007/C 312/02)

TURINYS

ŽODYNĖLIS

| I–VIII | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–VIII

| 1–6 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–6

| 7–8 | AUDITO APIMTIS IR METODAS |
| --- | --- |

7–8

| 9–43 | PASTABOS |
| --- | --- |

9–43

| 9–12 | Ar Komisija turi patikimą institucinių gebėjimų ugdymo, įskaitant techninės pagalbos panaudojimą, strategiją? |
| --- | --- |

9–12

| 10–11 | Neadekvati institucinė analizė šalių strategijos dokumentuose |
| --- | --- |

10–11

| 12 | Nėra techninės pagalbos gairių |
| --- | --- |

12

| 13–17 | Ar gerai suplanuota gebėjimų ugdymo projektų techninės pagalbos veikla? |
| --- | --- |

13–17

| 14–16 | Pasirenkami aktualūs projektai, tačiau jų planas dažnai neadekvatus |
| --- | --- |

14–16

| 17 | Į įsitraukimo vietos lygmeniu būtinybę Komisija neatsižvelgia sistemingai |
| --- | --- |

17

| 18–34 | Ar efektyviai įgyvendinama techninės pagalbos veikla? |
| --- | --- |

18–34

| 19–21 | Dėl ilgo pasirengimo etapo projekto planas dažnai tampa pasenęs |
| --- | --- |

19–21

| 22–26 | Dėl problemų, iškilusių atliekant viešuosius pirkimus ir pradedant projekto vykdymą, lieka mažiau laiko įgyvendinti projektą |
| --- | --- |

22–26

| 27 | Po sutarties sudarymo dažnai pakeičiami ekspertai |
| --- | --- |

27

| 28 | Netinkami techninės pagalbos atrankos kriterijai |
| --- | --- |

28

| 29–30 | Ribotas viešųjų pirkimų procedūrų pasirinkimas |
| --- | --- |

29–30

| 31 | Neefektyvus techninės pagalbos panaudojimas |
| --- | --- |

31

| 32 | Skirtingas paramos teikėjų koordinavimas įvairiose šalyse |
| --- | --- |

32

| 33–34 | Įgyvendinimo susitarimai vis dar nepalankūs įsitraukimui vietos lygmeniu |
| --- | --- |

33–34

| 35–39 | Ar adekvačiai prižiūrimi ir vertinami techninės pagalbos veikla ir rezultatai? |
| --- | --- |

35–39

| 40–43 | Ar gebėjimų ugdymo požiūriu techninės pagalbos veikla yra veiksminga? |
| --- | --- |

40–43

| 40–42 | Techninės pagalbos įnašas patenkinamas, tačiau projektų sėkmė neužtikrinama |
| --- | --- |

40–42

| 43 | Neaiškumas dėl tvarumo |
| --- | --- |

43

| 44–48 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

44–48

I priedas. Tikrintų projektų ir programų sąrašas

II priedas. Tikrintų projektų ir programų veiksmingumas ir tvarumo perspektyvos

Komisijos atsakymai

ŽODYNĖLISAKR Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalysFinansavimo susitarimas Komisijos ir šalies partnerės pasirašytas dokumentas, apibūdinantis konkretų finansuotiną projektą ar programą. Tai – formalus Europos Sąjungos ir šalies partnerės įsipareigojimas finansuoti apibūdintas priemones.Finansavimo sprendimas Komisijos priimtas finansavimo pasiūlymu pagrįstas sprendimas skirti lėšas konkrečiam projektui ar programai.Finansavimo pasiūlymas Komisijos tarnybų parengtas dokumento projektas, teikiamas atitinkamam valstybių narių atstovų finansavimo komitetui, siekiant gauti jo nuomonę, o gavus palankią nuomonę, teikiamas Komisijai, kad ji priimtų sprendimą. Dokumente apibūdinti kontekstas, pobūdis, apimtis bei tikslai, įgyvendinimo priemonės ir konkrečiam projektui ar programai numatyta finansavimo suma.TVT Tūkstantmečio vystymosi tikslai, apimantys aštuonis tikslus, kuriuos siekiama įvykdyti iki 2015 m. – pradedant didelio skurdo sumažinimu perpus ir baigiant ŽIV (AIDS) plitimo sustabdymu bei visuotinio pradinio išsilavinimo suteikimu. Dėl šių tikslų susitarė visos šalys ir pagrindinės pasaulio vystymosi organizacijos 2000 m. rugsėjo mėn. įvykusiame JT Tūkstantmečio aukščiausio lygio susitikime.EBPO (VPK) Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos vystymosi paramos komitetas.Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos veiksmingumo 2005 m. vasario 28 d.–kovo 2 d. įvykusiame aukšto lygio forume Paryžiuje daugelio šalių ir organizacijų priimtas pareiškimas, apimantis tam tikrą skaičių įsipareigojimų dėl įsitraukimo, suderinimo, lygiavimosi, rezultatų ir tarpusavio atskaitingumo, siekiant padidinti pagalbos veiksmingumą.

SANTRAUKA

| I. | Techninė pagalba – daugelyje įvairių rūšių vystymosi projektų bei programų naudojamas išteklius, kuris gali būti apibūdintas kaip „ekspertai, su kuriais sudaryta sutartis dėl praktinės patirties bei įgūdžių perdavimo ir institucijų kūrimo bei stiprinimo“. Pastaraisiais metais ji buvo vis dažniau naudojama paramą gaunančiose šalyse remti centrinės ir vietos valdžios tarnybų gebėjimų ugdymą, kuris be kitų sričių apėmė viešųjų finansų valdymą, sveikatą ir švietimą. Šis persiorientavimas į valstybės tarnybų veikimą kilo dėl didėjančio paramos teikėjų, įskaitant Europos Sąjungą, supratimo, kad institucinių gebėjimų trūkumas yra pagrindinė tvaraus vystymosi kliūtis (žr. 1–6 dalis). |
| --- | --- |

I.

Techninė pagalba – daugelyje įvairių rūšių vystymosi projektų bei programų naudojamas išteklius, kuris gali būti apibūdintas kaip „ekspertai, su kuriais sudaryta sutartis dėl praktinės patirties bei įgūdžių perdavimo ir institucijų kūrimo bei stiprinimo“. Pastaraisiais metais ji buvo vis dažniau naudojama paramą gaunančiose šalyse remti centrinės ir vietos valdžios tarnybų gebėjimų ugdymą, kuris be kitų sričių apėmė viešųjų finansų valdymą, sveikatą ir švietimą. Šis persiorientavimas į valstybės tarnybų veikimą kilo dėl didėjančio paramos teikėjų, įskaitant Europos Sąjungą, supratimo, kad institucinių gebėjimų trūkumas yra pagrindinė tvaraus vystymosi kliūtis (žr. 1–6 dalis).

| II. | Audito Rūmų audito tikslas – nustatyti, kokiu mastu Komisija užtikrina, kad techninė pagalba prisidės prie paramą gaunančių šalių institucinių gebėjimų ugdymo. Tai buvo atlikta įvertinant Komisijos gebėjimų ugdymo bei techninės pagalbos naudojimo strategiją ir jos vykdytą gebėjimų ugdymo projektuose naudojamos techninės pagalbos veiklos planavimo ir įgyvendinimo valdymą (žr. 7–8 dalis). |
| --- | --- |

II.

Audito Rūmų audito tikslas – nustatyti, kokiu mastu Komisija užtikrina, kad techninė pagalba prisidės prie paramą gaunančių šalių institucinių gebėjimų ugdymo. Tai buvo atlikta įvertinant Komisijos gebėjimų ugdymo bei techninės pagalbos naudojimo strategiją ir jos vykdytą gebėjimų ugdymo projektuose naudojamos techninės pagalbos veiklos planavimo ir įgyvendinimo valdymą (žr. 7–8 dalis).

| III. | Nors institucinių gebėjimų ugdymas Europos bendrijos vystymosi politikoje buvo pripažintas pagrindiniu kovos su skurdu elementu, Komisija savo šalių strategijos dokumentuose neįtraukė išsamaus institucinių gebėjimų trūkumų įvertinimo ir nenustatė svarbiausių paramą gaunančių šalių administracijų ir institucijų gebėjimų ugdymo poreikių. Komisija taip pat neparengė gairių, kuriose šiame kontekste būtų nustatytas techninės pagalbos vaidmuo (žr. 9–12 dalis). |
| --- | --- |

III.

Nors institucinių gebėjimų ugdymas Europos bendrijos vystymosi politikoje buvo pripažintas pagrindiniu kovos su skurdu elementu, Komisija savo šalių strategijos dokumentuose neįtraukė išsamaus institucinių gebėjimų trūkumų įvertinimo ir nenustatė svarbiausių paramą gaunančių šalių administracijų ir institucijų gebėjimų ugdymo poreikių. Komisija taip pat neparengė gairių, kuriose šiame kontekste būtų nustatytas techninės pagalbos vaidmuo (žr. 9–12 dalis).

| IV. | Dažniausiai pasirenkami aktualūs projektai, tačiau jų planas dažnai yra neadekvatus dėl pernelyg ambicingų tikslų, griežtų terminų ir nepakankamo esamos silpnos institucinės aplinkos bei įsitraukimo į projektų valdymą vietos lygmeniu įvertinimo (žr. 13–17 dalis). |
| --- | --- |

IV.

Dažniausiai pasirenkami aktualūs projektai, tačiau jų planas dažnai yra neadekvatus dėl pernelyg ambicingų tikslų, griežtų terminų ir nepakankamo esamos silpnos institucinės aplinkos bei įsitraukimo į projektų valdymą vietos lygmeniu įvertinimo (žr. 13–17 dalis).

| V. | Projektų įgyvendinimui dažnai trukdo kai kurios problemos, kaip antai ilgi pasirengimo ir pradinis etapai, dėl kurių projekto planas tampa pasenęs dar prieš įgyvendinimo pradžią ir žymiai sutrumpėja įvykdymui skirtas laikotarpis. Dažnai delsiama ir dėl techninės pagalbos darbuotojų samdymo, nes po sutarčių sudarymo atrinkti ekspertai dažnai negali dalyvauti. Dabartinės viešųjų pirkimų procedūros, skirtos techninės pagalbos sutarčių sudarymui, nėra palankios viešojo sektoriaus institucijų dalyvavimui, nors kai kuriose srityse tokiose organizacijose galima surasti labiau kvalifikuotų ekspertų. Paramos teikėjai vis dar techninę pagalbą daugiausia teikia pasitelkdami atskirus, nesuderintus projektus, o įgyvendinimo būdai neskatina įsitraukimo vietos lygmeniu (žr. 18–34 dalis). |
| --- | --- |

V.

Projektų įgyvendinimui dažnai trukdo kai kurios problemos, kaip antai ilgi pasirengimo ir pradinis etapai, dėl kurių projekto planas tampa pasenęs dar prieš įgyvendinimo pradžią ir žymiai sutrumpėja įvykdymui skirtas laikotarpis. Dažnai delsiama ir dėl techninės pagalbos darbuotojų samdymo, nes po sutarčių sudarymo atrinkti ekspertai dažnai negali dalyvauti. Dabartinės viešųjų pirkimų procedūros, skirtos techninės pagalbos sutarčių sudarymui, nėra palankios viešojo sektoriaus institucijų dalyvavimui, nors kai kuriose srityse tokiose organizacijose galima surasti labiau kvalifikuotų ekspertų. Paramos teikėjai vis dar techninę pagalbą daugiausia teikia pasitelkdami atskirus, nesuderintus projektus, o įgyvendinimo būdai neskatina įsitraukimo vietos lygmeniu (žr. 18–34 dalis).

| VI. | Projektų ataskaitų rengimas, priežiūra ir vertinimas daugeliu atvejų yra adekvatūs. Tačiau nėra įdiegta valdymo informacijos sistema, skirta įvertinti ir registruoti techninės pagalbos bendrovių ar ekspertų veiklos rezultatus ir suteikti informacijos priimant techninės pagalbos viešųjų pirkimų sprendimus (žr. 35–39 dalis). |
| --- | --- |

VI.

Projektų ataskaitų rengimas, priežiūra ir vertinimas daugeliu atvejų yra adekvatūs. Tačiau nėra įdiegta valdymo informacijos sistema, skirta įvertinti ir registruoti techninės pagalbos bendrovių ar ekspertų veiklos rezultatus ir suteikti informacijos priimant techninės pagalbos viešųjų pirkimų sprendimus (žr. 35–39 dalis).

| VII. | Projektų rezultatai labai įvairūs, tačiau Audito Rūmai daro išvadą, kad, atsižvelgiant į dažnai sudėtingas sąlygas, kuriomis projektai yra vykdomi, projektų rezultatai ir panaudotos techninės pagalbos įnašas gali būti vertinami kaip pakankami. Suteiktos techninės pagalbos kokybė paprastai buvo patenkinama, tačiau suteiktos paramos veiksmingumą sumažino kiti svarbūs veiksniai. Nors Komisija kai kurių iš šių veiksnių nekontroliuoja, ji vis dėlto turėtų juos geriau numatyti (žr. 40–43 dalis). |
| --- | --- |

VII.

Projektų rezultatai labai įvairūs, tačiau Audito Rūmai daro išvadą, kad, atsižvelgiant į dažnai sudėtingas sąlygas, kuriomis projektai yra vykdomi, projektų rezultatai ir panaudotos techninės pagalbos įnašas gali būti vertinami kaip pakankami. Suteiktos techninės pagalbos kokybė paprastai buvo patenkinama, tačiau suteiktos paramos veiksmingumą sumažino kiti svarbūs veiksniai. Nors Komisija kai kurių iš šių veiksnių nekontroliuoja, ji vis dėlto turėtų juos geriau numatyti (žr. 40–43 dalis).

| VIII. | Atsižvelgdami į šias pastabas, Audito Rūmai pateikia išsamias rekomendacijas, kurios Komisijai galėtų padėti parengti kryptingesnę ir sistemingesnę techninės pagalbos naudojimo strategiją, siekiant teikti veiksmingesnę paramą gebėjimų ugdymui (žr. 44–48 dalis). |
| --- | --- |

VIII.

Atsižvelgdami į šias pastabas, Audito Rūmai pateikia išsamias rekomendacijas, kurios Komisijai galėtų padėti parengti kryptingesnę ir sistemingesnę techninės pagalbos naudojimo strategiją, siekiant teikti veiksmingesnę paramą gebėjimų ugdymui (žr. 44–48 dalis).

ĮVADAS

| 1. | Bendradarbiavimas vystymosi labui skirstomas į dvi bendradarbiavimo ar pagalbos rūšis: finansinę pagalbą ir techninę pagalbą, kitaip tariant, – „pinigus“ ir „praktinę patirtį“ arba „idėjas“. Ši ataskaita apima Audito Rūmų techninės pagalbos, kurią Komisija apibrėžia kaip „specialistai, konsultantai, instruktoriai, patarėjai ir kiti asmenys, su kuriais sudaryta sutartis dėl praktinės patirties bei įgūdžių perdavimo ir institucijų kūrimo bei stiprinimo“, auditą (1). |
| --- | --- |

1.

Bendradarbiavimas vystymosi labui skirstomas į dvi bendradarbiavimo ar pagalbos rūšis: finansinę pagalbą ir techninę pagalbą, kitaip tariant, – „pinigus“ ir „praktinę patirtį“ arba „idėjas“. Ši ataskaita apima Audito Rūmų techninės pagalbos, kurią Komisija apibrėžia kaip „specialistai, konsultantai, instruktoriai, patarėjai ir kiti asmenys, su kuriais sudaryta sutartis dėl praktinės patirties bei įgūdžių perdavimo ir institucijų kūrimo bei stiprinimo“, auditą (1).

| 2. | Techninė pagalba – išteklius, kuris naudojamas daugelyje įvairių rūšių vystymosi projektų bei programų, o apie jo svarbą arba veiksmingumą sprendžiama, atsižvelgiant į tai, kiek jis prisideda prie susijusių projektų ar programų našumo bei rezultatų. Bendradarbiavimo vystymosi labui kontekste, kuriame techninė pagalba vaidino ar vaidina vaidmenį, konkrečios sritys ar uždaviniai apima:






  a) | darbų, kaip antai kelių tiesimas, planavimą ir priežiūrą; |
| --- | --- | --- |

2.

Techninė pagalba – išteklius, kuris naudojamas daugelyje įvairių rūšių vystymosi projektų bei programų, o apie jo svarbą arba veiksmingumą sprendžiama, atsižvelgiant į tai, kiek jis prisideda prie susijusių projektų ar programų našumo bei rezultatų. Bendradarbiavimo vystymosi labui kontekste, kuriame techninė pagalba vaidino ar vaidina vaidmenį, konkrečios sritys ar uždaviniai apima:

a)

darbų, kaip antai kelių tiesimas, planavimą ir priežiūrą;

| b) | projekto valdymą, kai ekspertai yra tiesiogiai atsakingi už veiklos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

projekto valdymą, kai ekspertai yra tiesiogiai atsakingi už veiklos įgyvendinimą;

| c) | konsultavimo paslaugas, kurios praeityje dažnai buvo teikiamos tokiose srityse kaip žemės ūkio ar kaimo plėtra. Pastaruoju metu jomis vis labiau naudojamasi siekiant pagerinti centrinės valdžios tarnybas, įskaitant viešųjų finansų valdymo, sveikatos, švietimo ir teismų srityse veikiančias tarnybas, bei padėti kitoms viešosioms institucijoms, vietos valdžios įstaigoms ar nevalstybiniams veikėjams. |
| --- | --- |

c)

konsultavimo paslaugas, kurios praeityje dažnai buvo teikiamos tokiose srityse kaip žemės ūkio ar kaimo plėtra. Pastaruoju metu jomis vis labiau naudojamasi siekiant pagerinti centrinės valdžios tarnybas, įskaitant viešųjų finansų valdymo, sveikatos, švietimo ir teismų srityse veikiančias tarnybas, bei padėti kitoms viešosioms institucijoms, vietos valdžios įstaigoms ar nevalstybiniams veikėjams.

| 3. | Persiorientavimas į centrinės ir vietos valdžios tarnybų veikimą kilo dėl didėjančio paramos teikėjų, įskaitant Europos Sąjungą, supratimo, kad institucinių gebėjimų trūkumas yra pagrindinė tvaraus vystymosi kliūtis. Todėl gebėjimų ugdymas tapo viena iš pagrindinių 2000 m. Europos bendrijos vystymosi politikos, taip pat naujos 2005 m. suformuluotos politikos, sričių (2). |
| --- | --- |

3.

Persiorientavimas į centrinės ir vietos valdžios tarnybų veikimą kilo dėl didėjančio paramos teikėjų, įskaitant Europos Sąjungą, supratimo, kad institucinių gebėjimų trūkumas yra pagrindinė tvaraus vystymosi kliūtis. Todėl gebėjimų ugdymas tapo viena iš pagrindinių 2000 m. Europos bendrijos vystymosi politikos, taip pat naujos 2005 m. suformuluotos politikos, sričių (2).

| 4. | Gebėjimų ugdymo svarba taip pat buvo pabrėžta neseniai išleistame EBPO (VPK) dokumente (3), kuriame konstatuojama: „Adekvatūs šalies gebėjimai yra vienas iš pagrindinių trūkstamų veiksnių dedant pastangas pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Daugelyje skurstančių šalių vystymosi pastangos, net remiamos ženkliai didesnėmis lėšomis, žlugs, jei į tvarų gebėjimų ugdymą nebus imta žiūrėti atidžiau ir rūpestingiau“ (4). |
| --- | --- |

4.

Gebėjimų ugdymo svarba taip pat buvo pabrėžta neseniai išleistame EBPO (VPK) dokumente (3), kuriame konstatuojama: „Adekvatūs šalies gebėjimai yra vienas iš pagrindinių trūkstamų veiksnių dedant pastangas pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Daugelyje skurstančių šalių vystymosi pastangos, net remiamos ženkliai didesnėmis lėšomis, žlugs, jei į tvarų gebėjimų ugdymą nebus imta žiūrėti atidžiau ir rūpestingiau“ (4).

| 5. | Papildomus gebėjimų ugdymo svarbos įrodymus galima rasti 2005 m. kovo mėn. Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo (5), kurioje konstatuojama, kad, siekiant įvykdyti vystymosi tikslus, šalių partnerių gebėjimas planuoti, valdyti, įgyvendinti ir atsiskaityti už politikos ir programų rezultatus yra lemiamas. Deklaracijoje pabrėžiama, kad paramos teikėjams būtina savo paramą kiek įmanoma grįsti šalies partnerės nacionalinėmis vystymosi strategijomis, institucijomis bei procedūromis ir teikti paramą, siekiant pašalinti esamus šalies partnerės institucinių gebėjimų trūkumus. Nors gebėjimų ugdymas gali būti remiamas pasitelkiant daugelį kitų priemonių, kaip antai mokymai, stipendijos, kompiuterinė ir programinė įranga, dokumentavimas ir netgi fizinė infrastruktūra, techninė pagalba yra pagrindinis šiame kontekste naudojamas instrumentas. |
| --- | --- |

5.

Papildomus gebėjimų ugdymo svarbos įrodymus galima rasti 2005 m. kovo mėn. Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo (5), kurioje konstatuojama, kad, siekiant įvykdyti vystymosi tikslus, šalių partnerių gebėjimas planuoti, valdyti, įgyvendinti ir atsiskaityti už politikos ir programų rezultatus yra lemiamas. Deklaracijoje pabrėžiama, kad paramos teikėjams būtina savo paramą kiek įmanoma grįsti šalies partnerės nacionalinėmis vystymosi strategijomis, institucijomis bei procedūromis ir teikti paramą, siekiant pašalinti esamus šalies partnerės institucinių gebėjimų trūkumus. Nors gebėjimų ugdymas gali būti remiamas pasitelkiant daugelį kitų priemonių, kaip antai mokymai, stipendijos, kompiuterinė ir programinė įranga, dokumentavimas ir netgi fizinė infrastruktūra, techninė pagalba yra pagrindinis šiame kontekste naudojamas instrumentas.

| 6. | Komisijos apskaitos ir valdymo informacijos sistemos Audito Rūmams nesudarė galimybės gauti tikslios ir patikimos informacijos apie pasitelkiant Europos plėtros fondus arba bendrąjį biudžetą techninei pagalbai išleistas sumas. Audito Rūmų paskaičiavimu bendra techninės pagalbos sutarčių, kurios buvo sudarytos 2000–2005 m. ir vis dar galiojo 2006 m., įsipareigojimų vertė siekė 2 200 milijonų eurų (6). Gebėjimų ugdymui tenkanti techninės pagalbos dalis negalėjo būti apskaičiuota. |
| --- | --- |

6.

Komisijos apskaitos ir valdymo informacijos sistemos Audito Rūmams nesudarė galimybės gauti tikslios ir patikimos informacijos apie pasitelkiant Europos plėtros fondus arba bendrąjį biudžetą techninei pagalbai išleistas sumas. Audito Rūmų paskaičiavimu bendra techninės pagalbos sutarčių, kurios buvo sudarytos 2000–2005 m. ir vis dar galiojo 2006 m., įsipareigojimų vertė siekė 2 200 milijonų eurų (6). Gebėjimų ugdymui tenkanti techninės pagalbos dalis negalėjo būti apskaičiuota.

AUDITO APIMTIS IR METODAS

| 7. | Audito Rūmų audito tikslas – nustatyti, kokiu mastu Komisija užtikrina, kad Komisijos finansuojama (7) techninė pagalba prisidės prie paramą gaunančių šalių institucinių gebėjimų ugdymo. Konkrečiau, audito metu siekta atsakyti į šiuos klausimus:






  a) | Ar Komisija turi patikimą institucinių gebėjimų ugdymo, įskaitant techninės pagalbos panaudojimą, strategiją? |
| --- | --- | --- |

7.

