# Euroopa Liidu C 277E/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 277E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide20. november 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 277E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide20. november 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2007/C 277E/01 | Nõukogu 23. juuli 2007. aasta ühine seisukoht (EÜ) nr 15/2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus | 1 |
| 2007/C 277E/02 | Nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta ühine seisukoht (EÜ) nr 16/2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (
  1
  ) | 8 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2007/C 277E/01

Nõukogu 23. juuli 2007. aasta ühine seisukoht (EÜ) nr 15/2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus

1

2007/C 277E/02

Nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta ühine seisukoht (EÜ) nr 16/2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (
  1
  )

1

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 20.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 277/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) NR 15/2007,

23. juuli 2007,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2007. aasta otsus nr .../2007/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus”

(2007/C 277 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu kohaselt tuleks kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse tegevus peab kaasa aitama tervisekaitse kõrge taseme saavutamisele. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu kohaselt tuleks kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse tegevus peab kaasa aitama tervisekaitse kõrge taseme saavutamisele.

| (2) | Ühenduse tegevus peaks täiendama liikmesriikide poliitikat, mille eesmärgiks on rahvatervise parandamine, inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamine ja narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjude vähendamine, sealhulgas teavitamis- ja ennetuspoliitika. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse tegevus peaks täiendama liikmesriikide poliitikat, mille eesmärgiks on rahvatervise parandamine, inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamine ja narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjude vähendamine, sealhulgas teavitamis- ja ennetuspoliitika.

| (3) | Arvestades asjaolu, et teadusuuringute andmetel mõjutab narkootikumisõltuvusega seotud haigestumus ja suremus üsna suurt osa Euroopa kodanikest, on narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjud rahvatervise oluline probleem. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades asjaolu, et teadusuuringute andmetel mõjutab narkootikumisõltuvusega seotud haigestumus ja suremus üsna suurt osa Euroopa kodanikest, on narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjud rahvatervise oluline probleem.

| (4) | Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile ELi narkostrateegia ja narkootikumidealase tegevuskava (2000–2004) lõpphindamise tulemuste kohta rõhutati vajadust kaasata kodanikuühiskond korrapäraselt ELi narkopoliitika määratlemisse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile ELi narkostrateegia ja narkootikumidealase tegevuskava (2000–2004) lõpphindamise tulemuste kohta rõhutati vajadust kaasata kodanikuühiskond korrapäraselt ELi narkopoliitika määratlemisse.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsus nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (4), sisaldab narkootikumisõltuvuse strateegiate ja meetmete väljatöötamist kui ühte olulisemat elustiiliga seotud tervist määravat tegurit. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsus nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (4), sisaldab narkootikumisõltuvuse strateegiate ja meetmete väljatöötamist kui ühte olulisemat elustiiliga seotud tervist määravat tegurit.

| (6) | Nõukogu soovitas 18. juuni 2003. aasta soovituses 2003/488/EÜ narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjude ennetamise ja vähendamise kohta (5), et liikmesriigid seaksid rahvatervise üheks eesmärgiks narkootikumisõltuvuse ennetamise ja narkosõltuvusega seotud riskide vähendamise ning et nad koostaksid ja rakendaksid vastavad kõikehõlmavad strateegiad. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu soovitas 18. juuni 2003. aasta soovituses 2003/488/EÜ narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjude ennetamise ja vähendamise kohta (5), et liikmesriigid seaksid rahvatervise üheks eesmärgiks narkootikumisõltuvuse ennetamise ja narkosõltuvusega seotud riskide vähendamise ning et nad koostaksid ja rakendaksid vastavad kõikehõlmavad strateegiad.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kinnitas 2004. aasta detsembris ELi narkostrateegia 2005–2012, mis hõlmab kõiki narkootikumidega seotud Euroopa Liidu tegevusi ja milles sätestatakse peamised eesmärgid. Nende eesmärkide hulka kuuluvad kõrgetasemeline tervisekaitse, heaolu ja sotsiaalne ühtekuuluvus, mis saavutatakse ennetades ja vähendades narkootikumide kasutamist, sõltuvust ning narkootikumidega seotud kahju tervisele ja ühiskonnale. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kinnitas 2004. aasta detsembris ELi narkostrateegia 2005–2012, mis hõlmab kõiki narkootikumidega seotud Euroopa Liidu tegevusi ja milles sätestatakse peamised eesmärgid. Nende eesmärkide hulka kuuluvad kõrgetasemeline tervisekaitse, heaolu ja sotsiaalne ühtekuuluvus, mis saavutatakse ennetades ja vähendades narkootikumide kasutamist, sõltuvust ning narkootikumidega seotud kahju tervisele ja ühiskonnale.

| (8) | Nõukogu võttis vastu ELi narkootikumidealase tegevuskava (2005–2008) (6), mis on oluline vahend ELi narkostrateegia 2005–2012 muutmisel konkreetseteks meetmeteks. Tegevuskava lõppeesmärk on märkimisväärselt vähendada narkootikumide kasutamist elanikkonna hulgas ning vähendada sotsiaalseid ja tervisekahjusid, mida põhjustavad ebaseaduslik narkootikumide kasutamine ja kaubandus. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu võttis vastu ELi narkootikumidealase tegevuskava (2005–2008) (6), mis on oluline vahend ELi narkostrateegia 2005–2012 muutmisel konkreetseteks meetmeteks. Tegevuskava lõppeesmärk on märkimisväärselt vähendada narkootikumide kasutamist elanikkonna hulgas ning vähendada sotsiaalseid ja tervisekahjusid, mida põhjustavad ebaseaduslik narkootikumide kasutamine ja kaubandus.

| (9) | Käesoleva otsusega loodud eriprogrammi „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus” (edaspidi „programm”) eesmärgiks on ELi narkostrateegias 2005–2012 ja ELi narkootikumidealastes tegevuskavades 2005–2008 ja 2009–2012 määratletud eesmärkide elluviimine narkootikumide kasutamise ennetamiseks mõeldud projektide toetamise abil, sealhulgas tegelemine narkootikumidega seotud kahju vähendamise ja ravimeetoditega, võttes arvesse viimaseid teaduslikult põhjendatud teadmisi. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega loodud eriprogrammi „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus” (edaspidi „programm”) eesmärgiks on ELi narkostrateegias 2005–2012 ja ELi narkootikumidealastes tegevuskavades 2005–2008 ja 2009–2012 määratletud eesmärkide elluviimine narkootikumide kasutamise ennetamiseks mõeldud projektide toetamise abil, sealhulgas tegelemine narkootikumidega seotud kahju vähendamise ja ravimeetoditega, võttes arvesse viimaseid teaduslikult põhjendatud teadmisi.