Audito Rūmų audito tikslas – nustatyti, kokiu mastu Komisija užtikrina, kad Komisijos finansuojama (7) techninė pagalba prisidės prie paramą gaunančių šalių institucinių gebėjimų ugdymo. Konkrečiau, audito metu siekta atsakyti į šiuos klausimus:

a)

Ar Komisija turi patikimą institucinių gebėjimų ugdymo, įskaitant techninės pagalbos panaudojimą, strategiją?

| b) | Ar gerai suplanuota gebėjimų ugdymo projektų techninės pagalbos veikla? |
| --- | --- |

b)

Ar gerai suplanuota gebėjimų ugdymo projektų techninės pagalbos veikla?

| c) | Ar efektyviai vykdoma techninės pagalbos veikla? |
| --- | --- |

c)

Ar efektyviai vykdoma techninės pagalbos veikla?

| d) | Ar adekvačiai prižiūrimi ir vertinami techninės pagalbos veikla ir rezultatai? |
| --- | --- |

d)

Ar adekvačiai prižiūrimi ir vertinami techninės pagalbos veikla ir rezultatai?

| e) | Ar veiksminga techninės pagalbos veikla gebėjimų ugdymo požiūriu? |
| --- | --- |

e)

Ar veiksminga techninės pagalbos veikla gebėjimų ugdymo požiūriu?

| 8. | Audito Rūmai politikos ir projekto lygmeniu auditavo Komisijos strategiją ir veiklą, kurie buvo susiję su dvylika paramą gaunančių šalių, atrinktų iš keturių skirtingų pagalbą vystymuisi gaunančių geografinių regionų: Afrikos, Azijos, Lotynų Amerikos ir Viduržemio jūros regiono (8). Penkios iš šių šalių buvo aplankytos vietose, o likusios septynios šalys tikrintos pasitelkiant dokumentų peržiūrą ir klausimynus, kurie buvo nusiųsti delegacijoms ir atitinkamų šalių paramą gaunančioms institucijoms. Iš gebėjimų ugdymo projektų aprašo buvo atrinkti 32 projektai, kurie apėmė 2000–2006 m. įgyvendintas 33 techninės pagalbos sutartis. Bendra audituotiems projektams skirtų lėšų suma siekė 400 milijonų eurų, iš kurių maždaug 144 milijonai eurų buvo skirti techninės pagalbos išlaidoms. Išsamus 32 patikrintų projektų ir programų sąrašas pateiktas I priede. |
| --- | --- |

8.

Audito Rūmai politikos ir projekto lygmeniu auditavo Komisijos strategiją ir veiklą, kurie buvo susiję su dvylika paramą gaunančių šalių, atrinktų iš keturių skirtingų pagalbą vystymuisi gaunančių geografinių regionų: Afrikos, Azijos, Lotynų Amerikos ir Viduržemio jūros regiono (8). Penkios iš šių šalių buvo aplankytos vietose, o likusios septynios šalys tikrintos pasitelkiant dokumentų peržiūrą ir klausimynus, kurie buvo nusiųsti delegacijoms ir atitinkamų šalių paramą gaunančioms institucijoms. Iš gebėjimų ugdymo projektų aprašo buvo atrinkti 32 projektai, kurie apėmė 2000–2006 m. įgyvendintas 33 techninės pagalbos sutartis. Bendra audituotiems projektams skirtų lėšų suma siekė 400 milijonų eurų, iš kurių maždaug 144 milijonai eurų buvo skirti techninės pagalbos išlaidoms. Išsamus 32 patikrintų projektų ir programų sąrašas pateiktas I priede.

PASTABOS

Ar Komisija turi patikimą institucinių gebėjimų ugdymo, įskaitant techninės pagalbos panaudojimą, strategiją?

| 9. | Bendrus Europos bendrijos vystymosi politikos principus Komisija perkelia į paprastai penkerių metų laikotarpį apimančias konkrečias šalių strategijas, visoms paramą gaunančioms atskiroms šalims parengdama šalių strategijos dokumentus ir išsamesnes nacionalines orientacines programas. Kai dėl regionų, kuriuose buvo atliekamas auditas, šių dokumentų pagrindu (9) Audito Rūmai išnagrinėjo, ar Komisija atlieka sistemingą valstybės gavėjos institucinių gebėjimų privalumų bei trūkumų įvertinimą, taip pat ar yra nustatomi šių šalių bendri gebėjimų ugdymo poreikiai, jiems suteikiami prioritetai ir pagal juos nustatomi techninės pagalbos poreikiai. |
| --- | --- |

9.

Bendrus Europos bendrijos vystymosi politikos principus Komisija perkelia į paprastai penkerių metų laikotarpį apimančias konkrečias šalių strategijas, visoms paramą gaunančioms atskiroms šalims parengdama šalių strategijos dokumentus ir išsamesnes nacionalines orientacines programas. Kai dėl regionų, kuriuose buvo atliekamas auditas, šių dokumentų pagrindu (9) Audito Rūmai išnagrinėjo, ar Komisija atlieka sistemingą valstybės gavėjos institucinių gebėjimų privalumų bei trūkumų įvertinimą, taip pat ar yra nustatomi šių šalių bendri gebėjimų ugdymo poreikiai, jiems suteikiami prioritetai ir pagal juos nustatomi techninės pagalbos poreikiai.

Neadekvati institucinė analizė šalių strategijos dokumentuose

| 10. | Atitinkamų su audituotomis šalimis susijusių Komisijos strategijos dokumentų ir atskirų šalių sudarytų nacionalinių vystymosi planų ir (arba) vadinamųjų skurdo mažinimo strategijos dokumentų patikra parodė, kad vis labiau pripažįstama gebėjimų ugdymo svarba. Tačiau Komisija nepateikė išsamaus institucinių trūkumų šalių lygmeniu įvertinimo ir neįvardijo svarbiausių gebėjimų ugdymo poreikių paramą gaunančių vyriausybių administracijose ir institucijose. Dėl šios priežasties pagrindiniai EB paramos sektoriai buvo atrinkti neturint šios informacijos. Todėl iškilo rizika, kad potencialiai svarbūs sektoriai ar programos, kuriems reikia paramos teikėjų paramos, galėjo būti nenustatyti. |
| --- | --- |

10.

Atitinkamų su audituotomis šalimis susijusių Komisijos strategijos dokumentų ir atskirų šalių sudarytų nacionalinių vystymosi planų ir (arba) vadinamųjų skurdo mažinimo strategijos dokumentų patikra parodė, kad vis labiau pripažįstama gebėjimų ugdymo svarba. Tačiau Komisija nepateikė išsamaus institucinių trūkumų šalių lygmeniu įvertinimo ir neįvardijo svarbiausių gebėjimų ugdymo poreikių paramą gaunančių vyriausybių administracijose ir institucijose. Dėl šios priežasties pagrindiniai EB paramos sektoriai buvo atrinkti neturint šios informacijos. Todėl iškilo rizika, kad potencialiai svarbūs sektoriai ar programos, kuriems reikia paramos teikėjų paramos, galėjo būti nenustatyti.

| 11. | 2005 m. Komisija parengė vidinį institucinio įvertinimo ir gebėjimų ugdymo koncepcijos dokumentą, apibūdinantį gebėjimų ugdymo reikšmę ir svarbą. Šiame dokumente pateikiamos gairės, kaip reikia vertinti institucinius gebėjimus ir teikti paramą gebėjimų ugdymo procesams. Tačiau šalių strategijos dokumentams šios gairės nėra taikomos. Žemesnio lygio sektorių planuose gebėjimų ugdymo aspektams skiriamas didesnis dėmesys, nors ir pasitelkiant labai apibendrintus teiginius. Šie planai rengiami tik atrinkus pagrindinius konkrečios paramą gaunančios šalies sektorius, kuriems bus teikiama parama. |
| --- | --- |

11.

2005 m. Komisija parengė vidinį institucinio įvertinimo ir gebėjimų ugdymo koncepcijos dokumentą, apibūdinantį gebėjimų ugdymo reikšmę ir svarbą. Šiame dokumente pateikiamos gairės, kaip reikia vertinti institucinius gebėjimus ir teikti paramą gebėjimų ugdymo procesams. Tačiau šalių strategijos dokumentams šios gairės nėra taikomos. Žemesnio lygio sektorių planuose gebėjimų ugdymo aspektams skiriamas didesnis dėmesys, nors ir pasitelkiant labai apibendrintus teiginius. Šie planai rengiami tik atrinkus pagrindinius konkrečios paramą gaunančios šalies sektorius, kuriems bus teikiama parama.

Nėra techninės pagalbos gairių

| 12. | Nors techninė pagalba yra seniai pripažintas ir dažnai naudojamas Komisijos finansuojamų gebėjimų ugdymo projektų ir programų instrumentas, Komisija nėra apibrėžusi techninės pagalbos vaidmens ir jos įnašo į gebėjimų ugdymą. Taip pat nėra konkrečių delegacijoms skirtų projektų rengimo gairių, kuriose būtų nurodyta, kada ir kaip naudoti šį instrumentą gebėjimų ugdymo tikslams. Be to, AKR, Azijos ar Lotynų Amerikos šalyse iki šiol nebuvo galima panaudoti porinio projekto instrumento, kuris buvo sėkmingai naudojamas teikti techninę pagalbą besirengiančioms narystei šalims (pastaruoju metu taip pat kaimynystės politikos šalims). Nors 11 dalyje paminėtas koncepcijos dokumentas apima kai kuriuos techninės pagalbos aspektus, jame nenustatytos įvairių techninės pagalbos rūšių naudojimo skirtingose situacijose, sektoriuose ar šalyse gairės. |
| --- | --- |

12.

Nors techninė pagalba yra seniai pripažintas ir dažnai naudojamas Komisijos finansuojamų gebėjimų ugdymo projektų ir programų instrumentas, Komisija nėra apibrėžusi techninės pagalbos vaidmens ir jos įnašo į gebėjimų ugdymą. Taip pat nėra konkrečių delegacijoms skirtų projektų rengimo gairių, kuriose būtų nurodyta, kada ir kaip naudoti šį instrumentą gebėjimų ugdymo tikslams. Be to, AKR, Azijos ar Lotynų Amerikos šalyse iki šiol nebuvo galima panaudoti porinio projekto instrumento, kuris buvo sėkmingai naudojamas teikti techninę pagalbą besirengiančioms narystei šalims (pastaruoju metu taip pat kaimynystės politikos šalims). Nors 11 dalyje paminėtas koncepcijos dokumentas apima kai kuriuos techninės pagalbos aspektus, jame nenustatytos įvairių techninės pagalbos rūšių naudojimo skirtingose situacijose, sektoriuose ar šalyse gairės.

Ar gerai suplanuota gebėjimų ugdymo projektų techninės pagalbos veikla?

| 13. | Kai dėl 32 audituotų projektų, Audito rūmai įvertino, kokiu mastu šių projektų pasirinkimas atitiko Komisijos ir šalies partnerės nacionalinę strategiją, taip pat – ar projektų planuose buvo nustatyti aiškūs tikslai bei su jais susiję veiklos rodikliai ir ar buvo pakankamai pagrįsta siūloma techninės pagalbos rūšis bei apimtis. Audito Rūmai taip pat išnagrinėjo, ar paramą gaunančios institucijos aktyviai dalyvavo projekto rengime ir ar buvo aiškių įsitraukimo į projektą požymių. |
| --- | --- |

13.

Kai dėl 32 audituotų projektų, Audito rūmai įvertino, kokiu mastu šių projektų pasirinkimas atitiko Komisijos ir šalies partnerės nacionalinę strategiją, taip pat – ar projektų planuose buvo nustatyti aiškūs tikslai bei su jais susiję veiklos rodikliai ir ar buvo pakankamai pagrįsta siūloma techninės pagalbos rūšis bei apimtis. Audito Rūmai taip pat išnagrinėjo, ar paramą gaunančios institucijos aktyviai dalyvavo projekto rengime ir ar buvo aiškių įsitraukimo į projektą požymių.

Pasirenkami aktualūs projektai, tačiau jų planas dažnai neadekvatus

| 14. | Visi audituoti projektai atitiko Komisijos sudarytus šalių strategijos dokumentus bei juose nustatytus sektorių prioritetus, taip pat jie paprastai buvo suderinami su atitinkamų paramą gaunančių šalių bendrais vystymosi prioritetais. |
| --- | --- |

14.

Visi audituoti projektai atitiko Komisijos sudarytus šalių strategijos dokumentus bei juose nustatytus sektorių prioritetus, taip pat jie paprastai buvo suderinami su atitinkamų paramą gaunančių šalių bendrais vystymosi prioritetais.

| 15. | Apie tris ketvirtadalius išnagrinėtų projektų turėjo vieną ar daugiau išvardytų plano trūkumų:






  — | projekto planas buvo per daug sudėtingas, apėmė daugelį komponentų ir suinteresuotųjų šalių, |
| --- | --- | --- |

15.

Apie tris ketvirtadalius išnagrinėtų projektų turėjo vieną ar daugiau išvardytų plano trūkumų:

—

projekto planas buvo per daug sudėtingas, apėmė daugelį komponentų ir suinteresuotųjų šalių,

| — | plane buvo nustatyti pernelyg ambicingi tikslai ir santykinai trumpi įgyvendinimo laikotarpiai, |
| --- | --- |

—

plane buvo nustatyti pernelyg ambicingi tikslai ir santykinai trumpi įgyvendinimo laikotarpiai,

| — | projekto tikslai buvo apibūdinti bendrais bruožais, o nustatyti veiklos rodikliai buvo daugiausia labai apibendrinto, kokybinio pobūdžio ir sudarė mažiau galimybių atlikti adekvatų vėlesnės veiklos įvertinimą, |
| --- | --- |

—

projekto tikslai buvo apibūdinti bendrais bruožais, o nustatyti veiklos rodikliai buvo daugiausia labai apibendrinto, kokybinio pobūdžio ir sudarė mažiau galimybių atlikti adekvatų vėlesnės veiklos įvertinimą,

| — | nepakankamai įvertinti esami projekto aplinkos instituciniai trūkumai. |
| --- | --- |

—

nepakankamai įvertinti esami projekto aplinkos instituciniai trūkumai.

Šie veiksniai savo ruožtu kliudo tinkamam techninės pagalbos užduočių formulavimui ir įgyvendinimui.

| 16. | Nors visuose nagrinėtuose projektuose techninė pagalba buvo traktuojama kaip labai svarbus išteklius, maždaug pusės projektų atveju projektų dokumentuose buvo siūloma pasitelkti tam tikros rūšies (tarptautinę ar vietos) ir masto (ilgalaikius ar trumpalaikius pavedimus) techninę pagalbą, nepateikiant aiškių priežasčių dėl pasiūlyto techninės pagalbos išteklių derinio. Be to, trūko aiškumo dėl laukiamo ekspertų vaidmens, kadangi su projekto gebėjimų ugdymo tikslais susijęs konsultacinis darbas paprastai turėjo būti derinamas su „trūkumų šalintojo“ vaidmeniu, skirtu padėti atitinkamai institucijai vykdyti nuolatinę veiklą.

  1 langelisProjekto plano trūkumų pavyzdysSveikatos sektoriaus paramos programa AngolojeProjekto tikslai – institucinių gebėjimų centriniame ir periferiniame lygmenyje stiprinimas, pagrindinių sveikatos tarnybų gerinimas, būtinų vaistų prieinamumo didinimas ir ŽIV prevencijos sistemos sukūrimas. Nors ankstesnio projekto įvertinime buvo paminėti sunkumai užtikrinant aktyvų Sveikatos ministerijos vaidmenį, galimybių studijoje nebuvo atliktas vietos gebėjimų įvertinimas, kuris užtikrintų veiksmingą šio ambicingo projekto įgyvendinimą. Tik prasidėjus projektui buvo pastebėta, kad kai kurie partneriai Angoloje neturėjo adekvačių gebėjimų įgyvendinti projektą. Ekspertų parengtoje pradžios ataskaitoje padaryta išvada, kad projektas pernelyg ambicingas, tačiau pakeitimai buvo atlikti tik iki projekto pabaigos likus 18 mėnesių, kai buvo ženkliai susiaurinti tikslai ir uždaviniai. |
| --- | --- |

16.

Nors visuose nagrinėtuose projektuose techninė pagalba buvo traktuojama kaip labai svarbus išteklius, maždaug pusės projektų atveju projektų dokumentuose buvo siūloma pasitelkti tam tikros rūšies (tarptautinę ar vietos) ir masto (ilgalaikius ar trumpalaikius pavedimus) techninę pagalbą, nepateikiant aiškių priežasčių dėl pasiūlyto techninės pagalbos išteklių derinio. Be to, trūko aiškumo dėl laukiamo ekspertų vaidmens, kadangi su projekto gebėjimų ugdymo tikslais susijęs konsultacinis darbas paprastai turėjo būti derinamas su „trūkumų šalintojo“ vaidmeniu, skirtu padėti atitinkamai institucijai vykdyti nuolatinę veiklą.

1 langelisProjekto plano trūkumų pavyzdysSveikatos sektoriaus paramos programa AngolojeProjekto tikslai – institucinių gebėjimų centriniame ir periferiniame lygmenyje stiprinimas, pagrindinių sveikatos tarnybų gerinimas, būtinų vaistų prieinamumo didinimas ir ŽIV prevencijos sistemos sukūrimas. Nors ankstesnio projekto įvertinime buvo paminėti sunkumai užtikrinant aktyvų Sveikatos ministerijos vaidmenį, galimybių studijoje nebuvo atliktas vietos gebėjimų įvertinimas, kuris užtikrintų veiksmingą šio ambicingo projekto įgyvendinimą. Tik prasidėjus projektui buvo pastebėta, kad kai kurie partneriai Angoloje neturėjo adekvačių gebėjimų įgyvendinti projektą. Ekspertų parengtoje pradžios ataskaitoje padaryta išvada, kad projektas pernelyg ambicingas, tačiau pakeitimai buvo atlikti tik iki projekto pabaigos likus 18 mėnesių, kai buvo ženkliai susiaurinti tikslai ir uždaviniai.

Į įsitraukimo vietos lygmeniu būtinybę Komisija neatsižvelgia sistemingai

| 17. | Paramą gaunančios institucijos ir joje dirbančių žmonių įsitraukimas į planuojamą institucinį stiprinimą yra pagrindinis veiksnys, sudarantis sąlygas, kuriomis gali būti teikiama techninė pagalba, ir taip prisidedantis prie sėkmingo gebėjimų ugdymo planų įgyvendinimo. Tai suprasdama Komisija į projektų planavimo etapą paprastai įtraukdavo paramą gaunančias vietos institucijas. Tačiau ji nepakankamai įvertino riziką, kad paramą gaunanti vyriausybė neįvykdys savo įsipareigojimų. Vien vyriausybės ir paramos teikėjo finansavimo susitarimo pasirašymas nereiškia, kad daugelio projektų susitarimuose suformuluotų prielaidų dėl vyriausybės įsipareigojimų atlikti reformą bus automatiškai laikomasi. Tai taip pat nereiškia, kad projektą palaikys visi institucijoje dirbantys ar kuriuo nors būdu projekto veikiami žmonės, ką keliais atvejais parodė paramą gaunančių institucijų darbuotojų susidomėjimo trūkumas.

  2 langelisNeadekvataus įsitraukimo vietos lygmeniu pavyzdysSveikatos priežiūros projektas BenineProjekto tikslas – pagerinti sveikatos priežiūros tarnybų kokybę ir padidinti jų prieinamumą. Tačiau ekspertai susidūrė su daugeliu problemų, kaip antai sveikatos sektoriuje blogai veikiantis žmogiškųjų išteklių valdymas, kuris pasireiškė darbuotojų motyvaciją mažinusiais dažnais perkėlimais ir nepagrįstais paskyrimais. Dėl nepakankamo ministerijos įsitraukimo į projektą buvo dažnai delsiama, t. y. ministerija atsisakė skirti darbuotojus, kurie vietoje atstovautų projekto valdymo padaliniui. Kitiems darbuotojams, turėjusiems būti įvairių ministerijos direktoratų ir projekto tarpininkais, trūko motyvacijos, nes, jų manymu, už šią veiklą, į kurią jie žiūrėjo kaip į papildomą darbą, jiems turėjo būti sumokėta. Komisija tokiems mokėjimams deramai prieštarauja. |
| --- | --- |

17.

Paramą gaunančios institucijos ir joje dirbančių žmonių įsitraukimas į planuojamą institucinį stiprinimą yra pagrindinis veiksnys, sudarantis sąlygas, kuriomis gali būti teikiama techninė pagalba, ir taip prisidedantis prie sėkmingo gebėjimų ugdymo planų įgyvendinimo. Tai suprasdama Komisija į projektų planavimo etapą paprastai įtraukdavo paramą gaunančias vietos institucijas. Tačiau ji nepakankamai įvertino riziką, kad paramą gaunanti vyriausybė neįvykdys savo įsipareigojimų. Vien vyriausybės ir paramos teikėjo finansavimo susitarimo pasirašymas nereiškia, kad daugelio projektų susitarimuose suformuluotų prielaidų dėl vyriausybės įsipareigojimų atlikti reformą bus automatiškai laikomasi. Tai taip pat nereiškia, kad projektą palaikys visi institucijoje dirbantys ar kuriuo nors būdu projekto veikiami žmonės, ką keliais atvejais parodė paramą gaunančių institucijų darbuotojų susidomėjimo trūkumas.

2 langelisNeadekvataus įsitraukimo vietos lygmeniu pavyzdysSveikatos priežiūros projektas BenineProjekto tikslas – pagerinti sveikatos priežiūros tarnybų kokybę ir padidinti jų prieinamumą. Tačiau ekspertai susidūrė su daugeliu problemų, kaip antai sveikatos sektoriuje blogai veikiantis žmogiškųjų išteklių valdymas, kuris pasireiškė darbuotojų motyvaciją mažinusiais dažnais perkėlimais ir nepagrįstais paskyrimais. Dėl nepakankamo ministerijos įsitraukimo į projektą buvo dažnai delsiama, t. y. ministerija atsisakė skirti darbuotojus, kurie vietoje atstovautų projekto valdymo padaliniui. Kitiems darbuotojams, turėjusiems būti įvairių ministerijos direktoratų ir projekto tarpininkais, trūko motyvacijos, nes, jų manymu, už šią veiklą, į kurią jie žiūrėjo kaip į papildomą darbą, jiems turėjo būti sumokėta. Komisija tokiems mokėjimams deramai prieštarauja.

Ar efektyviai įgyvendinama techninės pagalbos veikla?

| 18. | Siekdami įvertinti, ar projektai buvo efektyviai įgyvendinti, Audito Rūmai išnagrinėjo, ar projektai buvo pradėti laiku ir ar buvo įgyvendinti pagal planą, ar nebuvo be pagrindo delsiama apsirūpinant technine pagalba ir ją mobilizuojant, ar buvo adekvatus koordinavimo lygis su kitais susijusiais projektais ar veikla ir ar projektų įgyvendinimo susitarimai skatina paramą gaunančių institucijų įsitraukimą. |
| --- | --- |

18.

Siekdami įvertinti, ar projektai buvo efektyviai įgyvendinti, Audito Rūmai išnagrinėjo, ar projektai buvo pradėti laiku ir ar buvo įgyvendinti pagal planą, ar nebuvo be pagrindo delsiama apsirūpinant technine pagalba ir ją mobilizuojant, ar buvo adekvatus koordinavimo lygis su kitais susijusiais projektais ar veikla ir ar projektų įgyvendinimo susitarimai skatina paramą gaunančių institucijų įsitraukimą.

Dėl ilgo pasirengimo etapo projekto planas dažnai tampa pasenęs

| 19. | Nagrinėtų projektų pasirengimo etapas paprastai užėmė nuo vienerių iki dvejų metų. Jis apėmė tam tikrą skaičių būtinų veiksmų, įskaitant vieną ar daugiau konsultantų paruošiamųjų vizitų (identifikavimui ir formulavimui), du Kokybės paramos grupės (10) konsultacijų ir komentarų raundus Komisijos būstinėje ir finansavimo pasiūlymo pateikimą atitinkamos valstybės narės patariamajam komitetui. |
| --- | --- |

19.

Nagrinėtų projektų pasirengimo etapas paprastai užėmė nuo vienerių iki dvejų metų. Jis apėmė tam tikrą skaičių būtinų veiksmų, įskaitant vieną ar daugiau konsultantų paruošiamųjų vizitų (identifikavimui ir formulavimui), du Kokybės paramos grupės (10) konsultacijų ir komentarų raundus Komisijos būstinėje ir finansavimo pasiūlymo pateikimą atitinkamos valstybės narės patariamajam komitetui.

| 20. | Komisijai patvirtinus pasiūlymą, siekiant pasamdyti reikalingus ekspertus pradedama viešųjų pirkimų procedūra (žr. 22–26 dalis). Kai ekspertai atvyksta į vietą pradėti projekto, o tai daugeliu atvejų atsitinka praėjus mažiausiai dvejiems ar trejiems metams po planavimo etapo pradžios, vietos sąlygos dažnai būna pasikeitusios: būna įvykę politiniai ar kiti įvykiai (rinkimai, nauji paskyrimai į postus, nauja nacionalinė politika) ar kiti paramos teikėjai būna pradėję vykdyti projektus. Todėl ekspertai dažnai nustato, kad pirminės projekto prielaidos nebegalioja ar tam tikra suplanuota veikla nebėra aktuali. Tai reiškia, kad tokiais atvejais prieš pradėdami rengti, kaip įprasta, išsamų projekto darbo planą ekspertai pirmiausiai turi peržiūrėti paramos gavėjo esamus gebėjimų ugdymo poreikius ir atlikti atitinkamus pakeitimus projekto plane. |
| --- | --- |

20.

Komisijai patvirtinus pasiūlymą, siekiant pasamdyti reikalingus ekspertus pradedama viešųjų pirkimų procedūra (žr. 22–26 dalis). Kai ekspertai atvyksta į vietą pradėti projekto, o tai daugeliu atvejų atsitinka praėjus mažiausiai dvejiems ar trejiems metams po planavimo etapo pradžios, vietos sąlygos dažnai būna pasikeitusios: būna įvykę politiniai ar kiti įvykiai (rinkimai, nauji paskyrimai į postus, nauja nacionalinė politika) ar kiti paramos teikėjai būna pradėję vykdyti projektus. Todėl ekspertai dažnai nustato, kad pirminės projekto prielaidos nebegalioja ar tam tikra suplanuota veikla nebėra aktuali. Tai reiškia, kad tokiais atvejais prieš pradėdami rengti, kaip įprasta, išsamų projekto darbo planą ekspertai pirmiausiai turi peržiūrėti paramos gavėjo esamus gebėjimų ugdymo poreikius ir atlikti atitinkamus pakeitimus projekto plane.

| 21. | Tačiau dėl susijusio administracinio darbo ir laiko, kurio reikia siekiant gauti sutikimą pakeisti finansinį susitarimą, prasidėjus projektui tokios peržiūros atliekamos retai. Komisija paprastai pradeda projektą tokį, koks jis buvo suplanuotas, o sprendimas atlikti pakeitimus nėra priimamas nesulaukus vidurio laikotarpio įvertinimo (kuris paprastai atliekamas praėjus maždaug dvejiems metams nuo įgyvendinimo pradžios). Reikalingų pakeitimų įgyvendinimui likęs laikotarpis būna labai ribotas, todėl iškyla pavojus bendram veiksmingumui.

  3 langelisIlgo pasirengimo laikotarpio, dėl kurio planas tampa pasenęs, pavyzdysEuropos techninės pagalbos programa Vietname (ETV2)Projektas buvo parengtas atlikus du atskirus vizitus – 2000 m. spalio mėn. ir 2002 m. liepos mėn. 2003 m. balandžio mėn. buvo pasirašytas finansavimo susitarimas, tačiau dėl įvairių priežasčių techninės pagalbos sutartis nebuvo pasirašyta iki 2005 m. rugpjūčio mėn. Daugiausia dėl negalėjusio dirbti pradinio komandos vadovo, kuris turėjo būti pakeistas, projektas buvo pradėtas 2006 m. sausio mėn. Nuo projekto suformulavimo buvo praėję treji su puse metų ir dėl greitai vykstančių pokyčių Vietname daug nustatytų veiksmų nebebuvo aktualūs. Todėl pagrindinės veiklos pradiniame etape pagrindinis ekspertų uždavinys buvo naujo projekto plano parengimas, o projekto veiksmų įgyvendinimui liko mažiau kaip pusė suplanuoto laikotarpio. |
| --- | --- |

21.

Tačiau dėl susijusio administracinio darbo ir laiko, kurio reikia siekiant gauti sutikimą pakeisti finansinį susitarimą, prasidėjus projektui tokios peržiūros atliekamos retai. Komisija paprastai pradeda projektą tokį, koks jis buvo suplanuotas, o sprendimas atlikti pakeitimus nėra priimamas nesulaukus vidurio laikotarpio įvertinimo (kuris paprastai atliekamas praėjus maždaug dvejiems metams nuo įgyvendinimo pradžios). Reikalingų pakeitimų įgyvendinimui likęs laikotarpis būna labai ribotas, todėl iškyla pavojus bendram veiksmingumui.

3 langelisIlgo pasirengimo laikotarpio, dėl kurio planas tampa pasenęs, pavyzdysEuropos techninės pagalbos programa Vietname (ETV2)Projektas buvo parengtas atlikus du atskirus vizitus – 2000 m. spalio mėn. ir 2002 m. liepos mėn. 2003 m. balandžio mėn. buvo pasirašytas finansavimo susitarimas, tačiau dėl įvairių priežasčių techninės pagalbos sutartis nebuvo pasirašyta iki 2005 m. rugpjūčio mėn. Daugiausia dėl negalėjusio dirbti pradinio komandos vadovo, kuris turėjo būti pakeistas, projektas buvo pradėtas 2006 m. sausio mėn. Nuo projekto suformulavimo buvo praėję treji su puse metų ir dėl greitai vykstančių pokyčių Vietname daug nustatytų veiksmų nebebuvo aktualūs. Todėl pagrindinės veiklos pradiniame etape pagrindinis ekspertų uždavinys buvo naujo projekto plano parengimas, o projekto veiksmų įgyvendinimui liko mažiau kaip pusė suplanuoto laikotarpio.

Dėl problemų, iškilusių atliekant viešuosius pirkimus ir pradedant projekto vykdymą, lieka mažiau laiko įgyvendinti projektą

| 22. | Projektų įgyvendinimui reikalinga techninė pagalba paprastai gaunama pasitelkiant tarptautinio riboto konkurso procedūrą (11). Šios procedūros įvykdymui reikia nuo šešių iki aštuonių mėnesių. Kadangi viešųjų pirkimų procedūra paprastai prasideda tik pasirašius finansavimo susitarimą, ekspertų sutelkimui prireikia mažiausiai dešimties mėnesių (aštuonių mėnesių viešiesiems pirkimams ir dviejų mėnesių ekspertų mobilizavimui). Finansavimo susitarime į šį laikotarpį atsižvelgiama nustatant formalią projekto įgyvendinimo trukmę. |
| --- | --- |

22.

Projektų įgyvendinimui reikalinga techninė pagalba paprastai gaunama pasitelkiant tarptautinio riboto konkurso procedūrą (11). Šios procedūros įvykdymui reikia nuo šešių iki aštuonių mėnesių. Kadangi viešųjų pirkimų procedūra paprastai prasideda tik pasirašius finansavimo susitarimą, ekspertų sutelkimui prireikia mažiausiai dešimties mėnesių (aštuonių mėnesių viešiesiems pirkimams ir dviejų mėnesių ekspertų mobilizavimui). Finansavimo susitarime į šį laikotarpį atsižvelgiama nustatant formalią projekto įgyvendinimo trukmę.

| 23. | Tačiau Audito Rūmų 32 projektų auditas parodė, kad daug problemų iškilo viešojo konkurso procedūrų metu ar buvo susijusios su projekto pradžia. Todėl buvo uždelstas projekto veiklos vykdymas ir sutrumpėjo įgyvendinimui skirtas laikotarpis. Būdingos problemos yra šios:






  a) | dėl nepakankamo tinkamų pasiūlymų skaičiaus neįvykę konkursai, todėl konkursai turi būti paskelbti iš naujo; |
| --- | --- | --- |

23.

Tačiau Audito Rūmų 32 projektų auditas parodė, kad daug problemų iškilo viešojo konkurso procedūrų metu ar buvo susijusios su projekto pradžia. Todėl buvo uždelstas projekto veiklos vykdymas ir sutrumpėjo įgyvendinimui skirtas laikotarpis. Būdingos problemos yra šios:

a)

dėl nepakankamo tinkamų pasiūlymų skaičiaus neįvykę konkursai, todėl konkursai turi būti paskelbti iš naujo;

| b) | delsimas sudaryti konkurso vertinimo komitetą; |
| --- | --- |

b)

delsimas sudaryti konkurso vertinimo komitetą;

| c) | vėlyvas ekspertų atvykimas; |
| --- | --- |

c)

vėlyvas ekspertų atvykimas;

| d) | vėlyvas reikalingų analogiškas funkcijas atliekančių vietos darbuotojų paskyrimas; |
| --- | --- |

d)

vėlyvas reikalingų analogiškas funkcijas atliekančių vietos darbuotojų paskyrimas;

| e) | sunkumai parengiant pagalbines projekto struktūras, kaip antai biuro patalpas, projekto banko sąskaitas, projekto vadovus ir procedūras; |
| --- | --- |

e)

sunkumai parengiant pagalbines projekto struktūras, kaip antai biuro patalpas, projekto banko sąskaitas, projekto vadovus ir procedūras;

| f) | bendro darbo plano parengimas, kuris yra sudėtingesnis nei tikėtasi; |
| --- | --- |

f)

bendro darbo plano parengimas, kuris yra sudėtingesnis nei tikėtasi;

| g) | būtinybė pagrindinės veiklos pradiniame etape peržiūrėti projekto planą. |
| --- | --- |

g)

būtinybė pagrindinės veiklos pradiniame etape peržiūrėti projekto planą.

Bendras rezultatas buvo toks, kad tikrasis įgyvendinimo laikotarpis beveik visų tikrintų projektų atveju tapo ar vos netapo per trumpas, kad visi suplanuoti veiksmai būtų įgyvendinti, o laukiami rezultatai pasiekti.

| 24. | Be bendro projekto įgyvendinimo termino taip pat reikia laikytis sutartinio termino (vadinamoji D + 3 taisyklė), kuris buvo pradėtas taikyti pagal 2003 m. finansinius reglamentus (12). Todėl visi po finansavimo sprendimo dienos susidarę delsimo atvejai, pavyzdžiui, vykstant pagrindinės techninės pagalbos sutarties konkursui ar pradiniame etape, iš tikrųjų riboja laikotarpį, kurio metu gali būti sudarytos papildomos su įgyvendinimu susijusios darbų, tiekimo ar kitų paslaugų sutartys. Tai jau paveikė ar tikriausiai paveiks kelis projektus, kurie buvo suplanuoti šiai taisyklei įsigaliojus. Nuo 2007 m. gegužės 1 d. įsigaliojo bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (13) pataisa, kurioje šiek tiek sušvelninamas D + 3 taisyklės apribojimas: trejų metų laikotarpis prasidės nuo finansavimo susitarimo pasirašymo dienos. Tačiau dėl bet kurio po šios dienos susidarysiančio delsimo vis tiek lygiai taip pat trumpės įgyvendinimo ir sutarčių sudarymo laikotarpis. |
| --- | --- |

24.

Be bendro projekto įgyvendinimo termino taip pat reikia laikytis sutartinio termino (vadinamoji D + 3 taisyklė), kuris buvo pradėtas taikyti pagal 2003 m. finansinius reglamentus (12). Todėl visi po finansavimo sprendimo dienos susidarę delsimo atvejai, pavyzdžiui, vykstant pagrindinės techninės pagalbos sutarties konkursui ar pradiniame etape, iš tikrųjų riboja laikotarpį, kurio metu gali būti sudarytos papildomos su įgyvendinimu susijusios darbų, tiekimo ar kitų paslaugų sutartys. Tai jau paveikė ar tikriausiai paveiks kelis projektus, kurie buvo suplanuoti šiai taisyklei įsigaliojus. Nuo 2007 m. gegužės 1 d. įsigaliojo bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (13) pataisa, kurioje šiek tiek sušvelninamas D + 3 taisyklės apribojimas: trejų metų laikotarpis prasidės nuo finansavimo susitarimo pasirašymo dienos. Tačiau dėl bet kurio po šios dienos susidarysiančio delsimo vis tiek lygiai taip pat trumpės įgyvendinimo ir sutarčių sudarymo laikotarpis.

| 25. | Viešųjų pirkimų procedūras formaliai galima pradėti anksčiau – t. y. prieš pasirašant finansavimo susitarimą ar net prieš priimant finansavimo sprendimą. Šiuo atveju turi būti paskelbtas pranešimas apie viešuosius pirkimus, į kurį turi būti įtraukta suspendavimo sąlyga (14). Tai padėtų sumažinti įprastinį nuo finansavimo susitarimo pasirašymo iki projekto veiklos pradžios trunkantį laikotarpį. Bent AKR šalių atveju, tokios sąlygos panaudojimas šiuo metu numatytas viename iš AKR ir ES partnerystės susitarimo priedų (2000 m. birželio 23 d. Kotonu susitarimas), „siekiant užtikrinti ankstyvą projekto pradžią“ (15). |
| --- | --- |

25.

Viešųjų pirkimų procedūras formaliai galima pradėti anksčiau – t. y. prieš pasirašant finansavimo susitarimą ar net prieš priimant finansavimo sprendimą. Šiuo atveju turi būti paskelbtas pranešimas apie viešuosius pirkimus, į kurį turi būti įtraukta suspendavimo sąlyga (14). Tai padėtų sumažinti įprastinį nuo finansavimo susitarimo pasirašymo iki projekto veiklos pradžios trunkantį laikotarpį. Bent AKR šalių atveju, tokios sąlygos panaudojimas šiuo metu numatytas viename iš AKR ir ES partnerystės susitarimo priedų (2000 m. birželio 23 d. Kotonu susitarimas), „siekiant užtikrinti ankstyvą projekto pradžią“ (15).

| 26. | Remiantis Komisijos viešųjų pirkimų vidaus gairėmis, šia galimybe turėtų būti naudojamasi tik išskirtiniais atvejais (nenurodyta, kokie tai atvejai). Komisijos nuomone, gali kilti rizika, kad konkursus reikės atšaukti, ir, jei tai vyks per dažnai, potencialių paslaugų teikėjų suinteresuotumas būsimaisiais Komisijos finansuojamais projektais gali sumažėti. Todėl suspendavimo sąlyga yra retai naudojama. Tačiau praktikoje visiško projekto atšaukimo rizika, kai yra pasibaigęs pasirengimo etapas ir priimtas finansavimo sprendimas, yra nedidelė. Komisija savo gairėse turėtų paaiškinti, kokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis galėtų būti naudojama suspendavimo sąlyga.

  4 langelisDėl delsimo sutrumpėjusio įgyvendinimo laikotarpio pavyzdysSveikatos priežiūros žmogiškųjų išteklių ugdymas UgandojeTechninės pagalbos sutartis buvo pasirašyta 2003 m. rugsėjo mėn., maždaug 18 mėnesių po finansavimo susitarimo pasirašymo, o pirmieji ekspertai atvyko dar po dviejų mėnesių. Tokią ilgą konkurso procedūros trukmę lėmė nemažai veiksnių, kaip antai sveikatos priežiūros mokyklų perdavimas iš Sveikatos ministerijos Švietimo ministerijai ir tuo metu vykę vidiniai delegacijos pokyčiai (išeinantys darbuotojai, įgaliojimų ir portfelių perdavimas). Nors finansavimo susitarime numatytas įgyvendinimo laikotarpis siekė penkerius metus, o techninės pagalbos sutarties vykdymo laikotarpis – ketverius metus, dėl iš pradžių susidariusio 20 mėnesių delsimo įgyvendinimui liko tik treji metai ir trys mėnesiai. |
| --- | --- |

26.

Remiantis Komisijos viešųjų pirkimų vidaus gairėmis, šia galimybe turėtų būti naudojamasi tik išskirtiniais atvejais (nenurodyta, kokie tai atvejai). Komisijos nuomone, gali kilti rizika, kad konkursus reikės atšaukti, ir, jei tai vyks per dažnai, potencialių paslaugų teikėjų suinteresuotumas būsimaisiais Komisijos finansuojamais projektais gali sumažėti. Todėl suspendavimo sąlyga yra retai naudojama. Tačiau praktikoje visiško projekto atšaukimo rizika, kai yra pasibaigęs pasirengimo etapas ir priimtas finansavimo sprendimas, yra nedidelė. Komisija savo gairėse turėtų paaiškinti, kokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis galėtų būti naudojama suspendavimo sąlyga.

4 langelisDėl delsimo sutrumpėjusio įgyvendinimo laikotarpio pavyzdysSveikatos priežiūros žmogiškųjų išteklių ugdymas UgandojeTechninės pagalbos sutartis buvo pasirašyta 2003 m. rugsėjo mėn., maždaug 18 mėnesių po finansavimo susitarimo pasirašymo, o pirmieji ekspertai atvyko dar po dviejų mėnesių. Tokią ilgą konkurso procedūros trukmę lėmė nemažai veiksnių, kaip antai sveikatos priežiūros mokyklų perdavimas iš Sveikatos ministerijos Švietimo ministerijai ir tuo metu vykę vidiniai delegacijos pokyčiai (išeinantys darbuotojai, įgaliojimų ir portfelių perdavimas). Nors finansavimo susitarime numatytas įgyvendinimo laikotarpis siekė penkerius metus, o techninės pagalbos sutarties vykdymo laikotarpis – ketverius metus, dėl iš pradžių susidariusio 20 mėnesių delsimo įgyvendinimui liko tik treji metai ir trys mėnesiai.

Po sutarties sudarymo dažnai pakeičiami ekspertai

| 27. | Trečdalio tikrintų sutarčių atveju vos sudariusios techninės pagalbos ekspertų paslaugų teikimo sutartį konsultacinės bendrovės pranešė Komisijai, kad pagrindiniai ekspertai dalyvauti negalės. Kai kuriais atvejais taip atsitiko dėl vėlai užbaigto konkurso vertinimo ir techninės pagalbos sutarties sudarymo, o tai reiškė, kad ekspertams įsipareigojimai dalyvauti nebegaliojo (16). Kitais atvejais negalėjimas dalyvauti paaiškėjo galiojimo laikotarpiu. Pagrindinė pateikta priežastis buvo sveikatos problemos. Esama rizikos, kad siekdamos pasirašyti sutartį bendrovės apgalvotai pasiūlys gerus gyvenimo aprašymus turinčius ekspertus, net ir žinodamos, kad ekspertai užduoties imtis negalės. Visais atvejais dėl pakeičiančio darbuotojo paieškos delsiama pradėti projektą.

  5 langelisEksperto pakeitimo po sutarties sudarymo pavyzdysPasibaigus efektyviai konkurso procedūrai, daugiausia dėl pasiūlyto komandos vadovo privalumų techninės pagalbos sutartis buvo pasirašyta su kelių organizacijų konsorciumu. Tačiau šis komandos vadovas niekuomet nepradėjo vykdyti savo pareigų, kadangi po sutarties pasirašymo jis netrukus buvo atšauktas išsiaiškinus tai, kad jis gali lengvai užsikrėsti atitinkamoje šalyje pasireiškiančia liga. Tai turėjo būti žinoma ir anksčiau. Jį pakeitęs asmuo vykdyti projektą atvyko beveik po trijų mėnesių. |
| --- | --- |

27.

Trečdalio tikrintų sutarčių atveju vos sudariusios techninės pagalbos ekspertų paslaugų teikimo sutartį konsultacinės bendrovės pranešė Komisijai, kad pagrindiniai ekspertai dalyvauti negalės. Kai kuriais atvejais taip atsitiko dėl vėlai užbaigto konkurso vertinimo ir techninės pagalbos sutarties sudarymo, o tai reiškė, kad ekspertams įsipareigojimai dalyvauti nebegaliojo (16). Kitais atvejais negalėjimas dalyvauti paaiškėjo galiojimo laikotarpiu. Pagrindinė pateikta priežastis buvo sveikatos problemos. Esama rizikos, kad siekdamos pasirašyti sutartį bendrovės apgalvotai pasiūlys gerus gyvenimo aprašymus turinčius ekspertus, net ir žinodamos, kad ekspertai užduoties imtis negalės. Visais atvejais dėl pakeičiančio darbuotojo paieškos delsiama pradėti projektą.

5 langelisEksperto pakeitimo po sutarties sudarymo pavyzdysPasibaigus efektyviai konkurso procedūrai, daugiausia dėl pasiūlyto komandos vadovo privalumų techninės pagalbos sutartis buvo pasirašyta su kelių organizacijų konsorciumu. Tačiau šis komandos vadovas niekuomet nepradėjo vykdyti savo pareigų, kadangi po sutarties pasirašymo jis netrukus buvo atšauktas išsiaiškinus tai, kad jis gali lengvai užsikrėsti atitinkamoje šalyje pasireiškiančia liga. Tai turėjo būti žinoma ir anksčiau. Jį pakeitęs asmuo vykdyti projektą atvyko beveik po trijų mėnesių.

Netinkami techninės pagalbos atrankos kriterijai

| 28. | Dėl reguliaraus pagrindinių ekspertų atšaukimo kyla klausimas, ar techninės pagalbos pasiūlymų vertinimo kriterijai yra tikrai tinkami (17). Svarbiausias vienintelis kriterijus, kuris yra naudojamas paslaugų sutarčių konkursų techniniam vertinimui, yra pasiūlytų ilgalaikių ekspertų, visų pirma – komandos vadovo, gyvenimo aprašymo įvertinimas. Tik kai kuriais atvejais organizuojami pokalbiai su ekspertais. Neatsižvelgiama į kitus potencialius techninės kokybės rodiklius, kaip antai – bendri bendrovės pajėgumai ir (arba) Komisijos turima su bendrove ar siūlomais ekspertais susijusi patirtis, įgyta įgyvendinant ankstesnes Komisijos finansuotas sutartis. |
| --- | --- |

28.

Dėl reguliaraus pagrindinių ekspertų atšaukimo kyla klausimas, ar techninės pagalbos pasiūlymų vertinimo kriterijai yra tikrai tinkami (17). Svarbiausias vienintelis kriterijus, kuris yra naudojamas paslaugų sutarčių konkursų techniniam vertinimui, yra pasiūlytų ilgalaikių ekspertų, visų pirma – komandos vadovo, gyvenimo aprašymo įvertinimas. Tik kai kuriais atvejais organizuojami pokalbiai su ekspertais. Neatsižvelgiama į kitus potencialius techninės kokybės rodiklius, kaip antai – bendri bendrovės pajėgumai ir (arba) Komisijos turima su bendrove ar siūlomais ekspertais susijusi patirtis, įgyta įgyvendinant ankstesnes Komisijos finansuotas sutartis.

Ribotas viešųjų pirkimų procedūrų pasirinkimas

| 29. | Kai dėl gebėjimų ugdymo projektų vykdymui skirtų ekspertų samdymo, skirtingų ekspertų įdarbinimo šaltinių pasirinkimas yra ribotas. Ekspertus galima samdyti dviem pagrindiniais būdais: pasitelkiant bendrųjų sutarčių sistemą (18) arba ribotą tarptautinį paslaugų konkursą (žr. 22 dalį). |
| --- | --- |

29.