| (10) | Tähtis ja vajalik on tunnistada tõsiseid, vahetuid ja pikaajalisi mõjusid, mida narkootikumid põhjustavad tervisele, psühholoogilisele ja sotsiaalsele arengule, sealhulgas asjaomaste üksikisikute, perekondade ja kogukondade võrdsetele võimalustele, ning tunnistada suuri sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid ühiskonnale tervikuna. |
| --- | --- |

(10)

Tähtis ja vajalik on tunnistada tõsiseid, vahetuid ja pikaajalisi mõjusid, mida narkootikumid põhjustavad tervisele, psühholoogilisele ja sotsiaalsele arengule, sealhulgas asjaomaste üksikisikute, perekondade ja kogukondade võrdsetele võimalustele, ning tunnistada suuri sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid ühiskonnale tervikuna.

| (11) | Erilist tähelepanu tuleks pöörata narkootikumide kasutamise ennetamisele noorte seas, kes moodustavad rahvastiku kõige kaitsetuma osa. Ennetustöö peamiseks väljakutseks on tervislike eluviiside propageerimine noorte hulgas. |
| --- | --- |

(11)

Erilist tähelepanu tuleks pöörata narkootikumide kasutamise ennetamisele noorte seas, kes moodustavad rahvastiku kõige kaitsetuma osa. Ennetustöö peamiseks väljakutseks on tervislike eluviiside propageerimine noorte hulgas.

| (12) | Euroopa Ühendus võib narkomaania ennetus- ja teavitustegevuse, sealhulgas narkosõltuvuse ravi ning sellega seotud tervisekahjude vähendamise valdkonnas anda lisandväärtuse liikmesriikide võetud meetmetele, täiendades neid meetmeid ja edendades koostoimet. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Ühendus võib narkomaania ennetus- ja teavitustegevuse, sealhulgas narkosõltuvuse ravi ning sellega seotud tervisekahjude vähendamise valdkonnas anda lisandväärtuse liikmesriikide võetud meetmetele, täiendades neid meetmeid ja edendades koostoimet.

| (13) | Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7), artikli 7 lõike 3 kohaselt peaks komisjon teavitama Euroopa Parlamenti käesoleva programmi rakendamisega seotud komiteemenetlusest. Eelkõige peaks Euroopa Parlament saama korralduskomiteele esitatava aasta töökava eelnõu. Lisaks peaks Euroopa Parlament saama komitee koosolekute hääletustulemused ja protokollide kokkuvõtted. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7), artikli 7 lõike 3 kohaselt peaks komisjon teavitama Euroopa Parlamenti käesoleva programmi rakendamisega seotud komiteemenetlusest. Eelkõige peaks Euroopa Parlament saama korralduskomiteele esitatava aasta töökava eelnõu. Lisaks peaks Euroopa Parlament saama komitee koosolekute hääletustulemused ja protokollide kokkuvõtted.

| (14) | Vastastikune täiendavus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (edaspidi „keskus”) tehnilise oskusteabega tuleks tagada keskuses välja töötatud metoodika ja parimate tavade kasutamise abil ning keskuse kaasamisega aasta töökava ettevalmistamisse. |
| --- | --- |

(14)

Vastastikune täiendavus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (edaspidi „keskus”) tehnilise oskusteabega tuleks tagada keskuses välja töötatud metoodika ja parimate tavade kasutamise abil ning keskuse kaasamisega aasta töökava ettevalmistamisse.

| (15) | Kuna teavet tuleb vahetada ühenduse tasandil ning parimat praktikat on vaja levitada kogu ühenduses, ei saa liikmesriigid käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada ning tulenevalt vajadusest kooskõlastatud ja mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi järele ning arvestades programmi ulatust ja mõju, on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(15)

Kuna teavet tuleb vahetada ühenduse tasandil ning parimat praktikat on vaja levitada kogu ühenduses, ei saa liikmesriigid käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada ning tulenevalt vajadusest kooskõlastatud ja mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi järele ning arvestades programmi ulatust ja mõju, on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (16) | Ühenduse rahastamise nähtavuse tähtsust silmas pidades peaks komisjon koostama juhised, mis tagaksid, et iga käesolevast programmist toetust saav ametiasutus, valitsusväline organisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon või muu üksus toetuse saamist asjakohaselt teadvustaks. |
| --- | --- |

(16)

Ühenduse rahastamise nähtavuse tähtsust silmas pidades peaks komisjon koostama juhised, mis tagaksid, et iga käesolevast programmist toetust saav ametiasutus, valitsusväline organisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon või muu üksus toetuse saamist asjakohaselt teadvustaks.

| (17) | Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (8) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (8) punkti 37 tähenduses.

| (18) | Tuleks kohaldada finantshuve kaitsvat nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (9) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (10) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, selliste juhtumite piiratud arvu, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja haldamise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel. |
| --- | --- |

(18)

Tuleks kohaldada finantshuve kaitsvat nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (9) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (10) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, selliste juhtumite piiratud arvu, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja haldamise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel.

| (19) | Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (11), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (13). |
| --- | --- |

(19)

Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (11), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (13).

| (20) | Finantsmäärusega nõutakse tegevustoetuste puhul põhiõigusakti vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(20)

Finantsmäärusega nõutakse tegevustoetuste puhul põhiõigusakti vastuvõtmist.

| (21) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt otsusele 1999/468/EÜ eristades meetmed, mille suhtes kohaldatakse korralduskomitee menetlust, meetmetest, mille suhtes kohaldatakse nõuandemenetlust, sest nõuandemenetlus on teatavatel juhtudel tõhususe suurendamiseks sobivam. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt otsusele 1999/468/EÜ eristades meetmed, mille suhtes kohaldatakse korralduskomitee menetlust, meetmetest, mille suhtes kohaldatakse nõuandemenetlust, sest nõuandemenetlus on teatavatel juhtudel tõhususe suurendamiseks sobivam.

| (22) | Programmi tõhusa ja õigeaegse rakendamise tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007, |
| --- | --- |

(22)

Programmi tõhusa ja õigeaegse rakendamise tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi loomine ja reguleerimisala

1.   Käesoleva otsusega luuakse üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus” (edaspidi „programm”), et aidata kaasa inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamisele ja narkootikumidega seotud tervisekahjude vähendamisele.

2.   Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Üldeesmärgid

Programmi üldeesmärgid on järgmised:

| a) | ennetada ja vähendada narkootikumide kasutamist, narkosõltuvust ja narkootikumidega seotud kahju; |
| --- | --- |

a)

ennetada ja vähendada narkootikumide kasutamist, narkosõltuvust ja narkootikumidega seotud kahju;

| b) | aidata kaasa narkootikumide kasutamise alase teavitustegevuse tõhustamisele; ja |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa narkootikumide kasutamise alase teavitustegevuse tõhustamisele; ja

| c) | toetada ELi narkostrateegia rakendamist. |
| --- | --- |

c)

toetada ELi narkostrateegia rakendamist.

Artikkel 3

Konkreetsed eesmärgid

Programmi konkreetsed eesmärgid on järgmised:

| a) | edendada riikidevahelisi meetmeid, et:






  i) | luua mitut valdkonda hõlmavad võrgustikud; |
| --- | --- | --- |

a)

edendada riikidevahelisi meetmeid, et:

i)

luua mitut valdkonda hõlmavad võrgustikud;

| ii) | tagada teadmistebaasi laienemine, teabevahetus ning parima praktika määratlemine ja levitamine, sealhulgas koolituse, õppereiside ja töötajate vahetuse abil; |
| --- | --- |

ii)

tagada teadmistebaasi laienemine, teabevahetus ning parima praktika määratlemine ja levitamine, sealhulgas koolituse, õppereiside ja töötajate vahetuse abil;

| iii) | tõsta teadlikkust tervise- ja sotsiaalprobleemide suhtes, mida põhjustab narkootikumide kasutamine, ning soodustada avatud dialoogi, et parandada arusaamist narkootikumide fenomenist; ja |
| --- | --- |

iii)

tõsta teadlikkust tervise- ja sotsiaalprobleemide suhtes, mida põhjustab narkootikumide kasutamine, ning soodustada avatud dialoogi, et parandada arusaamist narkootikumide fenomenist; ja

| iv) | toetada narkootikumide kasutamise ennetusmeetmeid, sealhulgas narkootikumidest tuleneva kahju vähendamise meetmeid ja ravimeetodeid, võttes arvesse viimaseid teaduslikult põhjendatud teadmisi; |
| --- | --- |

iv)

toetada narkootikumide kasutamise ennetusmeetmeid, sealhulgas narkootikumidest tuleneva kahju vähendamise meetmeid ja ravimeetodeid, võttes arvesse viimaseid teaduslikult põhjendatud teadmisi;

| b) | kaasata kodanikuühiskond ELi narkostrateegia ja ELi tegevuskavade rakendamisse ja väljatöötamisse; ja |
| --- | --- |

b)

kaasata kodanikuühiskond ELi narkostrateegia ja ELi tegevuskavade rakendamisse ja väljatöötamisse; ja

| c) | jälgida, rakendada ja hinnata narkootikumidealaste tegevuskavadega 2005–2008 ja 2009–2012 ette nähtud konkreetsete meetmete rakendamist. Euroopa Parlament kaasatakse hindamisprotsessi komisjoni hindamisalases juhtrühmas osalemise kaudu. |
| --- | --- |

c)

jälgida, rakendada ja hinnata narkootikumidealaste tegevuskavadega 2005–2008 ja 2009–2012 ette nähtud konkreetsete meetmete rakendamist. Euroopa Parlament kaasatakse hindamisprotsessi komisjoni hindamisalases juhtrühmas osalemise kaudu.

Artikkel 4

Meetmed

Artiklites 2 ja 3 sätestatud üld- ja konkreetsete eesmärkide täitmiseks toetatakse programmi raames järgmist liiki meetmeid vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud aasta töökavades kehtestatud tingimustele:

| a) | komisjoni võetud erimeetmed, näiteks uuringud ja teadustöö, arvamusküsitlused ja -uuringud, näitajate ja ühismetoodika formuleerimine, andmete ja statistika kogumine, edasiarendamine ning levitamine, seminarid, konverentsid ja ekspertide kohtumised, avalikkusele suunatud kampaaniate ja ürituste organiseerimine, veebilehekülgede arendamine ja haldamine, teabematerjalide koostamine ja levitamine, riikide ekspertide võrgustike toetamine ja elavdamine, analüüsivad, järelevalve- ja hindamistegevused; |
| --- | --- |

a)

komisjoni võetud erimeetmed, näiteks uuringud ja teadustöö, arvamusküsitlused ja -uuringud, näitajate ja ühismetoodika formuleerimine, andmete ja statistika kogumine, edasiarendamine ning levitamine, seminarid, konverentsid ja ekspertide kohtumised, avalikkusele suunatud kampaaniate ja ürituste organiseerimine, veebilehekülgede arendamine ja haldamine, teabematerjalide koostamine ja levitamine, riikide ekspertide võrgustike toetamine ja elavdamine, analüüsivad, järelevalve- ja hindamistegevused;

| b) | konkreetsed ühendusele huvi pakkuvad riikidevahelised projektid, mida aastastes töökavades sätestatud tingimustel algatab vähemalt kaks liikmesriiki või vähemalt üks liikmesriik ja üks muu riik, mis võib olla kas ühinev või kandidaatriik; või |
| --- | --- |

b)

konkreetsed ühendusele huvi pakkuvad riikidevahelised projektid, mida aastastes töökavades sätestatud tingimustel algatab vähemalt kaks liikmesriiki või vähemalt üks liikmesriik ja üks muu riik, mis võib olla kas ühinev või kandidaatriik; või

| c) | valitsusväliste organisatsioonide või muude üksuste tegevuste toetamine, kes täidavad aastastes töökavades sätestatud tingimustel programmi üldeesmärkide osas üldist Euroopa huvi pakkuvaid eesmärke. |
| --- | --- |

c)

valitsusväliste organisatsioonide või muude üksuste tegevuste toetamine, kes täidavad aastastes töökavades sätestatud tingimustel programmi üldeesmärkide osas üldist Euroopa huvi pakkuvaid eesmärke.

Artikkel 5

Osalemine

Programmi meetmetes võivad osaleda järgmised riigid:

| a) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised EFTA riigid kooskõlas nimetatud lepingu sätetega; ja |
| --- | --- |

a)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised EFTA riigid kooskõlas nimetatud lepingu sätetega; ja

| b) | kandidaatriigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud või sõlmitavates assotsiatsioonilepingutes või nende lisaprotokollides, mis käsitlevad osalemist ühenduse programmides. |
| --- | --- |

b)

kandidaatriigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud või sõlmitavates assotsiatsioonilepingutes või nende lisaprotokollides, mis käsitlevad osalemist ühenduse programmides.

Projektidega võivad olla seotud ka mitteosalevad kandidaatriigid, kui see aitab kaasa nende ühinemisettevalmistustele, või programmis mitteosalevad kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, kui see on vajalik projektide eesmärkide täitmiseks.