Kai dėl gebėjimų ugdymo projektų vykdymui skirtų ekspertų samdymo, skirtingų ekspertų įdarbinimo šaltinių pasirinkimas yra ribotas. Ekspertus galima samdyti dviem pagrindiniais būdais: pasitelkiant bendrųjų sutarčių sistemą (18) arba ribotą tarptautinį paslaugų konkursą (žr. 22 dalį).

| 30. | Abiem atvejais sutartis, pagal kurią turi būti samdomi ekspertai, pasirašoma su konsultavimo bendrove. Kai kuriose kompetencijos srityse, tokiose kaip viešųjų finansų valdymas ar viešasis administravimas, labiau kvalifikuotų ekspertų galima rasti kito tipo organizacijose, kaip antai valstybių narių nacionalinėse administracijose, pavyzdžiui, viešųjų finansų valdymo atveju, panašiai kaip ir besirengiančių narystei šalių poriniuose projektuose, – valstybės iždo institucijose, finansų ministerijose ar centriniuose bankuose. Tais atvejais, kai prireikia labai specifinės kompetencijos vietos ekspertų, nė viena iš dviejų procedūrų praktiniu požiūriu nėra tinkama, siekiant pasinaudoti vietos ar regioninės rinkos technine kompetencija. |
| --- | --- |

30.

Abiem atvejais sutartis, pagal kurią turi būti samdomi ekspertai, pasirašoma su konsultavimo bendrove. Kai kuriose kompetencijos srityse, tokiose kaip viešųjų finansų valdymas ar viešasis administravimas, labiau kvalifikuotų ekspertų galima rasti kito tipo organizacijose, kaip antai valstybių narių nacionalinėse administracijose, pavyzdžiui, viešųjų finansų valdymo atveju, panašiai kaip ir besirengiančių narystei šalių poriniuose projektuose, – valstybės iždo institucijose, finansų ministerijose ar centriniuose bankuose. Tais atvejais, kai prireikia labai specifinės kompetencijos vietos ekspertų, nė viena iš dviejų procedūrų praktiniu požiūriu nėra tinkama, siekiant pasinaudoti vietos ar regioninės rinkos technine kompetencija.

Neefektyvus techninės pagalbos panaudojimas

| 31. | Dėl skirtingų tarptautiniams ekspertams priskiriamų vaidmenų, šių ekspertų darbas ne visuomet buvo efektyviai panaudojamas. Nors jie daugiausia atrenkami atsižvelgiant į jų techninę kompetenciją, Komisija taip pat tikisi, kad ekspertai atliks projektų valdymo ir finansų kontrolės vaidmenį. Pagal galiojantį finansinį reglamentą, tarptautinės techninės pagalbos komandos vadovas nebėra bendrą parašo teisę turintis projekto pakaitinis direktorius, kaip buvo galiojant ankstesniam finansiniam reglamentui. Tačiau iš tikrųjų komandos vadovas ne tik tikrina, bet ir parengia projekto darbo planus ir biudžetus, ataskaitas, konkursų dokumentus, sutarčių projektus ir mokėjimų iš projekto sąskaitos pasiūlymus. Kai kuriais atvejais administracinės pareigos užėmė neproporcingai daug laiko, todėl ekspertas(-ai) mažiau laiko galėjo skirti techninei gebėjimų ugdymo veiklai. Taip pat susidaro tam tikrų neaiškumų dėl ekspertų atskaitingumo, visų pirma paramą gaunančiai institucijai ar delegacijai, todėl sunkinamas jų darbas ir gali pablogėti pasitikėjimo aplinka tarp eksperto(-ų) ir analogiškas funkcijas atliekančių vietos darbuotojų. |
| --- | --- |

31.

Dėl skirtingų tarptautiniams ekspertams priskiriamų vaidmenų, šių ekspertų darbas ne visuomet buvo efektyviai panaudojamas. Nors jie daugiausia atrenkami atsižvelgiant į jų techninę kompetenciją, Komisija taip pat tikisi, kad ekspertai atliks projektų valdymo ir finansų kontrolės vaidmenį. Pagal galiojantį finansinį reglamentą, tarptautinės techninės pagalbos komandos vadovas nebėra bendrą parašo teisę turintis projekto pakaitinis direktorius, kaip buvo galiojant ankstesniam finansiniam reglamentui. Tačiau iš tikrųjų komandos vadovas ne tik tikrina, bet ir parengia projekto darbo planus ir biudžetus, ataskaitas, konkursų dokumentus, sutarčių projektus ir mokėjimų iš projekto sąskaitos pasiūlymus. Kai kuriais atvejais administracinės pareigos užėmė neproporcingai daug laiko, todėl ekspertas(-ai) mažiau laiko galėjo skirti techninei gebėjimų ugdymo veiklai. Taip pat susidaro tam tikrų neaiškumų dėl ekspertų atskaitingumo, visų pirma paramą gaunančiai institucijai ar delegacijai, todėl sunkinamas jų darbas ir gali pablogėti pasitikėjimo aplinka tarp eksperto(-ų) ir analogiškas funkcijas atliekančių vietos darbuotojų.

Skirtingas paramos teikėjų koordinavimas įvairiose šalyse

| 32. | Gebėjimų ugdymo programų koordinavimo lygis įvairiose susijusiose šalyse ženkliai skiriasi: pradedant ribotu apsikeitimu informacija ir baigiant geriau išvystytomis sektorinių ir (arba) teminių darbo grupių, sutelkiančių visus aktyvius partnerius ir pasižyminčių aukštu koordinavimo lygiu, sistemomis, kurių atžvilgiu Komisija paprastai būna aktyviausias paramos teikėjas. Tais atvejais, kai buvo parengta paramos iš bendrojo biudžeto programa ar sektoriaus politikos paramos programa, koordinavimas buvo geriau organizuotas ir intensyvesnis. Tačiau net ir šiuo atveju techninė pagalba vis dar būdavo dažnai teikiama pasitelkiant atskirus projektus, o kiekvienas paramos teikėjas taikė savo procedūras. |
| --- | --- |

32.

Gebėjimų ugdymo programų koordinavimo lygis įvairiose susijusiose šalyse ženkliai skiriasi: pradedant ribotu apsikeitimu informacija ir baigiant geriau išvystytomis sektorinių ir (arba) teminių darbo grupių, sutelkiančių visus aktyvius partnerius ir pasižyminčių aukštu koordinavimo lygiu, sistemomis, kurių atžvilgiu Komisija paprastai būna aktyviausias paramos teikėjas. Tais atvejais, kai buvo parengta paramos iš bendrojo biudžeto programa ar sektoriaus politikos paramos programa, koordinavimas buvo geriau organizuotas ir intensyvesnis. Tačiau net ir šiuo atveju techninė pagalba vis dar būdavo dažnai teikiama pasitelkiant atskirus projektus, o kiekvienas paramos teikėjas taikė savo procedūras.

Įgyvendinimo susitarimai vis dar nepalankūs įsitraukimui vietos lygmeniu

| 33. | Daugelyje šalių projektų įgyvendinimo padaliniai (ar projektų paramos padaliniai) vis dar steigiami kaip laikinos struktūros, kurios projekto įgyvendinimo laikotarpiu veikia lygiagrečiai esamoms nacionalinėms administracijoms, nors keliais atvejais jos jau yra labiau integruotos į nuolatinę paramą gaunančios administracijos institucinę struktūrą. Nė vienoje iš susijusių valstybių Komisijos finansuojamos techninės pagalbos viešieji pirkimai ir mokėjimai nebuvo valdomi pasitelkiant nacionalines sistemas ir procedūras, nes Komisija jas laikė nepatikimomis ir nepakankamai skaidriomis. Tačiau kai kurios iš šių valstybių (t. y. Beninas, Čadas, Marokas, Siera Leonė, Uganda ir Vietnamas) gauna Komisijos finansuojamą biudžetinę paramą, kurios atveju išleidžiamoms lėšoms įprasta taikyti nacionalines finansines procedūras. Tai rodo Komisijos požiūrio į paramą gaunančios šalies viešųjų finansų valdymo ir viešųjų pirkimų sistemų naudojimą pasitelkiant skirtingus pagalbos instrumentus nenuoseklumą. |
| --- | --- |

33.

Daugelyje šalių projektų įgyvendinimo padaliniai (ar projektų paramos padaliniai) vis dar steigiami kaip laikinos struktūros, kurios projekto įgyvendinimo laikotarpiu veikia lygiagrečiai esamoms nacionalinėms administracijoms, nors keliais atvejais jos jau yra labiau integruotos į nuolatinę paramą gaunančios administracijos institucinę struktūrą. Nė vienoje iš susijusių valstybių Komisijos finansuojamos techninės pagalbos viešieji pirkimai ir mokėjimai nebuvo valdomi pasitelkiant nacionalines sistemas ir procedūras, nes Komisija jas laikė nepatikimomis ir nepakankamai skaidriomis. Tačiau kai kurios iš šių valstybių (t. y. Beninas, Čadas, Marokas, Siera Leonė, Uganda ir Vietnamas) gauna Komisijos finansuojamą biudžetinę paramą, kurios atveju išleidžiamoms lėšoms įprasta taikyti nacionalines finansines procedūras. Tai rodo Komisijos požiūrio į paramą gaunančios šalies viešųjų finansų valdymo ir viešųjų pirkimų sistemų naudojimą pasitelkiant skirtingus pagalbos instrumentus nenuoseklumą.

| 34. | Atsižvelgdami į Paryžiaus deklaraciją (žr. 5 dalį), paramos teikėjai prisiėmė nemažai įsipareigojimų, siekdami lygiuotis į šalies partnerės vystymosi strategijas, institucijas ir procedūras. Kai kurie iš šių įsipareigojimų yra tiesiogiai susiję su gebėjimų ugdymu. Šiame kontekste trijose srityse Europos Sąjunga suformulavo netgi griežtesnius savo tikslus: visą gebėjimų ugdymo pagalbą teikti suderintomis programomis vis labiau naudojantis daugiašalių paramos teikėjų susitarimais, 50 % tarpvyriausybinę pagalbą skirstyti pasitelkiant valstybines sistemas ir vengti naujų projektų įgyvendinimo padalinių steigimo. Atsižvelgiant į naujausių gebėjimų ugdymo projektų planus, Komisijos uždavinys pasiekti pagal Paryžiaus deklaraciją prisiimtus įsipareigojimus yra sudėtingas. |
| --- | --- |

34.

Atsižvelgdami į Paryžiaus deklaraciją (žr. 5 dalį), paramos teikėjai prisiėmė nemažai įsipareigojimų, siekdami lygiuotis į šalies partnerės vystymosi strategijas, institucijas ir procedūras. Kai kurie iš šių įsipareigojimų yra tiesiogiai susiję su gebėjimų ugdymu. Šiame kontekste trijose srityse Europos Sąjunga suformulavo netgi griežtesnius savo tikslus: visą gebėjimų ugdymo pagalbą teikti suderintomis programomis vis labiau naudojantis daugiašalių paramos teikėjų susitarimais, 50 % tarpvyriausybinę pagalbą skirstyti pasitelkiant valstybines sistemas ir vengti naujų projektų įgyvendinimo padalinių steigimo. Atsižvelgiant į naujausių gebėjimų ugdymo projektų planus, Komisijos uždavinys pasiekti pagal Paryžiaus deklaraciją prisiimtus įsipareigojimus yra sudėtingas.

Ar adekvačiai prižiūrimi ir vertinami techninės pagalbos veikla ir rezultatai?

| 35. | Apskritai ekspertų ataskaitų kokybė ir jų savalaikiškumas buvo patenkinami, o projektus daugeliu atvejų aktyviai prižiūri delegacijos darbuotojai. Be to, projektų išorės priežiūrai ir vertinimui naudojamos dvi pagrindinės sistemos:






  a) | į rezultatus orientuota priežiūros sistema (ROM), kurią administruoja Komisijos vadovaujami konsultantai; |
| --- | --- | --- |

35.

Apskritai ekspertų ataskaitų kokybė ir jų savalaikiškumas buvo patenkinami, o projektus daugeliu atvejų aktyviai prižiūri delegacijos darbuotojai. Be to, projektų išorės priežiūrai ir vertinimui naudojamos dvi pagrindinės sistemos:

a)

į rezultatus orientuota priežiūros sistema (ROM), kurią administruoja Komisijos vadovaujami konsultantai;

| b) | projekto finansavimo susitarime numatytos vidurio laikotarpio projektų peržiūros, kurias atlieka Komisijos ir šalies partnerės atrinkti ir (arba) patvirtinti konsultantai. |
| --- | --- |

b)

projekto finansavimo susitarime numatytos vidurio laikotarpio projektų peržiūros, kurias atlieka Komisijos ir šalies partnerės atrinkti ir (arba) patvirtinti konsultantai.

| 36. | Abi sistemos yra reguliariai naudojamos. Kai kuriais atvejais ROM konsultantai projektus aplankė vos pradėjus vykdyti veiklą, todėl buvo galima įvertinti tik projekto planą, o ne vykdymo efektyvumą ar veiksmingumą arba rezultatus. |
| --- | --- |

36.

Abi sistemos yra reguliariai naudojamos. Kai kuriais atvejais ROM konsultantai projektus aplankė vos pradėjus vykdyti veiklą, todėl buvo galima įvertinti tik projekto planą, o ne vykdymo efektyvumą ar veiksmingumą arba rezultatus.

| 37. | ROM sistema yra geros praktikos pavyzdys, pirmiausia todėl, kad ji apima reguliarius apsilankymus projektuose jų vykdymo metu. Tačiau Audito Rūmai nustatė keletą atvejų, kai projektams skirti balai buvo nerealistiški, netinkami ar paeiliui vykusių ROM apsilankymų tame pačiame projekte metu skirti balai buvo nenuoseklūs. Taip galėjo atsitikti dėl to, kad dėl šių apsilankymų neišvengiamo trumpumo (atsižvelgiant į didelį projektų skaičių) ir nuolatinės prižiūrinčių darbuotojų kaitos. |
| --- | --- |

37.

ROM sistema yra geros praktikos pavyzdys, pirmiausia todėl, kad ji apima reguliarius apsilankymus projektuose jų vykdymo metu. Tačiau Audito Rūmai nustatė keletą atvejų, kai projektams skirti balai buvo nerealistiški, netinkami ar paeiliui vykusių ROM apsilankymų tame pačiame projekte metu skirti balai buvo nenuoseklūs. Taip galėjo atsitikti dėl to, kad dėl šių apsilankymų neišvengiamo trumpumo (atsižvelgiant į didelį projektų skaičių) ir nuolatinės prižiūrinčių darbuotojų kaitos.

| 38. | Daugumos projektų atveju atliekamos vidurio laikotarpio peržiūros, kurios paprastai laikomos labai naudingu, subalansuotą požiūrį iš šalies į projektą suteikiančiu instrumentu. Delegacijos dažnai naudoja šių peržiūrų metu pateiktas rekomendacijas priimdamos sprendimus dėl projektų keitimo, perorientavimo ar plėtimo. Tačiau, atsižvelgiant į trumpėjančių įgyvendinimo laikotarpių tendenciją, tampa vis sunkiau suplanuoti vidurio laikotarpio peržiūrą taip, kad jos metu projektas būtų pakankamai pažengęs į priekį, tačiau taip pat liktų pakankamai laiko įgyvendinti rekomendacijas ir iš jų gauti naudos. |
| --- | --- |

38.

Daugumos projektų atveju atliekamos vidurio laikotarpio peržiūros, kurios paprastai laikomos labai naudingu, subalansuotą požiūrį iš šalies į projektą suteikiančiu instrumentu. Delegacijos dažnai naudoja šių peržiūrų metu pateiktas rekomendacijas priimdamos sprendimus dėl projektų keitimo, perorientavimo ar plėtimo. Tačiau, atsižvelgiant į trumpėjančių įgyvendinimo laikotarpių tendenciją, tampa vis sunkiau suplanuoti vidurio laikotarpio peržiūrą taip, kad jos metu projektas būtų pakankamai pažengęs į priekį, tačiau taip pat liktų pakankamai laiko įgyvendinti rekomendacijas ir iš jų gauti naudos.

| 39. | Bendrovės ir ekspertai sistemingo techninės pagalbos veiklos rezultatų vertinimo neatlieka. Bet kuris delegacijos, vietos paramos gavėjo ar vietos susitariančiosios institucijos (EPF atveju) atliekamas vertinimas vyksta tik ad hoc ar neformaliu pagrindu. Komisija neturi jokios sistemos, kuri suteiktų galimybę dalytis bent šia ribota informacija. Adekvačios techninės pagalbos valdymo informacijos sistemos nebuvimas reiškia, kad vertinga praeityje su tam tikromis įmonėmis ar ekspertais dirbant įgyta patirtis negalės būti panaudota priimant naujus techninės pagalbos viešųjų pirkimų sprendimus. |
| --- | --- |

39.

Bendrovės ir ekspertai sistemingo techninės pagalbos veiklos rezultatų vertinimo neatlieka. Bet kuris delegacijos, vietos paramos gavėjo ar vietos susitariančiosios institucijos (EPF atveju) atliekamas vertinimas vyksta tik ad hoc ar neformaliu pagrindu. Komisija neturi jokios sistemos, kuri suteiktų galimybę dalytis bent šia ribota informacija. Adekvačios techninės pagalbos valdymo informacijos sistemos nebuvimas reiškia, kad vertinga praeityje su tam tikromis įmonėmis ar ekspertais dirbant įgyta patirtis negalės būti panaudota priimant naujus techninės pagalbos viešųjų pirkimų sprendimus.

Ar gebėjimų ugdymo požiūriu techninės pagalbos veikla yra veiksminga?

Techninės pagalbos įnašas patenkinamas, tačiau projektų sėkmė neužtikrinama

| 40. | Apskritai 32 audituotų projektų faktiniai ar tikėtini rezultatai ženkliai skiriasi (žr. II priedą). Dešimt projektų vis dar buvo per daug ankstyvame įgyvendinimo etape, kad būtų galima bent kiek pagrįstai numatyti jų tikėtinus rezultatus. Kai dėl likusių projektų:






  — | trečdalio projektų atveju projektų tikslai buvo sėkmingai pasiekti ar tikėtina, kad bus pasiekti (žr. 6 langelį), |
| --- | --- | --- |

40.

Apskritai 32 audituotų projektų faktiniai ar tikėtini rezultatai ženkliai skiriasi (žr. II priedą). Dešimt projektų vis dar buvo per daug ankstyvame įgyvendinimo etape, kad būtų galima bent kiek pagrįstai numatyti jų tikėtinus rezultatus. Kai dėl likusių projektų:

—

trečdalio projektų atveju projektų tikslai buvo sėkmingai pasiekti ar tikėtina, kad bus pasiekti (žr. 6 langelį),

| — | trečdalio projektų atveju buvo susidurta su kai kuriomis problemomis, todėl buvo pasiekta ar tikėtina, kad bus pasiekta tik dalis jų tikslų (žr. 7 langelį), |
| --- | --- |

—

trečdalio projektų atveju buvo susidurta su kai kuriomis problemomis, todėl buvo pasiekta ar tikėtina, kad bus pasiekta tik dalis jų tikslų (žr. 7 langelį),

| — | trečdalio projektų atveju buvo susidurta su žymiomis problemomis, todėl buvo pasiekti ar tikėtina, kad bus pasiekti tik labai nedaugelis suplanuotų tikslų (žr. 8 langelį). |
| --- | --- |

—

trečdalio projektų atveju buvo susidurta su žymiomis problemomis, todėl buvo pasiekti ar tikėtina, kad bus pasiekti tik labai nedaugelis suplanuotų tikslų (žr. 8 langelį).

6 langelisSėkmingo projekto pavyzdysParama decentralizavimui BenineProjekto tikslas – savivaldybės lygiu sukurti administracinius gebėjimus, siekiant gyventojams teikti aukštesnio lygio viešąsias paslaugas.Buvo pasitelkta naujoviška strategija, suvienijant vieną tarptautinį ekspertą, atsakingą už vadovavimą veiklai ir jos koordinavimą centriniu lygiu, ir didelę vietos ekspertų, turinčių specifinių vietos žinių ir paramą teikusių vietos lygiu, komandą. Siekiant užtikrinti bendrą strategiją ir sukurti standartizuotas priemones, prireikė, kad tarptautinis ekspertas surengtų vietos komandų pradinius apmokymus. Projekto planas apėmė aiškius tikslus ir veiklos rodiklius, nors iš pradžių jie nebuvo išreikšti kiekybiškai. Ekspertas buvo mobilizuotas per šešis mėnesius po finansavimo susitarimo pasirašymo. Pradėjus vykdyti projektą ekspertas patobulino loginę struktūrą ir sukūrė priežiūros ir vertinimo duomenų bazę. Nepaisant sudėtingų sąlygų, susidariusių dėl aiškios politinės paramos decentralizavimo procesui nebuvimo, projekto tikslai buvo didžia dalimi pasiekti. Atsižvelgdama į ilgalaikę šios srities vystymosi perspektyvą, Komisija parengė antrą projekto etapą, skirtą savivaldybių vystymosi planų įgyvendinimui ir priežiūros institucijų gebėjimų didinimui.

| 41. | Kadangi techninė pagalba yra pagrindinis gebėjimų ugdymo projektuose naudojamas išteklius, akivaizdu, kad jos kokybė turi didelę įtaką projekto rezultatams. Delegacijos ir paramą gaunančios institucijos ekspertų veiklą paprastai laikė patenkinama. Nors maždaug pusės audituotų projektų atveju buvo susidurta su ekspertų pakeitimais, tai paprastai įvykdavo dėl asmeninių skirtumų, tačiau kartais – dėl nepatenkinamų rezultatų. Tik keliais atvejais visa ekspertų komanda neparodė gerų rezultatų ir turėjo būti pakeista. Tačiau gera techninės pagalbos kokybė nebūtinai užtikrina projekto sėkmę, kadangi rezultatams esminę įtaką daro kiti veiksniai. |
| --- | --- |

41.

Kadangi techninė pagalba yra pagrindinis gebėjimų ugdymo projektuose naudojamas išteklius, akivaizdu, kad jos kokybė turi didelę įtaką projekto rezultatams. Delegacijos ir paramą gaunančios institucijos ekspertų veiklą paprastai laikė patenkinama. Nors maždaug pusės audituotų projektų atveju buvo susidurta su ekspertų pakeitimais, tai paprastai įvykdavo dėl asmeninių skirtumų, tačiau kartais – dėl nepatenkinamų rezultatų. Tik keliais atvejais visa ekspertų komanda neparodė gerų rezultatų ir turėjo būti pakeista. Tačiau gera techninės pagalbos kokybė nebūtinai užtikrina projekto sėkmę, kadangi rezultatams esminę įtaką daro kiti veiksniai.

| 42. | Daugumos projektų atveju nepakankamas įgyvendinimo laikotarpis buvo pagrindinis veiksnys, dėl kurio per finansiniame susitarime nustatytą laikotarpį nebuvo galima pasiekti projektų rezultatų. Daugelio šių projektų trukmė buvo arba bus pratęsta, todėl bus gauta daugiau rezultatų. Vien laikotarpio prailginimo neužtenka, siekiant užtikrinti sėkmingą projektų užbaigimą. Kiti svarbūs projektų veiksmingumui įtaką darantys veiksniai yra institucinė paramą gaunančių šalių aplinka ir paramą gaunančių institucijų įsitraukimo laipsnis pasirengimo projektams bei jų vykdymo laikotarpiu. Kai dėl Audito Rūmų aplankytų šalių, šie veiksniai daugiausia buvo teigiami Vietname ir Ugandoje, mažiau teigiami – Alžyre ir Benine, tačiau taip nebuvo Angoloje. Tokiais vietos institucinių gebėjimų ir įsitraukimo skirtumais galima didele dalimi paaiškinti Audito Rūmų atitinkamose šalyse audituotų projektų gautų ar laukiamų rezultatų skirtumus. Nors Komisija kai kurių šių veiksnių tiesiogiai nekontroliuoja, ji juos vis dėlto turėtų geriau numatyti.

  7 langelisProjekto, kurio rezultatai pasiekti tik iš dalies, o tvarumas – neaiškus, pavyzdysPradinių mokyklų mokytojų mokymai AngolojeDėl blogo pasirengimo projektui ir delsimo pusės suplanuotų veiksmų buvo atsisakyta. Todėl visi projekto tikslai nebuvo pasiekti: veikia tik keturi mokymo centrai iš planuotų šešiolikos ir apmokyta 11 000 mokytojų, lyginant su pradiniu tiksliniu 14 250 rodikliu. Angolos vyriausybė nesilaikė savo įsipareigojimų finansuoti šiuos periferijų mokymo centrus. Neturint klasių, vandens ar elektros, jų infrastruktūra buvo visiškai neadekvati, o pamokos vyko pradinėse mokyklose, todėl vaikai buvo priversti mokytis kieme. Mokytojai gautais mokymais dažniausiai buvo patenkinti, tačiau jie iš Švietimo ministerijos dar nebuvo gavę formalaus sertifikato, todėl iki šiol nesulaukė atitinkamo profesinės kvalifikacijos ar atlyginimo pakėlimo. Buvo įdiegta statistinė duomenų sistema, tačiau ji neveikė. Kita projekto įranga neveikė, nes trūko priežiūros ir atsarginių dalių.


  8 langelisProjekto, kurio rezultatai buvo nepatenkinami, pavyzdysSveikatos sektoriaus paramos programa Siera LeonėjeProjekto planas buvo sudarytas sunkiomis aplinkybėmis dešimtojo dešimtmečio pabaigoje, kai saugumo padėtis dar buvo nestabili. Atsižvelgiant į šias sudėtingas aplinkybes ir decentralizavimo proceso sudėtingumą, projekto tikslai buvo per daug ambicingi. Projekto veiklą žymiai paveikė delsimas įdarbinimo metu ir neadekvatūs ekspertų darbo rezultatai, taip pat – menkas Sveikatos ministerijos, kuri nesuteikė reikalingų analogiškas funkcijas atliekančių vietos darbuotojų, įsitraukimas. Dėl šių priežasčių projekto tikslai nebuvo įgyvendinti. 2006 m. pabaigoje Komisijos tarnybos rengė finansinio susitarimo pataisą, kuria būtų panaikinti 13 milijonų eurų įsipareigojimai (iš 28 milijonų eurų pradinio įnašo), o projektas pratęstas dvejais su puse metų, siekiant užbaigti dviejų sėkmingesnių komponentų dalis, t. y. pirminę sveikatos priežiūrą decentralizuotu lygiu ir farmacijos komponentą. |
| --- | --- |

42.

Daugumos projektų atveju nepakankamas įgyvendinimo laikotarpis buvo pagrindinis veiksnys, dėl kurio per finansiniame susitarime nustatytą laikotarpį nebuvo galima pasiekti projektų rezultatų. Daugelio šių projektų trukmė buvo arba bus pratęsta, todėl bus gauta daugiau rezultatų. Vien laikotarpio prailginimo neužtenka, siekiant užtikrinti sėkmingą projektų užbaigimą. Kiti svarbūs projektų veiksmingumui įtaką darantys veiksniai yra institucinė paramą gaunančių šalių aplinka ir paramą gaunančių institucijų įsitraukimo laipsnis pasirengimo projektams bei jų vykdymo laikotarpiu. Kai dėl Audito Rūmų aplankytų šalių, šie veiksniai daugiausia buvo teigiami Vietname ir Ugandoje, mažiau teigiami – Alžyre ir Benine, tačiau taip nebuvo Angoloje. Tokiais vietos institucinių gebėjimų ir įsitraukimo skirtumais galima didele dalimi paaiškinti Audito Rūmų atitinkamose šalyse audituotų projektų gautų ar laukiamų rezultatų skirtumus. Nors Komisija kai kurių šių veiksnių tiesiogiai nekontroliuoja, ji juos vis dėlto turėtų geriau numatyti.

7 langelisProjekto, kurio rezultatai pasiekti tik iš dalies, o tvarumas – neaiškus, pavyzdysPradinių mokyklų mokytojų mokymai AngolojeDėl blogo pasirengimo projektui ir delsimo pusės suplanuotų veiksmų buvo atsisakyta. Todėl visi projekto tikslai nebuvo pasiekti: veikia tik keturi mokymo centrai iš planuotų šešiolikos ir apmokyta 11 000 mokytojų, lyginant su pradiniu tiksliniu 14 250 rodikliu. Angolos vyriausybė nesilaikė savo įsipareigojimų finansuoti šiuos periferijų mokymo centrus. Neturint klasių, vandens ar elektros, jų infrastruktūra buvo visiškai neadekvati, o pamokos vyko pradinėse mokyklose, todėl vaikai buvo priversti mokytis kieme. Mokytojai gautais mokymais dažniausiai buvo patenkinti, tačiau jie iš Švietimo ministerijos dar nebuvo gavę formalaus sertifikato, todėl iki šiol nesulaukė atitinkamo profesinės kvalifikacijos ar atlyginimo pakėlimo. Buvo įdiegta statistinė duomenų sistema, tačiau ji neveikė. Kita projekto įranga neveikė, nes trūko priežiūros ir atsarginių dalių.

8 langelisProjekto, kurio rezultatai buvo nepatenkinami, pavyzdysSveikatos sektoriaus paramos programa Siera LeonėjeProjekto planas buvo sudarytas sunkiomis aplinkybėmis dešimtojo dešimtmečio pabaigoje, kai saugumo padėtis dar buvo nestabili. Atsižvelgiant į šias sudėtingas aplinkybes ir decentralizavimo proceso sudėtingumą, projekto tikslai buvo per daug ambicingi. Projekto veiklą žymiai paveikė delsimas įdarbinimo metu ir neadekvatūs ekspertų darbo rezultatai, taip pat – menkas Sveikatos ministerijos, kuri nesuteikė reikalingų analogiškas funkcijas atliekančių vietos darbuotojų, įsitraukimas. Dėl šių priežasčių projekto tikslai nebuvo įgyvendinti. 2006 m. pabaigoje Komisijos tarnybos rengė finansinio susitarimo pataisą, kuria būtų panaikinti 13 milijonų eurų įsipareigojimai (iš 28 milijonų eurų pradinio įnašo), o projektas pratęstas dvejais su puse metų, siekiant užbaigti dviejų sėkmingesnių komponentų dalis, t. y. pirminę sveikatos priežiūrą decentralizuotu lygiu ir farmacijos komponentą.

Neaiškumas dėl tvarumo

| 43. | Daugeliu atveju projektų rezultatų tvarumo perspektyva, t. y. bet kokio gebėjimų pagerinimo ilgalaikiškumas, yra neaiški (žr. II priedą). Nepakankami daugelio projektų įgyvendinimo laikotarpiai lėmė didelį spaudimą kiek įmanoma greičiau užbaigti projektų veiklą, nesukuriant tinkamų sąlygų laipsniškam išorės pagalbos iš projekto nutraukimui. Tvarumas daugiausia priklausys nuo paramą gaunančių vyriausybių ir institucijų atsidavimo ir gebėjimų tęsti paramą centrinės valdžios tarnybų, ir viešosios administracijos apskritai, veiklos reformų vystymui ir vykdymui, po to, kai paramą baigs teikti Komisija. Tokiai nenutrūkstamai paramai reikalinga politinė valia, tačiau taip pat paprastai esama finansinių pasekmių, kadangi didėja vyriausybės nacionalinio ar vietos biudžeto išlaidos. Daugelio audituotų šalių atveju tai kelia didelių abejonių dėl daugelio reformų ir gebėjimų ugdymo procesų tąsos, jei nebus tęsiama techninė ir (arba) finansinė pagalba. |
| --- | --- |

43.

Daugeliu atveju projektų rezultatų tvarumo perspektyva, t. y. bet kokio gebėjimų pagerinimo ilgalaikiškumas, yra neaiški (žr. II priedą). Nepakankami daugelio projektų įgyvendinimo laikotarpiai lėmė didelį spaudimą kiek įmanoma greičiau užbaigti projektų veiklą, nesukuriant tinkamų sąlygų laipsniškam išorės pagalbos iš projekto nutraukimui. Tvarumas daugiausia priklausys nuo paramą gaunančių vyriausybių ir institucijų atsidavimo ir gebėjimų tęsti paramą centrinės valdžios tarnybų, ir viešosios administracijos apskritai, veiklos reformų vystymui ir vykdymui, po to, kai paramą baigs teikti Komisija. Tokiai nenutrūkstamai paramai reikalinga politinė valia, tačiau taip pat paprastai esama finansinių pasekmių, kadangi didėja vyriausybės nacionalinio ar vietos biudžeto išlaidos. Daugelio audituotų šalių atveju tai kelia didelių abejonių dėl daugelio reformų ir gebėjimų ugdymo procesų tąsos, jei nebus tęsiama techninė ir (arba) finansinė pagalba.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Ar Komisija turi patikimą institucinių gebėjimų ugdymo strategiją, įskaitant galimą techninės pagalbos panaudojimą?

| 44. | Nors institucinių gebėjimų ugdymas Europos bendrijos vystymosi politikoje buvo pripažintas pagrindiniu kovos su skurdu elementu, Komisija savo šalių strategijos dokumentuose neįtraukė bendro atskirų šalių esamų institucinių trūkumų įvertinimo ir jiems nesuteikė prioritetų, taip pat ši informacija nėra naudojama pasirenkant pagrindinius EB paramos sektorius. Be to, Komisija neturi gairių, kuriose būtų suformuluota, kokį vaidmenį šiame kontekste turėtų vaidinti techninė pagalba (9–12 dalys).

  1 rekomendacijaSavo šalių strategijos dokumentuose Komisija turėtų atlikti išsamią esamų institucinių gebėjimų trūkumų ir gebėjimų ugdymo poreikių struktūrinę analizę.2 rekomendacijaKomisija turėtų parengti techninės pagalbos gaires, kuriose būtų nustatytas jos vaidmuo gebėjimų ugdymo srityje bei aprašomi patikimas metodas ir priemonės, sudarantys galimybę nuspręsti, kada ir kaip ją naudoti. |
| --- | --- |

44.

Nors institucinių gebėjimų ugdymas Europos bendrijos vystymosi politikoje buvo pripažintas pagrindiniu kovos su skurdu elementu, Komisija savo šalių strategijos dokumentuose neįtraukė bendro atskirų šalių esamų institucinių trūkumų įvertinimo ir jiems nesuteikė prioritetų, taip pat ši informacija nėra naudojama pasirenkant pagrindinius EB paramos sektorius. Be to, Komisija neturi gairių, kuriose būtų suformuluota, kokį vaidmenį šiame kontekste turėtų vaidinti techninė pagalba (9–12 dalys).

1 rekomendacijaSavo šalių strategijos dokumentuose Komisija turėtų atlikti išsamią esamų institucinių gebėjimų trūkumų ir gebėjimų ugdymo poreikių struktūrinę analizę.2 rekomendacijaKomisija turėtų parengti techninės pagalbos gaires, kuriose būtų nustatytas jos vaidmuo gebėjimų ugdymo srityje bei aprašomi patikimas metodas ir priemonės, sudarantys galimybę nuspręsti, kada ir kaip ją naudoti.

Ar gebėjimų ugdymo projektų techninės pagalbos veikla gerai planuojama?

| 45. | Projekto lygiu su technine pagalba susiję gebėjimų ugdymo projektai, kuriems nuspręsta skirti paramą, didžiąja dalimi atitinka paprastai labai apibendrintai suformuluotas susijusių šalių bendras nacionalines vystymosi strategijas, tačiau jiems dažnai trūksta išsamaus konkrečių techninės pagalbos poreikių pagrindimo. Atsižvelgiant į nustatytus griežtus terminus, projektų tikslai dažnai per daug ambicingi, taip pat pakankamai neatsižvelgiama į vykdomų projektų silpną institucinę aplinką, įsitraukimo į projekto vykdymą vietos lygmeniu lygį ir įsipareigojimą vykdyti siūlomus institucinius pokyčius, taip apsunkinant tinkamą techninės pagalbos uždavinių formulavimą ir įgyvendinimą (13–17 dalys).

  3 rekomendacijaTurėtų būti gerinamas gebėjimų ugdymo projektų planas, palengvinant veiksmingą nacionalinių proceso dalyvių įsitraukimą ir vadovavimą, geriau apibrėžiant konkrečius gebėjimų ugdymo tikslus ir susijusios techninės pagalbos poreikius, vengiant per daug sudėtingų įgyvendinimo struktūrų, tikroviškiau vertinant siektinus tikslus ir plane nustatant ilgesnį įgyvendinimo laikotarpį. |
| --- | --- |

45.

Projekto lygiu su technine pagalba susiję gebėjimų ugdymo projektai, kuriems nuspręsta skirti paramą, didžiąja dalimi atitinka paprastai labai apibendrintai suformuluotas susijusių šalių bendras nacionalines vystymosi strategijas, tačiau jiems dažnai trūksta išsamaus konkrečių techninės pagalbos poreikių pagrindimo. Atsižvelgiant į nustatytus griežtus terminus, projektų tikslai dažnai per daug ambicingi, taip pat pakankamai neatsižvelgiama į vykdomų projektų silpną institucinę aplinką, įsitraukimo į projekto vykdymą vietos lygmeniu lygį ir įsipareigojimą vykdyti siūlomus institucinius pokyčius, taip apsunkinant tinkamą techninės pagalbos uždavinių formulavimą ir įgyvendinimą (13–17 dalys).

3 rekomendacijaTurėtų būti gerinamas gebėjimų ugdymo projektų planas, palengvinant veiksmingą nacionalinių proceso dalyvių įsitraukimą ir vadovavimą, geriau apibrėžiant konkrečius gebėjimų ugdymo tikslus ir susijusios techninės pagalbos poreikius, vengiant per daug sudėtingų įgyvendinimo struktūrų, tikroviškiau vertinant siektinus tikslus ir plane nustatant ilgesnį įgyvendinimo laikotarpį.

Ar efektyviai įgyvendinama gebėjimų ugdymo projektų techninės pagalbos veikla?

| 46. | Siekiant įgyvendinti visus projekto veiksmus ir įvykdyti projekto tikslus, dėl kelių priežasčių dažniausiai įgyvendinimo laikotarpiai yra per trumpi. Todėl daugeliu atvejų atsiranda būtinybė pratęsti projekto laikotarpį. Pagrindinės projekto įgyvendinimui poveikį darančios problemos, dėl kurių sumažėja techninės pagalbos veiksmingumas ir efektyvumas, yra šios:






  — | dėl ilgo pasirengimo etapo projekto planas dažnai tampa pasenęs prieš įgyvendinimo pradžią (19–21 dalys), |
| --- | --- | --- |

46.

Siekiant įgyvendinti visus projekto veiksmus ir įvykdyti projekto tikslus, dėl kelių priežasčių dažniausiai įgyvendinimo laikotarpiai yra per trumpi. Todėl daugeliu atvejų atsiranda būtinybė pratęsti projekto laikotarpį. Pagrindinės projekto įgyvendinimui poveikį darančios problemos, dėl kurių sumažėja techninės pagalbos veiksmingumas ir efektyvumas, yra šios:

—

dėl ilgo pasirengimo etapo projekto planas dažnai tampa pasenęs prieš įgyvendinimo pradžią (19–21 dalys),

| — | dėl ilgo proceso apsirūpinant technine pagalba ir atliekant projekto pradžios darbus ženkliai sutrumpėja įgyvendinimo laikotarpis (22–26 dalys), |
| --- | --- |

—

dėl ilgo proceso apsirūpinant technine pagalba ir atliekant projekto pradžios darbus ženkliai sutrumpėja įgyvendinimo laikotarpis (22–26 dalys),

| — | sudarius sutartį, atrinkti ekspertai dažnai negali dalyvauti (27–28 dalys), |
| --- | --- |

—

sudarius sutartį, atrinkti ekspertai dažnai negali dalyvauti (27–28 dalys),

| — | dabartinės viešųjų pirkimų procedūros, skirtos sutarčių su techninės pagalbos ekspertais sudarymui, nėra palankios nacionalinių viešųjų institucijų dalyvavimui (29–30 dalys), |
| --- | --- |

—

dabartinės viešųjų pirkimų procedūros, skirtos sutarčių su techninės pagalbos ekspertais sudarymui, nėra palankios nacionalinių viešųjų institucijų dalyvavimui (29–30 dalys),

| — | paramos teikėjų koordinavimas skiriasi, tačiau daugeliu atveju techninė pagalba vis dar teikiama pasitelkiant atskirus, nesuderintus projektus, o įgyvendinimo būdai neskatina įsitraukimo vietos lygmeniu (32–34 dalys). |
| --- | --- |

—

paramos teikėjų koordinavimas skiriasi, tačiau daugeliu atveju techninė pagalba vis dar teikiama pasitelkiant atskirus, nesuderintus projektus, o įgyvendinimo būdai neskatina įsitraukimo vietos lygmeniu (32–34 dalys).

4 rekomendacijaProcedūros, kuriomis reguliuojami pasirengimo projektui ir pradinis etapai, įskaitant apsirūpinimą technine pagalba, turėtų būti peržiūrėtos, siekiant sutaupyti laiko įgyvendinimui. Taip pat pagrindinės veiklos pradiniame etape turėtų būti sudarytos galimybės didesniam lankstumui projekto planą ir (arba) techninės pagalbos techninę užduotį pritaikant prie aplinkybių pasikeitimo.5 rekomendacijaTurėtų būti peržiūrėti techninės pagalbos konkursų vertinimo kriterijai, siekiant, kad būtų geriau atspindėta ekspertų ir konsultavimo bendrovių kokybė ir ankstesnė patirtis.6 rekomendacijaTurėtų būti svarstoma daugiau viešųjų pirkimų alternatyvų, siekiant sudaryti galimybes pasirinkti geriausią techninę kvalifikaciją turinčius ekspertus, įskaitant viešųjų institucijų ekspertus ir paramą gaunančios šalies ar regiono ekspertus.7 rekomendacijaAtsižvelgiant į Paryžiaus deklaracijos įsipareigojimus, Komisija turėtų padidinti techninės pagalbos naudojimą, pasitelkiant suderintas programas, ir, jei įmanoma, taikyti tokius įgyvendinimo susitarimus, kurie skatintų įsitraukimą vietos lygmeniu.

Ar veiksmingai prižiūrimi ir vertinami techninės pagalbos veikla ir rezultatai?

| 47. | Audito Rūmai nustatė, kad daugeliu atvejų techninės pagalbos veiklos ataskaitų teikimas, priežiūra ir vertinimas buvo adekvatūs. Projekto ataskaitų teikimas, priežiūra ir vertinimas atliekami reguliariai, siekiant nustatyti bei spręsti problemas ir prireikus derinti bei perorientuoti projektus. Tačiau nėra techninės pagalbos bendrovių ar ekspertų veiklos vertinimo ar registravimo sistemos, kuri ateityje galėtų būti naudojama kaip informacijos šaltinis samdant Komisijos finansuojamų projektų ekspertus ar techninės pagalbos bendroves (35–39 dalys).

  8 rekomendacijaTurėtų būti sistemingai vertinami bendrovių bei ekspertų techninės pagalbos veiklos rezultatai ir sukurta šių rezultatų registravimo, ataskaitų teikimo bei konsultavimo valdymo informacijos sistema. |
| --- | --- |

47.

Audito Rūmai nustatė, kad daugeliu atvejų techninės pagalbos veiklos ataskaitų teikimas, priežiūra ir vertinimas buvo adekvatūs. Projekto ataskaitų teikimas, priežiūra ir vertinimas atliekami reguliariai, siekiant nustatyti bei spręsti problemas ir prireikus derinti bei perorientuoti projektus. Tačiau nėra techninės pagalbos bendrovių ar ekspertų veiklos vertinimo ar registravimo sistemos, kuri ateityje galėtų būti naudojama kaip informacijos šaltinis samdant Komisijos finansuojamų projektų ekspertus ar techninės pagalbos bendroves (35–39 dalys).

8 rekomendacijaTurėtų būti sistemingai vertinami bendrovių bei ekspertų techninės pagalbos veiklos rezultatai ir sukurta šių rezultatų registravimo, ataskaitų teikimo bei konsultavimo valdymo informacijos sistema.

Ar gebėjimų ugdymo požiūriu techninės pagalbos veiklos rezultatai yra patenkinami?

| 48. | Atsižvelgiant į sudėtingą politinę ir institucinę aplinką, kurioje projektai yra vykdomi, apskritai Komisijos finansuojamų gebėjimų ugdymo projektų rezultatai gali būti laikomi pakankamais. Nors suteiktos techninės pagalbos kokybė paprastai buvo vertinama kaip patenkinama, teiktos paramos veiksmingumą sumažino kiti svarbūs veiksniai. Gebėjimų ugdymas – sudėtingas uždavinys, juolab kad, kaip rodo daugelis audituotų projektų, esami instituciniai gebėjimai dažnai yra menki, o vietos dalyvių įsipareigojimas vykdyti institucinius pokyčius ne visuomet stiprus. |
| --- | --- |

48.

Atsižvelgiant į sudėtingą politinę ir institucinę aplinką, kurioje projektai yra vykdomi, apskritai Komisijos finansuojamų gebėjimų ugdymo projektų rezultatai gali būti laikomi pakankamais. Nors suteiktos techninės pagalbos kokybė paprastai buvo vertinama kaip patenkinama, teiktos paramos veiksmingumą sumažino kiti svarbūs veiksniai. Gebėjimų ugdymas – sudėtingas uždavinys, juolab kad, kaip rodo daugelis audituotų projektų, esami instituciniai gebėjimai dažnai yra menki, o vietos dalyvių įsipareigojimas vykdyti institucinius pokyčius ne visuomet stiprus.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2007 m. spalio 17 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  Šioje ataskaitoje terminas „ekspertas“ reiškia įvairius tiekėjus.

1

(2)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui: „Europos bendrijos vystymosi politika“, 2000 4 26 COM(2000) 212 galutinis.

2

Taryboje, Europos Parlamente ir Komisijoje susitinkančių Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų bendras pranešimas: „Europinis vystymosi susitarimas“, 2005 m. lapkričio 22 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryba (14820/05).

(3)  VPK valdymo tinklas: „Gebėjimų ugdymo iššūkis: siekiant geros praktikos“, 2006 m. vasario mėn. VPK yra Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) vystymosi paramos komitetas.

3

(4)  Tūkstantmečio vystymosi tikslai ar TVT: žr. www.un.org/millenniumgoals ir žodynėlį.

4

(5)  Žr. www.aidharmonization.org ir žodynėlį.

5

(6)  Beveik vienodos dalys tenka Europos plėtros fondams (apima visas AKR šalis) ir bendrajam biudžetui (apima tris pagrindines geografines Vidurinės Azijos ir Viduržemio jūros pietinės pakrantės valstybių, Lotynų Amerikos bei Azijos programas).

6

(7)  Pasitelkiant Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą arba Europos plėtros fondus.

7

(8)  Šios 12 šalių yra Alžyras, Angola, Beninas, Uganda, Vietnamas (šiose šalyse buvo apsilankyta) ir Čadas, Indonezija, Meksika, Marokas, Nigerija, Peru, Siera Leonė (atlikta dokumentų peržiūra).

8

(9)  Audito metu šalių strategijos dokumentai EPF finansuojamų šalių atveju apėmė 2002–2007 m. laikotarpį, o EPF nefinansuojamų šalių atveju – 2002–2006 m. laikotarpį. Kai buvo galimybė peržiūrėti 2007/2008–2013 m. naujus šalių strateginių dokumentų projektus, jie taip pat buvo išnagrinėti.