Artikkel 6

Sihtrühmad

1.   Programm on suunatud kõigile rühmadele, kes tegelevad otse või kaudselt narkootikumide fenomeniga.

2.   Narkootikumidega seoses on riskirühmadeks noored, naised, kaitsetud rühmad ja ebasoodsatel aladel elavad inimesed ning need määratletakse sihtrühmadena. Muud sihtrühmad hõlmavad õpetajaid ja haridusala töötajaid, lapsevanemaid, sotsiaaltöötajaid, kohalikke omavalitsusi ja riigiasutusi, meedikuid ja parameedikuid, õigusala töötajaid, õiguskaitse- ja kinnipidamisasutusi, valitsusväliseid organisatsioone, ametiühinguid ja usuringkondi.

Artikkel 7

Juurdepääs programmile

Programm on avatud avalik-õiguslikele ja eraõiguslikele organisatsioonidele ning institutsioonidele (kohalikud ametivõimud asjakohasel tasandil, ülikoolide osakonnad ja teaduskeskused), mis tegelevad narkomaania ennetus- ja teavitustegevusega, sealhulgas narkootikumidest tuleneva tervisekahju ja ravimeetoditega.

Tulusaamisele orienteeritud asutused ja organisatsioonid võivad programmist toetust saada üksnes koos mittetulundusühingute või riiklike organisatsioonidega.

Artikkel 8

Toetuste liigid

1.   Ühendusepoolse rahastamise õiguslikud vormid võivad olla järgmised:

| a) | toetused; |
| --- | --- |

a)

toetused;

| b) | riigihankelepingud. |
| --- | --- |

b)

riigihankelepingud.

2.   Ühenduse toetusi antakse tegevustoetusena ja meetmetoetusena pakkumiskutsete alusel, välja arvatud finantsmääruses sätestatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel erandjuhtudel.

Aasta töökavas täpsustatakse iga-aastasteks toetusteks kasutatavate kulude miinimummäär ja maksimaalne kaasrahastamise määr.

3.   Lisaks on riigihankelepingute kaudu sätestatud kulutused kaasnevatele meetmetele, mille puhul ühenduse rahalised vahendid katavad kaupade ja teenuste ostu. See hõlmab muu hulgas kulusid, mis on seotud teabe ja teabevahetusega ning projektide, poliitika, programmide ja õigusaktide ettevalmistamise, rakendamise, järelevalve, kontrolli ja hindamisega.

Artikkel 9

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon rakendab ühenduse finantsabi vastavalt finantsmäärusele.

2.   Programmi rakendamiseks võtab komisjon artiklis 2 määratletud üldeesmärkide piires vastu aasta töökava, võttes arvesse keskuse tehnilist oskusteavet. Nimetatud töökavas esitatakse konkreetsed eesmärgid, temaatilised prioriteedid, artiklis 8 osutatud kaasnevate meetmete kirjeldus ja vajaduse korral muude meetmete loetelu.

Esimene aasta töökava võetakse vastu hiljemalt ... (14).

3.   Aasta töökava võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 sätestatud korras.

4.   Meetmetoetustega seotud hindamis- ja lepingute sõlmimise menetlustes võetakse muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

| a) | kavandatava meetme vastavus aasta töökavale, artiklites 2 ja 3 esitatud eesmärkidele ning artiklis 4 esitatud meetmete liikidele; |
| --- | --- |

a)

kavandatava meetme vastavus aasta töökavale, artiklites 2 ja 3 esitatud eesmärkidele ning artiklis 4 esitatud meetmete liikidele;

| b) | kavandatava meetme kvaliteet väljatöötamise, korralduse, esitusviisi ja eeldatavate tulemuste kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

kavandatava meetme kvaliteet väljatöötamise, korralduse, esitusviisi ja eeldatavate tulemuste kvaliteet;

| c) | taotletava ühendusepoolse rahastamise suurus ja selle asjakohasus eeldatavate tulemuste suhtes; ja |
| --- | --- |

c)

taotletava ühendusepoolse rahastamise suurus ja selle asjakohasus eeldatavate tulemuste suhtes; ja

| d) | eeldatavate tulemuste mõju artiklites 2 ja 3 esitatud eesmärkidele ning artiklis 4 osutatud meetmetele. |
| --- | --- |

d)

eeldatavate tulemuste mõju artiklites 2 ja 3 esitatud eesmärkidele ning artiklis 4 osutatud meetmetele.

5.   Artikli 4 punktis c osutatud tegevustoetuse taotluse hindamisel võetakse arvesse järgmist:

| a) | nende vastavust programmi eesmärkidele; |
| --- | --- |

a)

nende vastavust programmi eesmärkidele;

| b) | kavandatavate tegevuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

b)

kavandatavate tegevuste kvaliteeti;

| c) | nende tegevuste võimalikku mitmekordistavat mõju avalikkusele; |
| --- | --- |

c)

nende tegevuste võimalikku mitmekordistavat mõju avalikkusele;

| d) | läbiviidud tegevuste geograafilist ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

d)

läbiviidud tegevuste geograafilist ja sotsiaalset mõju;

| e) | kodanike kaasatust asjaomaste asutuste struktuuri; |
| --- | --- |

e)

kodanike kaasatust asjaomaste asutuste struktuuri;

| f) | kavandatava tegevuse kulutasuvuse määra. |
| --- | --- |

f)

kavandatava tegevuse kulutasuvuse määra.

6.   Komisjon teeb artikli 4 punktis a osutatud kavandatavate meetmetega seotud otsused vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud korralduskomitee menetlusele. Artikli 4 punktides b ja c osutatud projektide ja tegevustega seotud otsused teeb komisjon vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.

Komisjon võtab vastu otsused tulusaamisele orienteeritud asutusi või organisatsioone kaasavate toetuste taotluste kohta vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud korralduskomitee menetlusele.

Artikkel 10

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 11

Vastastikune täiendavus

1.   Taotletakse koostoimet ja vastastikust täiendavust muude ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige üldprogrammiga „Turvalisus ja vabaduste kaitse”, teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammiga ning ühenduse rahvaterviseprogrammiga. Tagatakse vastastikune täiendavus Keskuses välja töötatud metoodika ja parimate tavadega, eelkõige seoses narkootikumidealase teavitustegevuse statistikaga.

2.   Programm võib jagada ressursse muude ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige üldprogrammidega „Turvalisus ja vabaduste kaitse”, „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” ning teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammiga, et rakendada meetmeid, mis vastavad kõigi nimetatud programmide eesmärkidele.

3.   Käesoleva otsuse alusel rahastatavad tegevused ei saa teistest ühenduse rahastamisvahenditest samal eesmärgil finantsabi. Komisjon nõuab, et programmi alusel toetuse saajad esitaksid komisjonile teabe Euroopa Liidu üldeelarvest ja muudest rahastamisallikatest saadud raha ning esitatud rahastamistaotluste kohta.