9

(10)  Kokybės paramos grupės yra tarpžinybinės Komisijos grupės, kurios atlieka EuropeAid valdomų išorės pagalbos priemonių tarpusavio peržiūras šių priemonių identifikavimo ir formulavimo metu.

10

Kokybės paramos grupės

(11)  Praktinis EB išorės veiksmų sutarčių procedūrų vadovas: sudarant paslaugų sutartis, kurių vertė yra 200 000 eurų ar daugiau, privaloma tarptautinio riboto konkurso procedūra.

11

(12)  2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16, p. 1) 166 straipsnis ir 2003 m. kovo 27 d. finansinio reglamento, taikomo 9-ajam EPF, (OL L 83, 2003 4 1, p. 1) 53 ir 54 straipsniai. Pagal šią taisyklę, darbų, tiekimo ar paslaugų sutartys turi būti sudaromos ne vėliau kaip praėjus 3 metams po to, kai Komisija priima su projektu susijusį finansavimo sprendimą.

12

(13)  2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 390, 2006 12 30, p. 1), 100 straipsnis. Šiuo požiūriu devintajam EPF taikomas finansinis reglamentas dar nebuvo pakeistas.

13

(14)  Tai reiškia, kad sutarties sudarymas priklausys nuo to, ar bus pasirašytas finansavimo susitarimas ir skirtos lėšos.

14

(15)  AKR ir ES partnerystės susitarimo IV priedo „Įgyvendinimo ir valdymo procedūros“ 19 straipsnis.

15

(16)  Ekspertai privalo pasirašyti pareiškimą, kad jie galės dalyvauti pasiūlymo galiojimo laikotarpiu, kuris paprastai siekia 90 dienų.

16

(17)  Atsižvelgiant į Komisijos gaires, paslaugų techniniams aspektams (t. y. kokybei) suteikiamas 80 % bendro įvertinimo koeficientas. Finansinis aspektas nustatomas ne tik paskiriant likusią 20 % bendro įvertinimo dalį, bet ir atsižvelgiant į tai, kad visi pasiūlymai neviršytų esamo biudžeto ribų.

17

(18)  Dėl projekto cikle dažnai naudojamų trumpalaikių paslaugų sutarčių pasitelkdama tarptautinį konkursą Komisija sukūrė vadinamąsias bendrąsias sutartis. Tai – bendros sutartys, kuriose nustatytos esminės konkrečių individualių sutarčių, kurių prireiks per atitinkamą laikotarpį, sudarymo sąlygos (pavyzdžiui, trukmė, dalykas, kainos ir veiklos sąlygos).

18

---

I PRIEDAS

TIKRINTŲ PROJEKTŲ IR PROGRAMŲ SĄRAŠAS

| (eurais) |
| --- |
| | Projekto suma | Techninės pagalbos suma |
| APLANKYTOS ŠALYS |
| Alžyras |
| Pašto tarnybų ir telekomunikacijų reformos paramos programa ir informacijos bendrovės vystymas (PTT) | 17 000 000 | 13 750 742 |
| Administracinių reformų pagalbos ir modernizacijos programa (MARA) | 25 000 000 | 10 899 900 |
| Švietimo reformos paramos programa (Švietimas) | 17 000 000 | 8 997 400 |
| Parama teisingumo sistemos reformai Alžyre (Teisingumas) | 15 000 000 | 6 175 960 |
| Angola |
| Pradinių mokyklų mokytojų mokymai | 6 000 000 | 950 000 |
| Sveikatos sektoriaus paramos programa | 25 000 000 | 7 150 000 |
| Parama nacionaliniam statistikos institutui | 1 900 000 | 475 000 |
| Planavimo ir biudžeto proceso gerinimas | 13 500 000 | 6 500 000 |
| Beninas |
| Parama sveikatos sektoriui | 10 200 000 | 2 160 000 |
| Bendruomenių kūrimo paramos programa – PRODECOM | 8 850 000 | 4 681 900 |
| Parama teisinių ir teisminių sistemų stiprinimo integruotai programai | 12 150 000 | 1 394 630 |
| Uganda |
| Parama nacionaliniam leidimus duodančio pareigūno biurui | 1 725 000 | 1 725 000 |
| Skurdo mažinimo biudžetinė parama IV (tik techninės pagalbos komponentas) | 1 190 000 | 921 540 |
| Sveikatos sistemos žmogiškųjų išteklių ugdymas | 17 000 000 | 2 874 844 |
| Techninė pagalba kelių agentūros steigimo padaliniui | 1 999 500 | 1 746 788 |
| Vietnamas |
| Europos techninės pagalbos programa Vietname (ETV2) | 11 034 800 | 5 850 560 |
| Parama švietimo valdymo renovacijai (SREM) | 12 000 000 | 2 979 620 |
| Paramos institucijoms projektas (ISP) | 8 000 000 | 2 549 100 |
| Kreditas skurdo mažinimo paramai 3 (PRSC3) (tik techninės pagalbos komponentas) | 4 500 000 | 4 100 000 |
| NEAPLANKYTOS ŠALYS |
| Indonezija |
| Paramos prekybai programa | 8 500 000 | 5 488 682 |
| Meksika |
| Teisingumo sistemos administravimo stiprinimas ir modernizavimas Meksikoje | 4 600 000 | 2 071 825 |
| Palankių sąlygų ES ir Meksikos laisvos prekybos susitarimui sudarymas (PROTLCUEM) (ES įnašas) | 8 000 000 | 4 249 580 |
| Marokas |
| Jurisdikcijų modernizavimas (ES įnašas) | 27 671 000 | 4 634 720 |
| Parama asociacijos sutarties vykdymui (PAAA) – I etapas | 5 000 000 | 5 000 000 |
| Nigerija |
| Ekonominio valdymo gebėjimų projektas (EMCAP) | 12 000 000 | 939 300 |
| Paramos institucijų reformoms programa (SRIP) | 27 600 000 | 10 780 409 |
| Peru |
| Parama profesinio švietimo ir mokymo sistemai Peru (APROLAB) | 6 000 000 | 1 200 000 |
| Peru teisingumo sistemos reformos paramos programa (JUSPER) | 12 000 000 | 1 400 000 |
| Siera Leonė |
| Institucinė parama Finansų ministerijai | 4 500 000 | 1 262 016 |
| Sveikatos sektoriaus paramos programa (HSSP) | 28 000 000 | 7 533 000 |
| Čadas |
| Parama sveikatos politikai | 42 084 965 | 9 757 541 |
| Biudžetinės paramos programa skurdo mažinimui ir augimui (2003–2006 m.) (tik techninės pagalbos komponentas) | 4 000 000 | 4 000 000 |
| Iš viso | 399 005 265 | 144 200 057 |
| Pastaba. Biudžetinės paramos programų atveju projekto suma pateikta atsižvelgiant tik į techninės pagalbos komponentą. |

(eurais)

Projekto suma

Techninės pagalbos suma

APLANKYTOS ŠALYS

Alžyras

Pašto tarnybų ir telekomunikacijų reformos paramos programa ir informacijos bendrovės vystymas (PTT)

17 000 000

13 750 742

Administracinių reformų pagalbos ir modernizacijos programa (MARA)

25 000 000

10 899 900

Švietimo reformos paramos programa (Švietimas)

17 000 000

8 997 400

Parama teisingumo sistemos reformai Alžyre (Teisingumas)

15 000 000

6 175 960

Angola

Pradinių mokyklų mokytojų mokymai

6 000 000

950 000

Sveikatos sektoriaus paramos programa

25 000 000

7 150 000

Parama nacionaliniam statistikos institutui

1 900 000

475 000

Planavimo ir biudžeto proceso gerinimas

13 500 000

6 500 000

Beninas

Parama sveikatos sektoriui

10 200 000

2 160 000

Bendruomenių kūrimo paramos programa – PRODECOM

8 850 000

4 681 900

Parama teisinių ir teisminių sistemų stiprinimo integruotai programai

12 150 000

1 394 630

Uganda

Parama nacionaliniam leidimus duodančio pareigūno biurui

1 725 000

1 725 000

Skurdo mažinimo biudžetinė parama IV (tik techninės pagalbos komponentas)

1 190 000

921 540

Sveikatos sistemos žmogiškųjų išteklių ugdymas

17 000 000

2 874 844

Techninė pagalba kelių agentūros steigimo padaliniui

1 999 500

1 746 788

Vietnamas

Europos techninės pagalbos programa Vietname (ETV2)

11 034 800

5 850 560

Parama švietimo valdymo renovacijai (SREM)

12 000 000

2 979 620

Paramos institucijoms projektas (ISP)

8 000 000

2 549 100

Kreditas skurdo mažinimo paramai 3 (PRSC3) (tik techninės pagalbos komponentas)

4 500 000

4 100 000

NEAPLANKYTOS ŠALYS

Indonezija

Paramos prekybai programa

8 500 000

5 488 682

Meksika

Teisingumo sistemos administravimo stiprinimas ir modernizavimas Meksikoje

4 600 000

2 071 825

Palankių sąlygų ES ir Meksikos laisvos prekybos susitarimui sudarymas (PROTLCUEM) (ES įnašas)

8 000 000

4 249 580

Marokas

Jurisdikcijų modernizavimas (ES įnašas)

27 671 000

4 634 720

Parama asociacijos sutarties vykdymui (PAAA) – I etapas

5 000 000

5 000 000

Nigerija

Ekonominio valdymo gebėjimų projektas (EMCAP)

12 000 000

939 300

Paramos institucijų reformoms programa (SRIP)

27 600 000

10 780 409

Peru

Parama profesinio švietimo ir mokymo sistemai Peru (APROLAB)

6 000 000

1 200 000

Peru teisingumo sistemos reformos paramos programa (JUSPER)

12 000 000

1 400 000

Siera Leonė

Institucinė parama Finansų ministerijai

4 500 000

1 262 016

Sveikatos sektoriaus paramos programa (HSSP)

28 000 000

7 533 000

Čadas

Parama sveikatos politikai

42 084 965

9 757 541

Biudžetinės paramos programa skurdo mažinimui ir augimui (2003–2006 m.) (tik techninės pagalbos komponentas)

4 000 000

4 000 000

Iš viso

399 005 265

144 200 057

Pastaba. Biudžetinės paramos programų atveju projekto suma pateikta atsižvelgiant tik į techninės pagalbos komponentą.

---

II PRIEDAS

TIKRINTŲ PROJEKTŲ IR PROGRAMŲ VEIKSMINGUMAS IR TVARUMO PERSPEKTYVOS

| | Veiksmingumas | Tvarumo perspektyva |
| --- | --- | --- |
| Sėkmingas | Iš dalies sėkmingas | Nesėkmingas | Per anksti nustatyti | Gera | Neaiški | Abejotina | Per anksti nustatyti |
| APLANKYTOS ŠALYS |
| Alžyras |
| Pašto tarnybų ir telekomunikacijų reformos paramos programa ir informacijos bendrovės vystymas (PTT) | | × | | | | × | | |
| Administracinių reformų pagalbos ir modernizacijos programa (MARA) | | | | × | | | | × |
| Švietimo reformos paramos programa (Švietimas) | | | | × | | | | × |
| Parama teisingumo sistemos reformai Alžyre (Teisingumas) | | | | × | | | | × |
| Angola |
| Pradinių mokyklų mokytojų mokymai | | × | | | | × | | |
| Sveikatos sektoriaus paramos programa | | × | | | | × | | |
| Parama nacionaliniam statistikos institutui | | | × | | | | | × |
| Planavimo ir biudžeto proceso gerinimas | | | | × | | | | × |
| Beninas |
| Parama sveikatos sektoriui | × | | | | | × | | |
| Bendruomenių kūrimo paramos programa – PRODECOM | × | | | | | × | | |
| Parama teisinių ir teisminių sistemų stiprinimo integruotai programai | | | | × | | | × | |
| Uganda |
| Parama nacionaliniam leidimus duodančio pareigūno biurui | × | | | | | × | | |
| Skurdo mažinimo biudžetinė parama IV (tik techninės pagalbos komponentas) | × | | | | × | | | |
| Sveikatos sistemos žmogiškųjų išteklių ugdymas | | × | | | | × | | |
| Techninė pagalba kelių agentūros steigimo padaliniui | | × | | | | × | | |
| Vietnamas |
| Europos techninės pagalbos programa Vietname (ETV2) | | | | × | × | | | |
| Parama švietimo valdymo renovacijai (SREM) | | | | × | | × | | |
| Paramos institucijoms projektas (ISP) | | | | × | | | | × |
| Kreditas skurdo mažinimo paramai 3 (PRSC3) (tik techninės pagalbos komponentas) | | | × | | | × | | |
| NEAPLANKYTOS ŠALYS |
| Indonezija |
| Paramos prekybai programa | × | | | | × | | | |
| Meksika |
| Teisingumo sistemos administravimo stiprinimas ir modernizavimas Meksikoje | | × | | | | × | | |
| Palankių sąlygų ES ir Meksikos laisvos prekybos susitarimui sudarymas (PROTLCUEM) (ES įnašas) | | | | × | | | | × |
| Marokas |
| Jurisdikcijų modernizavimas (ES įnašas) | | | × | | | | | × |
| Parama asociacijos sutarties vykdymui (PAAA) – I etapas | × | | | | × | | | |
| Nigerija |
| Ekonominio valdymo gebėjimų projektas (EMCAP) | | × | | | | | × | |
| Paramos institucijų reformoms programa (SRIP) | | | | × | | | | × |
| Peru |
| Parama profesinio švietimo ir mokymo sistemai Peru (APROLAB) | | | × | | | | | × |
| Peru teisingumo sistemos reformos paramos programa (JUSPER) | | | × | | | × | | |
| Siera Leonė |
| Institucinė parama Finansų ministerijai | × | | | | | × | | |
| Sveikatos sektoriaus paramos programa (HSSP) | | | × | | | | × | |
| Čadas |
| Parama sveikatos politikai | | | × | | | × | | |
| Biudžetinės paramos programa skurdo mažinimui ir augimui (2003–2006 m.) (tik techninės pagalbos komponentas) | | × | | | | × | | |
| Iš viso | 7 | 8 | 7 | 10 | 4 | 15 | 3 | 10 |

Veiksmingumas

Tvarumo perspektyva

Sėkmingas

Iš dalies sėkmingas

Nesėkmingas

Per anksti nustatyti

Gera

Neaiški

Abejotina

Per anksti nustatyti

APLANKYTOS ŠALYS

Alžyras

Pašto tarnybų ir telekomunikacijų reformos paramos programa ir informacijos bendrovės vystymas (PTT)

×

×

Administracinių reformų pagalbos ir modernizacijos programa (MARA)

×

×

Švietimo reformos paramos programa (Švietimas)

×

×

Parama teisingumo sistemos reformai Alžyre (Teisingumas)

×

×

Angola

Pradinių mokyklų mokytojų mokymai

×

×

Sveikatos sektoriaus paramos programa

×

×

Parama nacionaliniam statistikos institutui

×

×

Planavimo ir biudžeto proceso gerinimas

×

×

Beninas

Parama sveikatos sektoriui

×

×

Bendruomenių kūrimo paramos programa – PRODECOM

×

×

Parama teisinių ir teisminių sistemų stiprinimo integruotai programai

×

×

Uganda

Parama nacionaliniam leidimus duodančio pareigūno biurui

×

×

Skurdo mažinimo biudžetinė parama IV (tik techninės pagalbos komponentas)

×

×

Sveikatos sistemos žmogiškųjų išteklių ugdymas

×

×

Techninė pagalba kelių agentūros steigimo padaliniui

×

×

Vietnamas

Europos techninės pagalbos programa Vietname (ETV2)

×

×

Parama švietimo valdymo renovacijai (SREM)

×

×

Paramos institucijoms projektas (ISP)

×

×

Kreditas skurdo mažinimo paramai 3 (PRSC3) (tik techninės pagalbos komponentas)

×

×

NEAPLANKYTOS ŠALYS

Indonezija

Paramos prekybai programa

×

×

Meksika

Teisingumo sistemos administravimo stiprinimas ir modernizavimas Meksikoje

×

×

Palankių sąlygų ES ir Meksikos laisvos prekybos susitarimui sudarymas (PROTLCUEM) (ES įnašas)

×

×

Marokas

Jurisdikcijų modernizavimas (ES įnašas)

×

×

Parama asociacijos sutarties vykdymui (PAAA) – I etapas

×

×

Nigerija

Ekonominio valdymo gebėjimų projektas (EMCAP)

×

×

Paramos institucijų reformoms programa (SRIP)

×

×

Peru

Parama profesinio švietimo ir mokymo sistemai Peru (APROLAB)

×

×

Peru teisingumo sistemos reformos paramos programa (JUSPER)

×

×

Siera Leonė

Institucinė parama Finansų ministerijai

×

×

Sveikatos sektoriaus paramos programa (HSSP)

×

×

Čadas

Parama sveikatos politikai

×

×

Biudžetinės paramos programa skurdo mažinimui ir augimui (2003–2006 m.) (tik techninės pagalbos komponentas)

×

×

Iš viso

7

8

7

10

4

15

3

10

---

KOMISIJOS PASTABOS

SANTRAUKA

| I. | Per pastaruosius 3–4 metus požiūris į gebėjimų ugdymą ir techninę pagalbą iš esmės pasikeitė (atsižvelgiant į diskusijas dėl pagalbos veiksmingumo), o 2005 ir 2006 m. paramos teikėjai palaipsniui susitarė dėl gerosios patirties šiose srityse. Šis naujas požiūris oficialiai patvirtintas Paryžiaus deklaracijoje, kurioje nustatyti įvairūs įsipareigojimai šioje srityje. VPK pateikti pirmą kartą atliktos Paryžiaus deklaracijos rodiklių priežiūros rezultatai (2007 m. liepos mėn. ataskaita) rodo, kad techninės pagalbos reforma – sudėtingas ir ilgas procesas – nelengvas uždavinys visiems paramos teikėjams, kurį sprendžiant svarbus vaidmuo taip pat tenka vyriausybėms partnerėms. |
| --- | --- |

I.

Per pastaruosius 3–4 metus požiūris į gebėjimų ugdymą ir techninę pagalbą iš esmės pasikeitė (atsižvelgiant į diskusijas dėl pagalbos veiksmingumo), o 2005 ir 2006 m. paramos teikėjai palaipsniui susitarė dėl gerosios patirties šiose srityse. Šis naujas požiūris oficialiai patvirtintas Paryžiaus deklaracijoje, kurioje nustatyti įvairūs įsipareigojimai šioje srityje. VPK pateikti pirmą kartą atliktos Paryžiaus deklaracijos rodiklių priežiūros rezultatai (2007 m. liepos mėn. ataskaita) rodo, kad techninės pagalbos reforma – sudėtingas ir ilgas procesas – nelengvas uždavinys visiems paramos teikėjams, kurį sprendžiant svarbus vaidmuo taip pat tenka vyriausybėms partnerėms.

| III. | Visų šalių strategijos dokumentų analizė pagal šalis suteikia pakankamai informacijos, kad būtų galima parengti reagavimo strategiją ir pasirinkti pagrindinius sektorius, kad būtų atsižvelgta į institucinius aspektus, kad būtų orientuojamasi į atskirus sektorius arba kad būtų nustatyta, jog gebėjimų ugdymas yra pagrindinė sritis, kuriai Komisija skiria savo įnašą. Gebėjimų ugdymo ir techninės pagalbos klausimams dėmesio skiriama skirtingose gairėse. Institucinių gebėjimų ugdymo srityje techninę pagalbą reikia naudoti lanksčiai, atsižvelgiant į tai, kad vyriausybių geroji patirtis naudojant tiek išorės, tiek vietinę techninę pagalbą labai skirtinga įvairiuose sektoriuose ir įvairiose šalyse. |
| --- | --- |

III.

Visų šalių strategijos dokumentų analizė pagal šalis suteikia pakankamai informacijos, kad būtų galima parengti reagavimo strategiją ir pasirinkti pagrindinius sektorius, kad būtų atsižvelgta į institucinius aspektus, kad būtų orientuojamasi į atskirus sektorius arba kad būtų nustatyta, jog gebėjimų ugdymas yra pagrindinė sritis, kuriai Komisija skiria savo įnašą. Gebėjimų ugdymo ir techninės pagalbos klausimams dėmesio skiriama skirtingose gairėse. Institucinių gebėjimų ugdymo srityje techninę pagalbą reikia naudoti lanksčiai, atsižvelgiant į tai, kad vyriausybių geroji patirtis naudojant tiek išorės, tiek vietinę techninę pagalbą labai skirtinga įvairiuose sektoriuose ir įvairiose šalyse.

| IV. | Komisija skiria ypatingą dėmesį projektų planų kokybei ir turi sistemą projektų planų kokybei užtikrinti identifikavimo ir formulavimo lygmeniu. 2005 m. sistema buvo visiškai parengta. Dauguma šioje ataskaitoje nagrinėjamų projektų parengti iki tos datos.
  Vienas iš pagrindinių sistemos tikslų – spręsti problemas projektų rengimo metu: nustatyti tikslus, vertinti esamą institucinę aplinką ir atsakomybę už projektus vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

IV.

Komisija skiria ypatingą dėmesį projektų planų kokybei ir turi sistemą projektų planų kokybei užtikrinti identifikavimo ir formulavimo lygmeniu. 2005 m. sistema buvo visiškai parengta. Dauguma šioje ataskaitoje nagrinėjamų projektų parengti iki tos datos.

Vienas iš pagrindinių sistemos tikslų – spręsti problemas projektų rengimo metu: nustatyti tikslus, vertinti esamą institucinę aplinką ir atsakomybę už projektus vietos lygmeniu.

| V. | Kalbant apie paramos teikėjų koordinavimą, Audito Rūmų teiginiui gali būti pritarta, jeigu jis taikomas audituotiems projektams. Tačiau per pastaruosius kelerius metus šis klausimas buvo reguliariai nagrinėjamas, o vienas iš pagrindinių neseniai pasiektų rezultatų – 2005 m. kovo mėn. priimta Paryžiaus deklaracija.
  Suderintos techninės pagalbos naudojimas taip pat priklauso nuo kitos paramos teikėjų politikos bei taikomos praktikos ir nuo vyriausybės partnerės vadovybės. Komisija toliau skatins tokį bendradarbiavimą, pripažindama, kad šiuose procesuose dalyvauja daug veikėjų. |
| --- | --- |

V.

Kalbant apie paramos teikėjų koordinavimą, Audito Rūmų teiginiui gali būti pritarta, jeigu jis taikomas audituotiems projektams. Tačiau per pastaruosius kelerius metus šis klausimas buvo reguliariai nagrinėjamas, o vienas iš pagrindinių neseniai pasiektų rezultatų – 2005 m. kovo mėn. priimta Paryžiaus deklaracija.

Suderintos techninės pagalbos naudojimas taip pat priklauso nuo kitos paramos teikėjų politikos bei taikomos praktikos ir nuo vyriausybės partnerės vadovybės. Komisija toliau skatins tokį bendradarbiavimą, pripažindama, kad šiuose procesuose dalyvauja daug veikėjų.

| VI. | Techninės pagalbos rezultatai prižiūrimi įgyvendinant projektą, o jeigu rezultatai neatitinka sutartinių įsipareigojimų, Komisija imasi būtinų priemonių, įskaitant ekspertų pakeitimą. Kiekvienas projekto vadovas kiekvienai paslaugų sutarčiai turi kasmet užpildyti „Rangovo vertinimo formą EB lėšomis finansuojamoms paslaugų sutartims“ ir ją pridėti prie galutinės ataskaitos. Tuo remdamasis projektų vadovas įvertina rangovo ir pagrindinių ekspertų veiklos rezultatus.
  Kalbant apie naujų sutarčių sudarymą, pirminės atrankos metu analizuojamas bendrovių kandidačių techninis pajėgumas, įskaitant ankstesnę sutarčių valdymo patirtį, o paraiškų teikėjai privalo pateikti pagrindžiančius dokumentus, kuriuose pateikiama informacija apie vykdytas sutartis. Komisija, taikydama objektyvius kriterijus, laikosi vienodo požiūrio į kandidatus principo. Taip pat žr. Komisijos pastabą dėl 28 dalies. |
| --- | --- |

VI.