Artikkel 12

Eelarvelised vahendid

1.   Rahastamispakett käesoleva otsuse rakendamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on 21 350 000 EUR.

2.   Programmis ettenähtud meetmetele eraldatud eelarvelised vahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Iga-aastased kasutatavad assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsraamistiku piires.

Artikkel 13

Järelevalve

1.   Komisjon tagab, et abisaaja esitab iga programmi alusel rahastatud meetme kohta tehnilise ja finantsaruande töö edenemise kohta ning lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast meetme lõpuleviimist. Komisjon määrab aruannete vormi ja sisu.

2.   Komisjon tagab, et programmi rakendamisest tulenevates lepingutes ja kokkulepetes nähakse eelkõige ette komisjoni (või tema volitatud esindaja) teostatav järelevalve ja finantskontroll, mis vajaduse korral toimub kohapealse ja pistelise kontrollina, ning kontrollikoja läbiviidav audiitorkontroll.

3.   Komisjon nõuab, et finantsabi saaja säilitaks komisjoni jaoks kõik meetmetega seotud kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast viimast meetmetega seotud väljamakset.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud aruannete tulemuste ja kohapealse kontrolli põhjal kohandab komisjon vajaduse korral algselt heakskiidetud finantsabi määra või abi andmise tingimusi ning maksegraafikut.

5.   Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed kontrollimaks, kas rahastatavaid meetmeid rakendatakse nõuetekohaselt ning vastavalt käesolevale otsusele ja finantsmääruse sätetelele.

Artikkel 14

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse raames rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve ennetavate meetmetega pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tõhusa kontrollimisega ja ebaõigesti väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999.

2.   Käesoleva otsuse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul kohaldatakse määrusi (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 mis tahes ühenduse õiguse sätete rikkumise suhtes, sealhulgas ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmine, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda ühenduste täidetavat eelarvet.

3.   Komisjon vähendab meetme finantsabi summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse sätete või kõnealuse finantsabi andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe rikkumise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata muudetud nii, et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud finantsabi kasutamist, nõuab komisjon, et abisaaja esitaks kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud finantsabi tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5.   Komisjon tagab iga alusetu makse tagasimaksmise komisjonile. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 15

Hindamine

1.   Programmi üle teostatakse korrapäraselt järelevalvet, et jälgida selle alusel läbiviidavate tegevuste rakendamist.

2.   Komisjon tagab programmi korrapärase sõltumatu välishindamise.

3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

| a) | programmi rakendamise iga-aastase tutvustuse; |
| --- | --- |

a)

programmi rakendamise iga-aastase tutvustuse;

| b) | hiljemalt 31. märtsiks 2011 vahehindamise aruande käesoleva programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. märtsiks 2011 vahehindamise aruande käesoleva programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;

| c) | hiljemalt 30. augustiks 2012 teatise programmi jätkamise kohta; ja |
| --- | --- |

c)

hiljemalt 30. augustiks 2012 teatise programmi jätkamise kohta; ja

| d) | hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande. |
| --- | --- |

d)

hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande.

Artikkel 16

Projektide avaldamine

Igal aastal avaldab komisjon käesoleva programmi raames rahastatavate projektide loetelu koos iga projekti lühikirjeldusega.

Artikkel 17

Nähtavus

Komisjon kehtestab suunised käesoleva otsuse alusel antava finantsabi nähtavuse tagamiseks.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007, välja arvatud artikli 9 lõiked 2 ja 3 ning artikli 10 lõige 3, mida kohaldatakse alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

eesistuja

...

Nõukogu nimel

president

...

---

(1)  ELT C 69, 21.3.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 192, 16.8.2006, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2006. aasta arvamus (ELT C 317 E, 23.12.2006), nõukogu 23. juuli 2007. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

4

(5)  ELT L 165, 3.7.2003, lk 31.

5

(6)  ELT C 168, 8.7.2005, lk 1.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

7

(8)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

8

(9)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

9

(10)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).

10

(11)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

11

(12)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

12

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

13

(14)  Kolm kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist.

14

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Nõukogu jõudis oma 19.–20. aprilli 2007. aasta istungil poliitilisele kokkuleppele otsuse eelnõu osas, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus” (1).

Pärast Euroopa Parlamendi 11. juuli 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni (nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm „Tsiviilõigus” [8699/2/2007 — C6-0179/2007 — 2005/0040(COD)] (2) vastuvõtmist otsustati eriprogrammile „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus” kohaldada nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel programmis „Tsiviilõigus” ettenähtud komiteemenetluse osas saavutatud kokkulepet. Nõukogu ühist seisukohta muudeti vastavalt.

Pärast poliitilist kokkulepet ning sellele järgnenud kokkulepet, milleni kolm institutsiooni lahendamata komiteemenetluse küsimuses jõudsid, võttis nõukogu 23. juulil 2007 ühehäälselt vastu oma ühise seisukoha.

II.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Nõukogu ühine seisukoht võtab suures ulatuses üle Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel 14. detsembril 2006 vastuvõetud seisukoha (3). Enamus Euroopa Parlamendi vastu võetud muudatusettepanekuid on viidud sisse ühisesse seisukohta, mis on seega vastavuses Euroopa Parlamendi väljendatud soovidega, mille nõukogu kiitis heaks (4) mitteametlike kontaktide käigus enne Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoha vastuvõtmist.

Viimane muudatusettepanek, mida nõukogu heaks ei kiitnud, oli komiteemenetlusega seotud muudatusettepanek. Nagu ülalpool seletatud, on programmile „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus” kohaldatud eriprogrammi „Tsiviilõigus” osas saavutatud kokkulepet. Seetõttu lisati ühise seisukoha teksti uus põhjendus 13. Lisaks sellele teeb komisjon avalduse, milles ta kohustub edastama Euroopa Parlamendile aasta tööprogrammide eelnõudega seonduva vajaliku teabe.

III.   KOKKUVÕTE

Nõukogu peab ühise seisukoha teksti hästi tasakaalustatud tekstiks ja parimaks võimalikuks kompromissiks.

---

(1)  Dok 8099/07 JAI 167 CADREFIN 21 CORDROGUE 23 CODEC 310.

(2)  P6_TA-PROV(2007)0330.

(3)  Dok 16586/06 CODEC 1523 JAI 698 CADREFIN 332 CORDROGUE 111.

(4)  Dok 15047/1/06 REV 1 JAI 581 CADREFIN 310 CORDROGUE 99 CODEC 1249.

---

| 20.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 277/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 277/8

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) NR 16/2007,

15. oktoober 2007,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2007. aasta määrus (EÜ) nr .../2007, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 277 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Oleks vaja alaliselt tagada Euroopa kodaniku kõrgetasemeline ja ühetaoline kaitse tsiviillennunduses, võttes selleks vastu ühised ohutuseeskirjad ning meetmed tagamaks, et ühenduses vastavad tooted, isikud ja organisatsioonid vastaksid nii nendele kui ka keskkonna kaitsmiseks vastu võetud eeskirjadele. See aitab edendada kaupade, isikute ja organisatsioonide vaba liikumist siseturul. |
| --- | --- |

(1)

Oleks vaja alaliselt tagada Euroopa kodaniku kõrgetasemeline ja ühetaoline kaitse tsiviillennunduses, võttes selleks vastu ühised ohutuseeskirjad ning meetmed tagamaks, et ühenduses vastavad tooted, isikud ja organisatsioonid vastaksid nii nendele kui ka keskkonna kaitsmiseks vastu võetud eeskirjadele. See aitab edendada kaupade, isikute ja organisatsioonide vaba liikumist siseturul.

| (2) | Lisaks sellele peaksid kolmandate riikide õhusõidukite lennud territooriumile, territooriumil või territooriumilt, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut, alluma asjakohasele ühenduse tasandil teostatavale järelevalvele 7. detsembril 1944 Chicagos alla kirjutatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga („Chicago konventsioon”), millega on ühinenud kõik liikmesriigid, sätestatud piires. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks sellele peaksid kolmandate riikide õhusõidukite lennud territooriumile, territooriumil või territooriumilt, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut, alluma asjakohasele ühenduse tasandil teostatavale järelevalvele 7. detsembril 1944 Chicagos alla kirjutatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga („Chicago konventsioon”), millega on ühinenud kõik liikmesriigid, sätestatud piires.

| (3) | Chicago konventsiooniga nähakse juba ette tsiviillennundusohutuse ja sellega seotud keskkonnakaitse miinimumnõuded. Ühenduse olulised nõuded ning nende rakendamiseks vastuvõetud eeskirjad peaksid tagama, et liikmesriigid täidavad oma Chicago konventsioonist tulenevad kohustused, sealhulgas kohustused kolmandate riikide ees. |
| --- | --- |

(3)

Chicago konventsiooniga nähakse juba ette tsiviillennundusohutuse ja sellega seotud keskkonnakaitse miinimumnõuded. Ühenduse olulised nõuded ning nende rakendamiseks vastuvõetud eeskirjad peaksid tagama, et liikmesriigid täidavad oma Chicago konventsioonist tulenevad kohustused, sealhulgas kohustused kolmandate riikide ees.

| (4) | Ühenduses tuleks vastavalt Chicago konventsiooni nõuetele ja soovitatavatele tavadele sätestada olulised nõuded, mida kohaldatakse lennundustoodete, osade ja seadmete, õhusõidukite käitamisega seotud isikute ja organisatsioonide ning pilootide koolituse ja tervisekontrolliga seotud isikute ja toodete suhtes. Komisjonile peaks andma volituse vajalike rakenduseeskirjade väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduses tuleks vastavalt Chicago konventsiooni nõuetele ja soovitatavatele tavadele sätestada olulised nõuded, mida kohaldatakse lennundustoodete, osade ja seadmete, õhusõidukite käitamisega seotud isikute ja organisatsioonide ning pilootide koolituse ja tervisekontrolliga seotud isikute ja toodete suhtes. Komisjonile peaks andma volituse vajalike rakenduseeskirjade väljatöötamiseks.

| (5) | Ühiste reeglite rakendamine kõikide õhusõidukite suhtes ei oleks asjakohane, eelkõige lihtsa konstruktsiooniga õhusõidukite või peamiselt kohalikke lende tegevate õhusõidukite, samuti iseehitatud või eriti haruldaste ja väikesearvuliste õhusõidukite suhtes; need õhusõidukid peaksid seega jääma liikmesriikide reguleeriva kontrolli alla, ilma et teised liikmesriigid oleksid käesoleva määruse alusel kohustatud selliseid siseriiklikke menetlusi tunnustama. Siiski tuleks tarvitusele võtta asjakohased abinõud harrastuslennunduse üldise ohutustaseme tõstmiseks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väikese stardimassiga lennukitele ja kopteritele, millega lendamine suureneb kogu ühenduse piires, mida toodetakse tööstuslikult. Seepärast oleks neid parem reguleerida ühenduse tasandil, et tagada ühtne ohutus- ja keskkonnakaitse tase. |
| --- | --- |

(5)

Ühiste reeglite rakendamine kõikide õhusõidukite suhtes ei oleks asjakohane, eelkõige lihtsa konstruktsiooniga õhusõidukite või peamiselt kohalikke lende tegevate õhusõidukite, samuti iseehitatud või eriti haruldaste ja väikesearvuliste õhusõidukite suhtes; need õhusõidukid peaksid seega jääma liikmesriikide reguleeriva kontrolli alla, ilma et teised liikmesriigid oleksid käesoleva määruse alusel kohustatud selliseid siseriiklikke menetlusi tunnustama. Siiski tuleks tarvitusele võtta asjakohased abinõud harrastuslennunduse üldise ohutustaseme tõstmiseks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väikese stardimassiga lennukitele ja kopteritele, millega lendamine suureneb kogu ühenduse piires, mida toodetakse tööstuslikult. Seepärast oleks neid parem reguleerida ühenduse tasandil, et tagada ühtne ohutus- ja keskkonnakaitse tase.

| (6) | Ühenduse meetmete reguleerimisala tuleks selgelt määratleda, nii et saaks eksimatult kindlaks määrata isikuid, organisatsioone ja tooteid, kelle või mille suhtes käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju kohaldatakse. Nimetatud reguleerimisala tuleks selgelt määratleda, viidates õhusõidukite loetelule, mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse meetmete reguleerimisala tuleks selgelt määratleda, nii et saaks eksimatult kindlaks määrata isikuid, organisatsioone ja tooteid, kelle või mille suhtes käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju kohaldatakse. Nimetatud reguleerimisala tuleks selgelt määratleda, viidates õhusõidukite loetelule, mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata.

| (7) | Lennundustooteid, osi ja seadmeid, ärilise lennutranspordiga tegelevaid ettevõtjaid, samuti piloote ning nende koolituse ja tervisekontrolliga seotud isikuid, tooteid ja organisatsioone tuleks sertifitseerida või litsentseerida, kui on tuvastatud, et need vastavad olulistele nõuetele, mida ühendus peab sätestama kooskõlas Chicago konventsiooniga ettenähtud nõuete ja soovitatavate tavadega. Komisjonile tuleks anda volitused vajalike rakenduseeskirjade väljatöötamiseks, et kehtestada sertifikaatide väljaandmise tingimused või tingimused nende asendamiseks ettevõtja võimete tõendamisega, võttes arvesse eri lennutegevusega, sealhulgas teatavat tüüpi lennutööde ning väikeste lennukitega teostatavate kohalike lendudega kaasnevaid riske. |
| --- | --- |