Techninės pagalbos rezultatai prižiūrimi įgyvendinant projektą, o jeigu rezultatai neatitinka sutartinių įsipareigojimų, Komisija imasi būtinų priemonių, įskaitant ekspertų pakeitimą. Kiekvienas projekto vadovas kiekvienai paslaugų sutarčiai turi kasmet užpildyti „Rangovo vertinimo formą EB lėšomis finansuojamoms paslaugų sutartims“ ir ją pridėti prie galutinės ataskaitos. Tuo remdamasis projektų vadovas įvertina rangovo ir pagrindinių ekspertų veiklos rezultatus.

Kalbant apie naujų sutarčių sudarymą, pirminės atrankos metu analizuojamas bendrovių kandidačių techninis pajėgumas, įskaitant ankstesnę sutarčių valdymo patirtį, o paraiškų teikėjai privalo pateikti pagrindžiančius dokumentus, kuriuose pateikiama informacija apie vykdytas sutartis. Komisija, taikydama objektyvius kriterijus, laikosi vienodo požiūrio į kandidatus principo. Taip pat žr. Komisijos pastabą dėl 28 dalies.

| VIII. | 2007 m. liepos mėn. Komisija pradėjo rengti pagalbos veiksmingumo tikslų siekimo strategiją, skirtą techniniam bendradarbiavimui ir projektų įgyvendinimo padaliniams. Pagrindinis šios strategijos elementas – konsultacijos su skirtingomis susijusiomis Komisijos tarnybomis, ES valstybėmis narėmis ir šalimis partnerėmis.
  Šia strategija iš tiesų siekiama parengti plataus masto konsultacijomis pagrįstą sistemingesnę strategiją, kaip siūlo Audito Rūmai. Ja sprendžiamos daugelis Audito Rūmų ataskaitoje nurodytų problemų, joje bus atsižvelgta į Audito Rūmų pateiktas rekomendacijas, kad būtų užtikrinta veiksminga parama gebėjimams ugdyti pagal ES tikslus šioje srityje. |
| --- | --- |

VIII.

2007 m. liepos mėn. Komisija pradėjo rengti pagalbos veiksmingumo tikslų siekimo strategiją, skirtą techniniam bendradarbiavimui ir projektų įgyvendinimo padaliniams. Pagrindinis šios strategijos elementas – konsultacijos su skirtingomis susijusiomis Komisijos tarnybomis, ES valstybėmis narėmis ir šalimis partnerėmis.

Šia strategija iš tiesų siekiama parengti plataus masto konsultacijomis pagrįstą sistemingesnę strategiją, kaip siūlo Audito Rūmai. Ja sprendžiamos daugelis Audito Rūmų ataskaitoje nurodytų problemų, joje bus atsižvelgta į Audito Rūmų pateiktas rekomendacijas, kad būtų užtikrinta veiksminga parama gebėjimams ugdyti pagal ES tikslus šioje srityje.

ĮVADAS

| 1. | Komisija pabrėžia bendrosios ir sektorių politikos srityje vykstančio dialogo, kaip trečiojo vystomojo bendradarbiavimo tipo, didėjančią reikšmę, visų pirma sektorių programų paramai. Atsižvelgiant į tai, reikės išanalizuoti naują techninės pagalbos vaidmenį ir apibrėžti naujus techninės pagalbos poreikius ir reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

Komisija pabrėžia bendrosios ir sektorių politikos srityje vykstančio dialogo, kaip trečiojo vystomojo bendradarbiavimo tipo, didėjančią reikšmę, visų pirma sektorių programų paramai. Atsižvelgiant į tai, reikės išanalizuoti naują techninės pagalbos vaidmenį ir apibrėžti naujus techninės pagalbos poreikius ir reikalavimus.

| 5. | Komisija pabrėžia, kad kiti gebėjimų ugdymo aspektai jai labai svarbūs. |
| --- | --- |

5.

Komisija pabrėžia, kad kiti gebėjimų ugdymo aspektai jai labai svarbūs.

| 6. | Informacija bendrąja RELEX informacine sistema (CRIS) teikiama pagal VPK sektorių kodus, tačiau šį procesą reikia nuolat tobulinti atsižvelgiant į kintančius vadovybės poreikius. Svarstoma, ar nereikėtų padaryti informacinių sistemų pakeitimų, kad būtų galima gauti duomenų apie techninės pagalbos komponentus (kai to reikia). |
| --- | --- |

6.

Informacija bendrąja RELEX informacine sistema (CRIS) teikiama pagal VPK sektorių kodus, tačiau šį procesą reikia nuolat tobulinti atsižvelgiant į kintančius vadovybės poreikius. Svarstoma, ar nereikėtų padaryti informacinių sistemų pakeitimų, kad būtų galima gauti duomenų apie techninės pagalbos komponentus (kai to reikia).

PASTABOS

| 10. | 2007 m. liepos mėn. Komisija pradėjo rengti pagalbos veiksmingumo tikslų siekimo strategiją, skirtą techniniam bendradarbiavimui ir projektų įgyvendinimo padaliniams. Pagrindinis šios strategijos elementas – konsultacijos su skirtingomis susijusiomis Komisijos tarnybomis, ES valstybėmis narėmis ir šalimis partnerėmis.
  Komisijos nuomone, šalių strategijos dokumentų analizė pagal šalis suteikia pakankamai informacijos, kad būtų galima parengti reagavimo strategiją ir pasirinkti pagrindinius sektorius, kad būtų atsižvelgta į institucinius aspektus, kad būtų orientuojamasi į atskirus sektorius arba kad būtų nustatyta, jog gebėjimų ugdymas yra pagrindinė sritis, kuriai Komisija skiria savo įnašą. Komisijos požiūriu reaguojant į vis didėjantį gebėjimų ugdymo svarbos pripažinimą, instituciniams aspektams reikia taikyti visapusišką požiūrį, o ne atlikti preliminarią ir sistemingą institucinių aspektų analizę.
  Be to, instituciniai aspektai toliau analizuojami programos planavimo etapu. Pavyzdžiui, vertinant tinkamumą biudžetinei paramai gauti, sistemingai ir išsamiai vertinama viešųjų finansų valdymo sistema. |
| --- | --- |

10.

2007 m. liepos mėn. Komisija pradėjo rengti pagalbos veiksmingumo tikslų siekimo strategiją, skirtą techniniam bendradarbiavimui ir projektų įgyvendinimo padaliniams. Pagrindinis šios strategijos elementas – konsultacijos su skirtingomis susijusiomis Komisijos tarnybomis, ES valstybėmis narėmis ir šalimis partnerėmis.

Komisijos nuomone, šalių strategijos dokumentų analizė pagal šalis suteikia pakankamai informacijos, kad būtų galima parengti reagavimo strategiją ir pasirinkti pagrindinius sektorius, kad būtų atsižvelgta į institucinius aspektus, kad būtų orientuojamasi į atskirus sektorius arba kad būtų nustatyta, jog gebėjimų ugdymas yra pagrindinė sritis, kuriai Komisija skiria savo įnašą. Komisijos požiūriu reaguojant į vis didėjantį gebėjimų ugdymo svarbos pripažinimą, instituciniams aspektams reikia taikyti visapusišką požiūrį, o ne atlikti preliminarią ir sistemingą institucinių aspektų analizę.

Be to, instituciniai aspektai toliau analizuojami programos planavimo etapu. Pavyzdžiui, vertinant tinkamumą biudžetinei paramai gauti, sistemingai ir išsamiai vertinama viešųjų finansų valdymo sistema.

| 11. | Iš pradžių buvo manoma, kad koncepcijos dokumentas bus priemonė, padėsianti parengti ir taikyti sektoriams taikomą požiūrį ir paremsianti institucinę ir gebėjimų analizę sektorių lygmeniu. Iš tiesų šis dokumentas buvo parengtas siekiant pabaigti 2003 m. paskelbtas EB paramos sektorių programoms gaires. Jo turinį galima lengvai pakoreguoti, kad jį būtų galima taikyti subsektorių (teminei) analizei ir projektų lygmeniu. Tačiau ši metodika (pagrįsta sektoriaus „pranašumo pozicijos“ nustatymu) negali būti visapusiškai taikoma vertinimams visos šalies mastu, kurie yra itin sudėtingi ir keblūs ir kuriems reikia taikyti ad hoc metodiką.
  Remdamasi šiuo koncepcijos dokumentu, Komisija toliau tobulina institucinio vertinimo sektorių lygmeniu metodiką. Naujosiose EB paramos sektorių programoms gairėse (2007 m. liepos mėn.) pateikiamos tolesnės rekomendacijos šiuo klausimu. Bandomos papildomos priemonės. Komisija rengia mokymus šiais klausimais taip pat ir šalių lygmeniu. |
| --- | --- |

11.

Iš pradžių buvo manoma, kad koncepcijos dokumentas bus priemonė, padėsianti parengti ir taikyti sektoriams taikomą požiūrį ir paremsianti institucinę ir gebėjimų analizę sektorių lygmeniu. Iš tiesų šis dokumentas buvo parengtas siekiant pabaigti 2003 m. paskelbtas EB paramos sektorių programoms gaires. Jo turinį galima lengvai pakoreguoti, kad jį būtų galima taikyti subsektorių (teminei) analizei ir projektų lygmeniu. Tačiau ši metodika (pagrįsta sektoriaus „pranašumo pozicijos“ nustatymu) negali būti visapusiškai taikoma vertinimams visos šalies mastu, kurie yra itin sudėtingi ir keblūs ir kuriems reikia taikyti ad hoc metodiką.

Remdamasi šiuo koncepcijos dokumentu, Komisija toliau tobulina institucinio vertinimo sektorių lygmeniu metodiką. Naujosiose EB paramos sektorių programoms gairėse (2007 m. liepos mėn.) pateikiamos tolesnės rekomendacijos šiuo klausimu. Bandomos papildomos priemonės. Komisija rengia mokymus šiais klausimais taip pat ir šalių lygmeniu.

| 12. | Gebėjimų ugdymo ir techninės pagalbos klausimai nagrinėjami skirtingose gairėse, įskaitant paramos sektoriams ir biudžetui rekomendacijas (neseniai paskelbtas paramos sektorių programoms rekomendacijas (2007 m. liepos mėn.) ir bendrosios paramos biudžetui gaires (2007 m. sausio mėn.) bei konkretiems sektoriams taikomas rekomendacijas. Delegacijoms skirtų visapusiškų gairių dėl potencialaus techninės pagalbos vaidmens specifinėje ir itin sudėtingoje institucinių gebėjimų ugdymo srityje rengimas yra opus klausimas, kurį reikia spręsti lanksčiai ir atsižvelgiant į bendras aplinkybes.
  Komisija nusprendė parengti dalyvavimu pagrįstą ir visapusišką strategiją, atitinkančią Paryžiaus deklaracijos įsipareigojimus ir ES tikslus. Porinių projektų negalima pradėti, kol nesukurtos tinkamos paramą gaunančių administracijų struktūros ir kol neparengtas projektų teikimo planas. Taikymo galimybę kituose regionuose reikia atidžiai apsvarstyti, kad būtų užtikrintas tinkamas įgyvendinimas ir ES partnerių atsakas. |
| --- | --- |

12.

Gebėjimų ugdymo ir techninės pagalbos klausimai nagrinėjami skirtingose gairėse, įskaitant paramos sektoriams ir biudžetui rekomendacijas (neseniai paskelbtas paramos sektorių programoms rekomendacijas (2007 m. liepos mėn.) ir bendrosios paramos biudžetui gaires (2007 m. sausio mėn.) bei konkretiems sektoriams taikomas rekomendacijas. Delegacijoms skirtų visapusiškų gairių dėl potencialaus techninės pagalbos vaidmens specifinėje ir itin sudėtingoje institucinių gebėjimų ugdymo srityje rengimas yra opus klausimas, kurį reikia spręsti lanksčiai ir atsižvelgiant į bendras aplinkybes.

Komisija nusprendė parengti dalyvavimu pagrįstą ir visapusišką strategiją, atitinkančią Paryžiaus deklaracijos įsipareigojimus ir ES tikslus. Porinių projektų negalima pradėti, kol nesukurtos tinkamos paramą gaunančių administracijų struktūros ir kol neparengtas projektų teikimo planas. Taikymo galimybę kituose regionuose reikia atidžiai apsvarstyti, kad būtų užtikrintas tinkamas įgyvendinimas ir ES partnerių atsakas.

| 15. | Antra įtrauka. Naujausiame peržiūrėtame finansiniame reglamente ir jo įgyvendinimo taisyklėse padaryti keli patobulinimai. Vienas iš šių patobulinimų – pakeista vadinamoji „d + 3“ taisyklė, kurią taikant turėtų palengvėti projektų įgyvendinimas susiejant sutarčių sudarymo laiką ir realią projekto trukmę.

  Trečia įtrauka. Atskaitomybė yra vienas iš atraminių Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo elementų. Stiprinti išmatuojamus į rezultatus orientuotus rodiklius – naujojo programavimo ciklo prioritetas.

  Ketvirta įtrauka. Geresnis institucinių ir gebėjimų problemų vertinimas bus skatinamas teikiant rekomendacijas ir mokymą. |
| --- | --- |

15.

Antra įtrauka. Naujausiame peržiūrėtame finansiniame reglamente ir jo įgyvendinimo taisyklėse padaryti keli patobulinimai. Vienas iš šių patobulinimų – pakeista vadinamoji „d + 3“ taisyklė, kurią taikant turėtų palengvėti projektų įgyvendinimas susiejant sutarčių sudarymo laiką ir realią projekto trukmę.

Trečia įtrauka. Atskaitomybė yra vienas iš atraminių Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo elementų. Stiprinti išmatuojamus į rezultatus orientuotus rodiklius – naujojo programavimo ciklo prioritetas.

Ketvirta įtrauka. Geresnis institucinių ir gebėjimų problemų vertinimas bus skatinamas teikiant rekomendacijas ir mokymą.

| 16. | Techninės pagalbos sutartys daugiausia naudojamos tais atvejais, kad paslaugų teikėjas privalo atlikti patariamąjį vaidmenį, valdyti arba prižiūrėti projektą arba parūpinti sutartyje nurodytus ekspertus. Nuo 2006 m. vasario 1 d. ekspertai nebeskirstomi į tarptautinius ir vietinius ekspertus.
  Naujosiose techninės pagalbos gairėse bus aiškiau išdėstytas techninės pagalbos vaidmuo nuo identifikavimo ir formulavimo etapų. |
| --- | --- |

16.

Techninės pagalbos sutartys daugiausia naudojamos tais atvejais, kad paslaugų teikėjas privalo atlikti patariamąjį vaidmenį, valdyti arba prižiūrėti projektą arba parūpinti sutartyje nurodytus ekspertus. Nuo 2006 m. vasario 1 d. ekspertai nebeskirstomi į tarptautinius ir vietinius ekspertus.

Naujosiose techninės pagalbos gairėse bus aiškiau išdėstytas techninės pagalbos vaidmuo nuo identifikavimo ir formulavimo etapų.

1 langelis

Sveikatos sektoriaus paramos programa ir toliau remiami sektoriai, jau įtraukti į ankstesnį projektą (7 AKR Angola 35), tačiau ji vykdoma vis dar labai sunkiomis aplinkybėmis (padėtis po konflikto, institucinis silpnumas, decentralizavimo procesas). Tiesa, kad pradžios ataskaitoje dėmesys atkreiptas į pernelyg ambicingus programos tikslus. Veiksmų planai ir programos sąmatos buvo iš esmės parengti remiantis šioje pradinėje ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis. Šiandien programa veikia, yra naudinga, ją vertina Sveikatos ministerijos centro ir provincijų partneriai.

| 17. | Gebėjimų ugdymo procesai yra iš esmės politinio pobūdžio: juose dalyvauja daug nacionalinio lygmens veikėjų, kurių interesai ir planai gali būti skirtingi. Komisija pripažįsta, jog siekiant, kad jos parama gebėjimų ugdymui būtų sėkmingai įgyvendinta, vietinių veikėjų įsipareigojimas yra nepaprastai svarbus, ir sutinka, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas įsipareigojimų ir realių poreikių vertinimui. Šiuo požiūriu vyksta metodinis darbas siekiant parengti analitinę priemonę, kuria būtų nagrinėjami įvairūs veiksniai, darantys poveikį realiam įsitraukimui į projektus, ir kuri paremtų realų nacionalinių įsipareigojimų (intereso) vertinimą. Ši priemonė ir metodai turės būti nuodugniai išbandyti ir taikomi palaipsniui dėmesį skiriant politiniam aspektui ir politiškai opiems klausimams.
  Be to, Komisija turi galimybę prireikus sustabdyti finansavimo susitarimo įgyvendinimą, jeigu paramą gaunanti valstybė neįvykdo vieno iš savo įsipareigojimų. |
| --- | --- |

17.

Gebėjimų ugdymo procesai yra iš esmės politinio pobūdžio: juose dalyvauja daug nacionalinio lygmens veikėjų, kurių interesai ir planai gali būti skirtingi. Komisija pripažįsta, jog siekiant, kad jos parama gebėjimų ugdymui būtų sėkmingai įgyvendinta, vietinių veikėjų įsipareigojimas yra nepaprastai svarbus, ir sutinka, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas įsipareigojimų ir realių poreikių vertinimui. Šiuo požiūriu vyksta metodinis darbas siekiant parengti analitinę priemonę, kuria būtų nagrinėjami įvairūs veiksniai, darantys poveikį realiam įsitraukimui į projektus, ir kuri paremtų realų nacionalinių įsipareigojimų (intereso) vertinimą. Ši priemonė ir metodai turės būti nuodugniai išbandyti ir taikomi palaipsniui dėmesį skiriant politiniam aspektui ir politiškai opiems klausimams.

Be to, Komisija turi galimybę prireikus sustabdyti finansavimo susitarimo įgyvendinimą, jeigu paramą gaunanti valstybė neįvykdo vieno iš savo įsipareigojimų.

| 19. | Audito Rūmų nurodyta trukmė yra įprasta bendradarbiavimo veikloje, kad ir koks būtų paramos teikėjas (Pasaulio bankas, JT agentūros, dvišalio bendradarbiavimo agentūros). Ji labai priklauso nuo projekto ciklo. |
| --- | --- |

19.

Audito Rūmų nurodyta trukmė yra įprasta bendradarbiavimo veikloje, kad ir koks būtų paramos teikėjas (Pasaulio bankas, JT agentūros, dvišalio bendradarbiavimo agentūros). Ji labai priklauso nuo projekto ciklo.

| 20. | Bendrai, teikiant techninę pagalbą tikrinimą ir atnaujinimą reikia atlikti pradiniu etapu ir tai yra jų techninių užduočių dalis. |
| --- | --- |

20.

Bendrai, teikiant techninę pagalbą tikrinimą ir atnaujinimą reikia atlikti pradiniu etapu ir tai yra jų techninių užduočių dalis.

| 21. | Pirminė loginės sistemos matrica gali kartais atrodyti neišsami arba būti pasenusi tuo metu, kai pradedamas projektas, todėl ją reikia peržiūrėti ir prireikus patobulinti ir (arba) atnaujinti projekto įgyvendinimo metu. Įprasta, kad finansavimo susitarimai ir konsultantų techninės užduotys iš dalies keičiamos. |
| --- | --- |

21.

Pirminė loginės sistemos matrica gali kartais atrodyti neišsami arba būti pasenusi tuo metu, kai pradedamas projektas, todėl ją reikia peržiūrėti ir prireikus patobulinti ir (arba) atnaujinti projekto įgyvendinimo metu. Įprasta, kad finansavimo susitarimai ir konsultantų techninės užduotys iš dalies keičiamos.

3 langelis

Atsižvelgdama į uždelstą pradinį etapą, šiuo metu Komisija rengia finansavimo susitarimo pakeitimą, kad projektui būtų numatytas pakankamas įgyvendinimo laikotarpis ir kad projektas būtų visiškai pritaikytas dabartiniams Vietnamo poreikiams. Vidurio laikotarpio vertinimas parodė, kad Komisijos taikomas požiūris pasitvirtino ir kad reikia iš dalies pakeisti finansavimo susitarimą.

| 22. | Sutarčių sudarymui taikomos griežtos taisyklės. Jos padeda užtikrinti, kad būtų atrinkti tinkamai kvalifikuoti rangovai laikantis nešališkumo principo, kad būtų atrinktas ekonominiu požiūriu geriausias pasiūlymas ir kad būtų paisoma visiško skaidrumo, kaip dera naudojant viešąsias lėšas. Tarptautinio riboto konkurso procedūros taikymas numatytas Finansinio reglamento (taikomo biudžetui) įgyvendinimo taisyklėse ir bendrajame reglamente (EPF); paprastai ši procedūra gali būti baigta per šešis ar septynis mėnesius. |
| --- | --- |

22.

Sutarčių sudarymui taikomos griežtos taisyklės. Jos padeda užtikrinti, kad būtų atrinkti tinkamai kvalifikuoti rangovai laikantis nešališkumo principo, kad būtų atrinktas ekonominiu požiūriu geriausias pasiūlymas ir kad būtų paisoma visiško skaidrumo, kaip dera naudojant viešąsias lėšas. Tarptautinio riboto konkurso procedūros taikymas numatytas Finansinio reglamento (taikomo biudžetui) įgyvendinimo taisyklėse ir bendrajame reglamente (EPF); paprastai ši procedūra gali būti baigta per šešis ar septynis mėnesius.

| 24. | Nauja vadinamosios „d+3 taisyklės“ taikymo pradžia pagal naujausią peržiūrėtą Finansinį reglamentą jau yra patobulinimas (taip pat žr. Komisijos pastabą dėl 15 dalies). Teisės aktų leidėjas nustatė „d + 3 taisyklę“ siekdamas subalansuoti būtinybę kontroliuoti sumas, kurios turi būti įsipareigotos sutartimis, ir sunkumus, kurie gali kilti valdant sudėtingus projektus. Ji taip pat yra laikoma paskata paramos gavėjui įgyvendinti finansavimo sprendimus per trumpesnį laikotarpį. |
| --- | --- |

24.

Nauja vadinamosios „d+3 taisyklės“ taikymo pradžia pagal naujausią peržiūrėtą Finansinį reglamentą jau yra patobulinimas (taip pat žr. Komisijos pastabą dėl 15 dalies). Teisės aktų leidėjas nustatė „d + 3 taisyklę“ siekdamas subalansuoti būtinybę kontroliuoti sumas, kurios turi būti įsipareigotos sutartimis, ir sunkumus, kurie gali kilti valdant sudėtingus projektus. Ji taip pat yra laikoma paskata paramos gavėjui įgyvendinti finansavimo sprendimus per trumpesnį laikotarpį.

| 25–26. | Pagal EB bendrąjį biudžetą reglamentuojančias taisykles Komisija, prieš nustatydama išlaidų paskirtį (1) ir skelbdama viešąjį konkursą arba kvietimą teikti paraiškas, turi priimti finansavimo sprendimą. Gali susidaryti išskirtinės aplinkybės tais atvejais, kai nukrypimas nuo įprastos sprendimų priėmimo tvarkos galėtų būti pateisinamas. Kaip taisyklė, tokios aplinkybės gali susidaryti tik tuomet, jeigu Komisija negali kontroliuoti sąlygų, kurios pateisintų suspendavimo sąlygos taikymą.
  Europos plėtros fondui taikomose nuostatose numatyta galimybė AKR valstybėms pasinaudoti suspendavimo sąlyga visais tinkamai pagrįstais atvejais ir pritariant Komisijai, kad būtų užtikrinta ankstyva projekto pradžia. Jungtinės AKR ir ES tarybos sprendime Nr. 2/2002 numatytas viešųjų pirkimų konkursų skelbimas taikant suspendavimo sąlygą išskirtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais (priedo 5 punktas). |
| --- | --- |

25–26.