(7)

Lennundustooteid, osi ja seadmeid, ärilise lennutranspordiga tegelevaid ettevõtjaid, samuti piloote ning nende koolituse ja tervisekontrolliga seotud isikuid, tooteid ja organisatsioone tuleks sertifitseerida või litsentseerida, kui on tuvastatud, et need vastavad olulistele nõuetele, mida ühendus peab sätestama kooskõlas Chicago konventsiooniga ettenähtud nõuete ja soovitatavate tavadega. Komisjonile tuleks anda volitused vajalike rakenduseeskirjade väljatöötamiseks, et kehtestada sertifikaatide väljaandmise tingimused või tingimused nende asendamiseks ettevõtja võimete tõendamisega, võttes arvesse eri lennutegevusega, sealhulgas teatavat tüüpi lennutööde ning väikeste lennukitega teostatavate kohalike lendudega kaasnevaid riske.

| (8) | Mitteäriliste lendude puhul peaksid käitamis- ja lennunduslubade eeskirjad vastama õhusõiduki keerukusele ning tuleks sätestada asjakohane määratlus. |
| --- | --- |

(8)

Mitteäriliste lendude puhul peaksid käitamis- ja lennunduslubade eeskirjad vastama õhusõiduki keerukusele ning tuleks sätestada asjakohane määratlus.

| (9) | Harrastuspiloodi lennuloaga kaasnevaid õigusi tuleks rakenduseeskirjade kohaselt piirata asjakohase pädevusmärke saamiseks vajaliku koolitusega. |
| --- | --- |

(9)

Harrastuspiloodi lennuloaga kaasnevaid õigusi tuleks rakenduseeskirjade kohaselt piirata asjakohase pädevusmärke saamiseks vajaliku koolitusega.

| (10) | Saavutamaks ühenduse eesmärke kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumise ning ühise transpordipoliitika osas peaksid liikmesriigid täiendavat hindamist või nõudmisi kohaldamata tunnustama käesoleva määruse ning selle rakenduseeskirjade alusel sertifitseeritud tooteid, osi ja seadmeid, organisatsioone ja isikuid. |
| --- | --- |

(10)

Saavutamaks ühenduse eesmärke kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumise ning ühise transpordipoliitika osas peaksid liikmesriigid täiendavat hindamist või nõudmisi kohaldamata tunnustama käesoleva määruse ning selle rakenduseeskirjade alusel sertifitseeritud tooteid, osi ja seadmeid, organisatsioone ja isikuid.

| (11) | Tuleks ette näha piisavalt paindlikkust seoses eriolukordadega, näiteks kiireloomulised ohutusmeetmed, tegevusega seotud ettenägematud või piiratud vajadused. Näha ette ka võimalus saavutada võrdväärne ohutustase muude vahendite abil. Liikmesriikidel peaks olema õigus käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade sätetest erandeid teha, tingimusel et nende kohaldamisala on rangelt piiratud ja need alluvad asjakohasele ühenduse kontrollile. |
| --- | --- |

(11)

Tuleks ette näha piisavalt paindlikkust seoses eriolukordadega, näiteks kiireloomulised ohutusmeetmed, tegevusega seotud ettenägematud või piiratud vajadused. Näha ette ka võimalus saavutada võrdväärne ohutustase muude vahendite abil. Liikmesriikidel peaks olema õigus käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade sätetest erandeid teha, tingimusel et nende kohaldamisala on rangelt piiratud ja need alluvad asjakohasele ühenduse kontrollile.

| (12) | Tarvis on paremini korraldada kõiki käesoleva määrusega hõlmatud valdkondi, mistõttu teatavaid praegu ühenduse või siseriiklikul tasandil täidetavaid ülesandeid peaks teostama üks spetsialiseeritud asjatundlik asutus. Seepärast on vaja ühenduse olemasoleva institutsionaalse struktuuri ning võimude tasakaalu raames luua Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”), mis on tehnilistes küsimustes sõltumatu ning õigus-, haldus- ja finantsküsimustes iseseisev. Selleks on vajalik ja asjakohane, et tegemist oleks juriidilisest isikust ühenduse asutusega, kes kasutaks talle käesoleva määrusega määratud rakendamisvolitusi. |
| --- | --- |

(12)

Tarvis on paremini korraldada kõiki käesoleva määrusega hõlmatud valdkondi, mistõttu teatavaid praegu ühenduse või siseriiklikul tasandil täidetavaid ülesandeid peaks teostama üks spetsialiseeritud asjatundlik asutus. Seepärast on vaja ühenduse olemasoleva institutsionaalse struktuuri ning võimude tasakaalu raames luua Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”), mis on tehnilistes küsimustes sõltumatu ning õigus-, haldus- ja finantsküsimustes iseseisev. Selleks on vajalik ja asjakohane, et tegemist oleks juriidilisest isikust ühenduse asutusega, kes kasutaks talle käesoleva määrusega määratud rakendamisvolitusi.

| (13) | Ühenduse institutsioonilise süsteemi kohaselt on ühenduse õiguse rakendamine eelkõige liikmesriikide ülesanne. Käesoleva määruse alusel nõutavad sertifitseerimisülesanded ning nende rakenduseeskirjad tuleb seetõttu täide viia riiklikul tasandil. Teatavatel selgelt määratletud juhtudel peaks amet siiski samuti olema õigus täita käesoleva määrusega ette nähtud sertifitseerimisülesandeid. Samal põhjusel peaks ametil olema võimalus võtta õhusõidukite käitamisega, meeskonna kvalifikatsiooniga või kolmandate riikide õhusõidukite ohutusega seotud vajalikke meetmeid, kui see on parim viis ühtsuse tagamiseks ja siseturu toimimise hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Ühenduse institutsioonilise süsteemi kohaselt on ühenduse õiguse rakendamine eelkõige liikmesriikide ülesanne. Käesoleva määruse alusel nõutavad sertifitseerimisülesanded ning nende rakenduseeskirjad tuleb seetõttu täide viia riiklikul tasandil. Teatavatel selgelt määratletud juhtudel peaks amet siiski samuti olema õigus täita käesoleva määrusega ette nähtud sertifitseerimisülesandeid. Samal põhjusel peaks ametil olema võimalus võtta õhusõidukite käitamisega, meeskonna kvalifikatsiooniga või kolmandate riikide õhusõidukite ohutusega seotud vajalikke meetmeid, kui see on parim viis ühtsuse tagamiseks ja siseturu toimimise hõlbustamiseks.