Pagal EB bendrąjį biudžetą reglamentuojančias taisykles Komisija, prieš nustatydama išlaidų paskirtį (1) ir skelbdama viešąjį konkursą arba kvietimą teikti paraiškas, turi priimti finansavimo sprendimą. Gali susidaryti išskirtinės aplinkybės tais atvejais, kai nukrypimas nuo įprastos sprendimų priėmimo tvarkos galėtų būti pateisinamas. Kaip taisyklė, tokios aplinkybės gali susidaryti tik tuomet, jeigu Komisija negali kontroliuoti sąlygų, kurios pateisintų suspendavimo sąlygos taikymą.

Europos plėtros fondui taikomose nuostatose numatyta galimybė AKR valstybėms pasinaudoti suspendavimo sąlyga visais tinkamai pagrįstais atvejais ir pritariant Komisijai, kad būtų užtikrinta ankstyva projekto pradžia. Jungtinės AKR ir ES tarybos sprendime Nr. 2/2002 numatytas viešųjų pirkimų konkursų skelbimas taikant suspendavimo sąlygą išskirtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais (priedo 5 punktas).

| 27. | Šiems atvejams spręsti taikomos įvairios priemonės – nuo galimybės panaikinti sprendimą sudaryti sutartį (jeigu atšaukiama prieš pasirašant sutartį) iki galimybės skirti baudas arba ateityje nesudaryti sutarčių su bendrove.
  Komisija atidžiai analizuoja kiekvieną atvejį ir užtikrina, kad prireikus ekspertų pakeitimas būtų atitinkamos kokybės. |
| --- | --- |

27.

Šiems atvejams spręsti taikomos įvairios priemonės – nuo galimybės panaikinti sprendimą sudaryti sutartį (jeigu atšaukiama prieš pasirašant sutartį) iki galimybės skirti baudas arba ateityje nesudaryti sutarčių su bendrove.

Komisija atidžiai analizuoja kiekvieną atvejį ir užtikrina, kad prireikus ekspertų pakeitimas būtų atitinkamos kokybės.

5 langelis

Eksperto pakeitimas davė patenkinamų rezultatų.

| 28. | Pokalbiai su komandų vadovais organizuojami sistemingiau, kai tai susiję su projektais, kuriuose numatyti aukšto lygio susitikimai.
  Bendrovių kandidačių techniniai pajėgumai ir ankstesnė sutarčių valdymo patirtis analizuojama per pirminės atrankos procedūrą, po kurios sudaromas kandidatų sąrašas. Paraiškų teikėjai privalo pateikti pagrindžiančius dokumentus (iki 15), kuriuose pateikiama informacija apie vykdytas sutartis. Jeigu šiuose dokumentuose paminėtos EB finansuotos sutartys, Komisija patikrina, ar šių sutarčių rezultatas buvo patenkinamas.
  Sutarčių sudarymo kriterijus reikia parengti atidžiai, kad jie nebūtų painiojami su atrankos kriterijais. Atsižvelgiant į nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką reikia prisiminti, kad svarbu atskirti požiūrį į atrankos kriterijų vertinimą ir sutarčių sudarymo kriterijų vertinimą. „Bendri bendrovės pajėgumai“ paprastai vertinami pirmuoju procedūros etapu, kai nustatoma, ar bendrovė pajėgi įgyvendinti projektą (atrankos kriterijai), o antruoju procedūros etapu, t. y. vertinant pasiūlymo kokybę (vertinimo (sutarties sudarymo) kriterijai) šie pajėgumai gali būti nebevertinami. Komisija laikosi vienodo požiūrio į kandidatus principo, taikydama objektyvius kriterijus. |
| --- | --- |

28.

Pokalbiai su komandų vadovais organizuojami sistemingiau, kai tai susiję su projektais, kuriuose numatyti aukšto lygio susitikimai.

Bendrovių kandidačių techniniai pajėgumai ir ankstesnė sutarčių valdymo patirtis analizuojama per pirminės atrankos procedūrą, po kurios sudaromas kandidatų sąrašas. Paraiškų teikėjai privalo pateikti pagrindžiančius dokumentus (iki 15), kuriuose pateikiama informacija apie vykdytas sutartis. Jeigu šiuose dokumentuose paminėtos EB finansuotos sutartys, Komisija patikrina, ar šių sutarčių rezultatas buvo patenkinamas.

Sutarčių sudarymo kriterijus reikia parengti atidžiai, kad jie nebūtų painiojami su atrankos kriterijais. Atsižvelgiant į nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką reikia prisiminti, kad svarbu atskirti požiūrį į atrankos kriterijų vertinimą ir sutarčių sudarymo kriterijų vertinimą. „Bendri bendrovės pajėgumai“ paprastai vertinami pirmuoju procedūros etapu, kai nustatoma, ar bendrovė pajėgi įgyvendinti projektą (atrankos kriterijai), o antruoju procedūros etapu, t. y. vertinant pasiūlymo kokybę (vertinimo (sutarties sudarymo) kriterijai) šie pajėgumai gali būti nebevertinami. Komisija laikosi vienodo požiūrio į kandidatus principo, taikydama objektyvius kriterijus.

| 30. | Kalbant apie viešąsias institucijas (ES valstybių narių) techninės pagalbos srityje, tokios techninės pagalbos naudojimui yra didelių kliūčių, visų pirma reikalavimas turėti ankstesnės profesinės patirties mažas pajamas gaunančiose šalyse (jos turi tik labai nedaugelis asmenų) ir institucijų nenoras skirti labai kvalifikuotus ir gerai dirbančius darbuotojus dirbti užsienyje.
  Konkurse paprastai gali dalyvauti visi fiziniai ir juridiniai asmenys reikalavimus atitinkančiose šalyse, įskaitant viešąsias institucijas. Nedraudžiama dalyvauti valstybių narių ekspertams ir vietiniams ekspertams. Yra galimybė skelbti pranešimus apie viešuosius konkursus vietos žiniasklaidoje.
  Galima apsvarstyti naujus būdus tinkamiems ekspertams rasti, jeigu jie atitinka taikomas taisykles (Finansinį reglamentą, įgyvendinimo taisykles ir pan). |
| --- | --- |

30.

Kalbant apie viešąsias institucijas (ES valstybių narių) techninės pagalbos srityje, tokios techninės pagalbos naudojimui yra didelių kliūčių, visų pirma reikalavimas turėti ankstesnės profesinės patirties mažas pajamas gaunančiose šalyse (jos turi tik labai nedaugelis asmenų) ir institucijų nenoras skirti labai kvalifikuotus ir gerai dirbančius darbuotojus dirbti užsienyje.

Konkurse paprastai gali dalyvauti visi fiziniai ir juridiniai asmenys reikalavimus atitinkančiose šalyse, įskaitant viešąsias institucijas. Nedraudžiama dalyvauti valstybių narių ekspertams ir vietiniams ekspertams. Yra galimybė skelbti pranešimus apie viešuosius konkursus vietos žiniasklaidoje.

Galima apsvarstyti naujus būdus tinkamiems ekspertams rasti, jeigu jie atitinka taikomas taisykles (Finansinį reglamentą, įgyvendinimo taisykles ir pan).

| 31. | Komandos vadovui būtina turėti vadovavimo įgūdžių, kad galėtų nuosekliai ir veiksmingai organizuoti techninės pagalbos išteklius ir kad atitinkamai užtikrintų techninės pagalbos rezultatų priežiūrą.
  Kalbant apie atskaitingumą, rangovas visada atsiskaito susitariančiajai institucijai (jeigu pagal decentralizuoto valdymo principą sutartį pasirašo paramą gaunanti šalis, rangovas visais atvejais atsiskaito atitinkamai vietos institucijai; jeigu sutartį sudaro Komisija, jis atsiskaito delegacijai). Standartinėse techninėse užduotyse nenumatyta, kad ekspertai turi atlikti tam tikrą funkciją valdant projektą ir vykdant finansų kontrolę.
  Komisija pripažįsta, kad techninei pagalbai tenka skirtingi vaidmenys (įskaitant administracines pareigas) ir peržiūri šį klausimą rengdama būsimą techninio bendradarbiavimo strategiją, kuria siekiama vyriausybėms narėms užtikrinti didesnį aiškumą ir geresnį atskaitingumą. |
| --- | --- |

31.

Komandos vadovui būtina turėti vadovavimo įgūdžių, kad galėtų nuosekliai ir veiksmingai organizuoti techninės pagalbos išteklius ir kad atitinkamai užtikrintų techninės pagalbos rezultatų priežiūrą.

Kalbant apie atskaitingumą, rangovas visada atsiskaito susitariančiajai institucijai (jeigu pagal decentralizuoto valdymo principą sutartį pasirašo paramą gaunanti šalis, rangovas visais atvejais atsiskaito atitinkamai vietos institucijai; jeigu sutartį sudaro Komisija, jis atsiskaito delegacijai). Standartinėse techninėse užduotyse nenumatyta, kad ekspertai turi atlikti tam tikrą funkciją valdant projektą ir vykdant finansų kontrolę.

Komisija pripažįsta, kad techninei pagalbai tenka skirtingi vaidmenys (įskaitant administracines pareigas) ir peržiūri šį klausimą rengdama būsimą techninio bendradarbiavimo strategiją, kuria siekiama vyriausybėms narėms užtikrinti didesnį aiškumą ir geresnį atskaitingumą.

| 32. | Paramos teikėjų koordinavimas visuomet buvo pagrindinis klausimas Komisijai, o nuo 2005 m. nemažai padaryta stengiantis gebėjimų ugdymo srityje skatinti sistemingus koordinuotus veiksmus, įskaitant techninės pagalbos teikimą. Koordinavimas, derinimas, atsakomybė už projektus – tai šiuo metu pagrindiniai pagalbos veiksmingumo darbotvarkės elementai, o Komisija tvirtai pasiryžusi toliau gerinti jų diegimą. Šiomis nuostatomis padedama koordinuoti techninę pagalbą (2). |
| --- | --- |

32.

Paramos teikėjų koordinavimas visuomet buvo pagrindinis klausimas Komisijai, o nuo 2005 m. nemažai padaryta stengiantis gebėjimų ugdymo srityje skatinti sistemingus koordinuotus veiksmus, įskaitant techninės pagalbos teikimą. Koordinavimas, derinimas, atsakomybė už projektus – tai šiuo metu pagrindiniai pagalbos veiksmingumo darbotvarkės elementai, o Komisija tvirtai pasiryžusi toliau gerinti jų diegimą. Šiomis nuostatomis padedama koordinuoti techninę pagalbą (2).

| 33. | Pagalbos veiksmingumo darbotvarkėje numatyta, kad programų valdymas vis daugiau perduodamas vietos administracijoms ir kad palaipsniui nutraukiama projektų valdymo padalinių veikla. Nuo 2003 m. visi EB finansuojamų projektų įgyvendinimo padaliniai formaliai integruoti į nacionalines administracijas:






  — | EB finansuojama techninė pagalba teikiama ir valdoma taikant EB procedūras, taikomas visiems galimiems projektų komponentams arba vykdomai veiklai įgyvendinant projektą. Visose biudžetinę paramą gaunančiose šalyse biudžetinė parama teikiama kartu su EB finansuojamais projektais. Taip atsižvelgiama į poreikį įvairinti pagalbos priemones ir susijusią riziką. Biudžetinė parama nėra naudojama konkrečiam veiksmui finansuoti; išmokos priklauso nuo sutartų tikslų pasiekimo poveikio ir rezultatų požiūriu. Pagal Finansinį reglamentą mokėjimus Komisija atlieka taikydama EB procedūras. Nacionalinės finansinės procedūros taikomos tolesniam tokių išteklių (kurie patenka į nacionalinį paramą gaunančios šalies biudžetą ir todėl nebėra laikomi EB lėšomis) naudojimui. |
| --- | --- | --- |

33.

Pagalbos veiksmingumo darbotvarkėje numatyta, kad programų valdymas vis daugiau perduodamas vietos administracijoms ir kad palaipsniui nutraukiama projektų valdymo padalinių veikla. Nuo 2003 m. visi EB finansuojamų projektų įgyvendinimo padaliniai formaliai integruoti į nacionalines administracijas:

—

EB finansuojama techninė pagalba teikiama ir valdoma taikant EB procedūras, taikomas visiems galimiems projektų komponentams arba vykdomai veiklai įgyvendinant projektą. Visose biudžetinę paramą gaunančiose šalyse biudžetinė parama teikiama kartu su EB finansuojamais projektais. Taip atsižvelgiama į poreikį įvairinti pagalbos priemones ir susijusią riziką. Biudžetinė parama nėra naudojama konkrečiam veiksmui finansuoti; išmokos priklauso nuo sutartų tikslų pasiekimo poveikio ir rezultatų požiūriu. Pagal Finansinį reglamentą mokėjimus Komisija atlieka taikydama EB procedūras. Nacionalinės finansinės procedūros taikomos tolesniam tokių išteklių (kurie patenka į nacionalinį paramą gaunančios šalies biudžetą ir todėl nebėra laikomi EB lėšomis) naudojimui.

| — | Kalbant konkrečiai apie tarptautinę techninę pagalbą, daugeliu atvejų šalys partnerės nenori vykdyti pirkimų ir valdymo dėl įvairių priežasčių, įskaitant dideles išlaidas tarptautiniams ekspertams ir darbo, susijusio su atrankos ir viešųjų pirkimų procedūromis, krūvį. |
| --- | --- |

—

Kalbant konkrečiai apie tarptautinę techninę pagalbą, daugeliu atvejų šalys partnerės nenori vykdyti pirkimų ir valdymo dėl įvairių priežasčių, įskaitant dideles išlaidas tarptautiniams ekspertams ir darbo, susijusio su atrankos ir viešųjų pirkimų procedūromis, krūvį.

Todėl Komisija mano, kad jos požiūris nėra nenuoseklus.

| 34. | Neseniai peržiūrėtas EB bendrajam biudžetui taikomas finansinis reglamentas ir naujos EB išorės pagalbos priemonės (vystomojo bendradarbiavimo priemonė, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė), taip pat 10-ojo EPF įgyvendinimo reglamentas padidina galimybę koordinuoti veiksmus su paramos teikėjais (bendro finansavimo taisyklės naujosiose priemonėse ir nauji valdymo būdai, nustatyti Finansinio reglamento 53–57 straipsniuose).
  Komisija sutinka, kad Paryžiaus deklaracijos tikslų įgyvendinimas – sudėtingas uždavinys. Dėl šios priežasties techninės pagalbos ir projektų įgyvendinimo strategijoje numatytas nuodugnus darbas su dokumentais ir plataus masto konsultacijų etapas. Neseniai VPK atliktas tyrimas dėl projektų įgyvendinimo padalinių ir techninio bendradarbiavimo Paryžiaus deklaracijos rodiklių priežiūros (2007 m. liepos mėn. ataskaita) rodo, kad šis uždavinys kyla visiems paramos teikėjams. |
| --- | --- |

34.

Neseniai peržiūrėtas EB bendrajam biudžetui taikomas finansinis reglamentas ir naujos EB išorės pagalbos priemonės (vystomojo bendradarbiavimo priemonė, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė), taip pat 10-ojo EPF įgyvendinimo reglamentas padidina galimybę koordinuoti veiksmus su paramos teikėjais (bendro finansavimo taisyklės naujosiose priemonėse ir nauji valdymo būdai, nustatyti Finansinio reglamento 53–57 straipsniuose).

Komisija sutinka, kad Paryžiaus deklaracijos tikslų įgyvendinimas – sudėtingas uždavinys. Dėl šios priežasties techninės pagalbos ir projektų įgyvendinimo strategijoje numatytas nuodugnus darbas su dokumentais ir plataus masto konsultacijų etapas. Neseniai VPK atliktas tyrimas dėl projektų įgyvendinimo padalinių ir techninio bendradarbiavimo Paryžiaus deklaracijos rodiklių priežiūros (2007 m. liepos mėn. ataskaita) rodo, kad šis uždavinys kyla visiems paramos teikėjams.

| 37. | Bėgant metams buvo patobulinta į rezultatus orientuota priežiūra; visos Komisijos tarnybos (būstinės ir delegacijos) ją dabar laiko veiksmingu mechanizmu, kuris suteikia nešališką bendros projektų būklės vaizdą ir kuriuo galima pagrįsti įprastus priežiūros mechanizmus. |
| --- | --- |

37.

Bėgant metams buvo patobulinta į rezultatus orientuota priežiūra; visos Komisijos tarnybos (būstinės ir delegacijos) ją dabar laiko veiksmingu mechanizmu, kuris suteikia nešališką bendros projektų būklės vaizdą ir kuriuo galima pagrįsti įprastus priežiūros mechanizmus.

| 39. | Žr. Komisijos pastabą dėl 28 dalies. |
| --- | --- |

39.

Žr. Komisijos pastabą dėl 28 dalies.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

1 rekomendacija

Komisijos nuomone, taikant esamą požiūrį rengiant programavimo dokumentus jau tinkamai atsižvelgiama į susijusius institucinius aspektus. Instituciniams aspektams Komisija skiria ypatingą dėmesį. Į juos atsižvelgiama viso operacijų ciklo metu, pradedant programavimo etapu.

Esamoje bendroje šalių strategijos dokumentų rengimo sistemoje (remiantis 2006 m. balandžio 11 d. Tarybos išvadomis) aiškiai nustatyta, kad į šį dokumentą turi būti įtraukta bendra šalies padėties analizė, kuri apima ir institucinius aspektus. Remiantis šiuo vertinimu, pasirenkamas pagrindinis sektorius.

2 rekomendacija

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Iš tiesų, siekiant su ES susijusių tikslų, jau nuspręsta parengti techninio bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo strategiją, kuria taip sprendžiami projektų įgyvendinimo padalinio klausimai. Bendras šio 2007 m. liepos mėn. pradėto proceso tikslas – pagerinti techninio bendradarbiavimo kokybę, dėmesį skiriant techninės pagalbos personalui atsižvelgiant į gebėjimų ugdymo klausimus ir gerąją patirtį šioje srityje. Techninės pagalbos gairių rengimas bus šio proceso dalis – bus pasinaudota plataus masto konsultacijų su delegacijomis, būstinių tarnybomis, valstybėmis narėmis ir vyriausybėmis partnerėmis rezultatais. Techninės pagalbos gairės bus esminis elementas skatinant sistemingesnį strateginį požiūrį. Vis dėlto atsižvelgdama į tokio įnašo sudėtingumą, Komisija tiki, kad šiomis gairėmis turi būti paremtas lankstus ir konkrečiomis aplinkybėmis pagrįstas požiūris (pritaikomas šalies ir sektoriaus padėčiai), kuriuo suteikiamos priemonės geriau suprasti konkrečios padėties ypatumus.

3 rekomendacija

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Vartotojams skirtose techninės pagalbos rekomendacijose dėmesys bus skirtas geresniam gebėjimų ugdymo projektų planavimui, įskaitant atitinkamam techninės pagalbos poreikių nagrinėjimui. Kokybės paramos grupės padės įgyvendinti šį požiūrį.

| 46. | Žr. Komisijos pastabas dėl 19–21 dalių.

  Antra įtrauka. Žr. Komisijos pastabas dėl 22–26 dalių.

  Trečia įtrauka. Žr. Komisijos pastabas dėl 27–28 dalių.

  Ketvirta įtrauka. Žr. Komisijos pastabas dėl 29–30 dalių.

  Penkta įtrauka. Žr. Komisijos pastabas dėl 32–34 dalių. |
| --- | --- |

46.

Žr. Komisijos pastabas dėl 19–21 dalių.

Antra įtrauka. Žr. Komisijos pastabas dėl 22–26 dalių.

Trečia įtrauka. Žr. Komisijos pastabas dėl 27–28 dalių.

Ketvirta įtrauka. Žr. Komisijos pastabas dėl 29–30 dalių.

Penkta įtrauka. Žr. Komisijos pastabas dėl 32–34 dalių.

4 rekomendacija

Atsižvelgdama į šią rekomendaciją, Komisija jau pradėjo taikyti arba pradeda taikyti keletą priemonių, kurias galima taikyti pagal galiojančius teisės aktus (žr. 24 dalį). Komisija taip pat peržiūri esamas procedūras remdamasi gerosios patirties ir pagalbos veiksmingumo principais techninės pagalbos srityje (EuropeAid techninio bendradarbiavimo ir projektų įgyvendinimo padalinių strategijos darbo su dokumentais etapas).

5 rekomendacija

Komisija mano, jog esamais vertinimo kriterijais užtikrinama, kad taikant objektyvius kriterijus būtų laikomasi vienodo požiūrio į kandidatus principo. Taip pat žr. Komisijos pastabą dėl 28 dalies.

6 rekomendacija

Kaip taisyklė, viešųjų pirkimų taisyklės padeda užtikrinti, kad būtų atrinkti tinkamai kvalifikuoti rangovai laikantis nešališkumo principo, kad būtų atrinktas ekonominiu požiūriu geriausias pasiūlymas ir kad būtų paisoma visiško skaidrumo, kaip dera naudojant viešąsias lėšas. Viešųjų institucijų ekspertų dalyvavimą reikia svarstyti atsižvelgiant į kompetenciją ir patirtį, būtiną teikiant techninę pagalbą. Taip pat žr. Komisijos pastabą dėl 30 dalies.

7 rekomendacija

Komisija šiuo metu rengia techninės pagalbos naudojimo ir techninio bendradarbiavimo strategiją siekiant padidinti pagalbos veiksmingumą pagal Paryžiaus deklaraciją. Ši strategija dar labiau parems koordinuotus veiksmus su šalimi partnere ir kitais paramos teikėjais vadovaujant šaliai partnerei.

Tačiau suderintos techninės pagalbos naudojimas taip pat priklauso nuo kitos paramos teikėjų politikos, taikomos praktikos ir nuo vyriausybės partnerės vadovybės.

8 rekomendacija

Techninės pagalbos rezultatai prižiūrimi įgyvendinant projektą ir jeigu rezultatai neatitinka sutartinių įsipareigojimų, Komisija imasi būtinų priemonių, įskaitant ekspertų pakeitimą. Kiekvienas projekto vadovas kiekvienai paslaugų sutarčiai turi kasmet užpildyti „Rangovo vertinimo formą EB lėšomis finansuojamoms paslaugų sutartims“ ir ją pridėti prie galutinės ataskaitos. Tuo remdamasis projektų vadovas įvertina rangovo ir pagrindinių ekspertų veiklos rezultatus.

Kalbant apie naujų sutarčių sudarymą, pirminės atrankos metu analizuojamas bendrovių kandidačių techninis pajėgumas, įskaitant ankstesnę sutarčių valdymo patirtį, o paraiškų teikėjai privalo pateikti pagrindžiančius dokumentus, kuriuose pateikiama informacija apie vykdytas sutartis. Komisija, taikydama objektyvius kriterijus, laikosi vienodo požiūrio į kandidatus principo. Taip pat žr. Komisijos pastabą dėl 28 dalies.

---

(1)  Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 75 straipsnis.

(2)  Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos veiksmingumo, 2005 m. kovo mėn.; Pagalbos veiksmingumo paketas, 2006 m. kovo mėn.; 10-ojo EPF programavimo gairės ir bendra sistema bendram programavimui; Tarybos išvados dėl elgesio kodekso dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką, 2007 m. gegužės mėn.

---