| (14) | Ühenduse tsiviillennunduse ohutussüsteemi tõhus toimimine käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades eeldab tugevdatud koostööd komisjoni, liikmesriikide ja ameti vahel, et tuvastada ohtlikke olukordi ja võtta vajalikke heastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Ühenduse tsiviillennunduse ohutussüsteemi tõhus toimimine käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades eeldab tugevdatud koostööd komisjoni, liikmesriikide ja ameti vahel, et tuvastada ohtlikke olukordi ja võtta vajalikke heastavaid meetmeid.

| (15) | Ohutuskultuuri edendamiseks ja käesoleva määrusega hõlmatud valdkondade regulatiivse süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks on vaja, et intsidentide ja juhtumite pealtnägijad nendest ise teatavad. Sellist teatamist soodustaks karistamisele mittesuunatud õhkkonna loomine, samuti peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid sellise teabe ja selle edastajate kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Ohutuskultuuri edendamiseks ja käesoleva määrusega hõlmatud valdkondade regulatiivse süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks on vaja, et intsidentide ja juhtumite pealtnägijad nendest ise teatavad. Sellist teatamist soodustaks karistamisele mittesuunatud õhkkonna loomine, samuti peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid sellise teabe ja selle edastajate kaitsmiseks.

| (16) | Tagamaks tarbijate usalduse õhuveo suhtes tuleks lennuõnnetuste uurimise tulemustest lähtuvalt kiireloomuliselt tegutseda, eriti juhtudel, kui need seonduvad vigadega õhusõiduki konstruktsioonis ja/või kasutamisküsimustega. |
| --- | --- |

(16)

Tagamaks tarbijate usalduse õhuveo suhtes tuleks lennuõnnetuste uurimise tulemustest lähtuvalt kiireloomuliselt tegutseda, eriti juhtudel, kui need seonduvad vigadega õhusõiduki konstruktsioonis ja/või kasutamisküsimustega.

| (17) | Vastamaks kasvavale murele lennureisijate tervise ja heaolu pärast on vaja välja töötada reisijate ohutust ja tervist paremini kaitsvad õhusõidukimudelid. |
| --- | --- |

(17)

Vastamaks kasvavale murele lennureisijate tervise ja heaolu pärast on vaja välja töötada reisijate ohutust ja tervist paremini kaitsvad õhusõidukimudelid.

| (18) | Käesoleva määruse eesmärke on võimalik tõhusalt saavutada koostöös kolmandate riikidega. Sellisel juhul võib käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade sätteid kohandada ühenduse poolt nimetatud riikidega sõlmitud lepingute abil. Niisuguste lepingute puudumisel peaks liikmesriikidel siiski olema võimalus ühenduse asjakohase kontrolli all tunnustada välismaistele toodetele, osadele ja seadmetele, organisatsioonidele ja personalile kolmanda riigi poolt antud heakskiite. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määruse eesmärke on võimalik tõhusalt saavutada koostöös kolmandate riikidega. Sellisel juhul võib käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade sätteid kohandada ühenduse poolt nimetatud riikidega sõlmitud lepingute abil. Niisuguste lepingute puudumisel peaks liikmesriikidel siiski olema võimalus ühenduse asjakohase kontrolli all tunnustada välismaistele toodetele, osadele ja seadmetele, organisatsioonidele ja personalile kolmanda riigi poolt antud heakskiite.

| (19) | Ühenduse nõuetekohaseks abistamiseks tuleks ametile anda võimalus arendada asjatundlikkust käesoleva määrusega hõlmatud tsiviillennunduse ja keskkonnakaitse kõikides valdkondades. Ta peaks abistama komisjoni vajalike õigusaktide ettevalmistamisel ning aitama liikmesriikidel ja tööstusel neid rakendada. Ametil peaks olema võimalus anda välja sertifitseerimisnõudeid ja juhismaterjali ning teha vajadusel tehnilisi järeldusi ja anda välja sertifikaate, samuti abistada komisjoni käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise jälgimisel, ning talle tuleks anda oma ülesannete täitmiseks vajalikud volitused. |
| --- | --- |

(19)

Ühenduse nõuetekohaseks abistamiseks tuleks ametile anda võimalus arendada asjatundlikkust käesoleva määrusega hõlmatud tsiviillennunduse ja keskkonnakaitse kõikides valdkondades. Ta peaks abistama komisjoni vajalike õigusaktide ettevalmistamisel ning aitama liikmesriikidel ja tööstusel neid rakendada. Ametil peaks olema võimalus anda välja sertifitseerimisnõudeid ja juhismaterjali ning teha vajadusel tehnilisi järeldusi ja anda välja sertifikaate, samuti abistada komisjoni käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise jälgimisel, ning talle tuleks anda oma ülesannete täitmiseks vajalikud volitused.

| (20) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema esindatud haldusnõukogus, et ameti toimimist tõhusalt kontrollida. Nimetatud nõukogule tuleks anda ka vajalikud volitused eelarve koostamiseks, selle täitmise järelevalveks, vajalike finantseeskirjade vastuvõtmiseks, läbipaistva töökorra kehtestamiseks ameti otsuste osas ning tegevdirektori määramiseks. Ka on kohane lubada ametil teostada uuringuid ning korraldada vajalik kooskõlastamine komisjoni ja liikmesriikidega. On soovitav, et amet abistaks ühendust ja selle liikmesriike rahvusvahelistes suhetes, sealhulgas eeskirjade ühtlustamise, heakskiitude tunnustamise ja tehnilise koostöö vallas, ja ta oleks volitatud seadma sisse vajalikud suhted kolmandate riikide lennundusasutustega ning käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema esindatud haldusnõukogus, et ameti toimimist tõhusalt kontrollida. Nimetatud nõukogule tuleks anda ka vajalikud volitused eelarve koostamiseks, selle täitmise järelevalveks, vajalike finantseeskirjade vastuvõtmiseks, läbipaistva töökorra kehtestamiseks ameti otsuste osas ning tegevdirektori määramiseks. Ka on kohane lubada ametil teostada uuringuid ning korraldada vajalik kooskõlastamine komisjoni ja liikmesriikidega. On soovitav, et amet abistaks ühendust ja selle liikmesriike rahvusvahelistes suhetes, sealhulgas eeskirjade ühtlustamise, heakskiitude tunnustamise ja tehnilise koostöö vallas, ja ta oleks volitatud seadma sisse vajalikud suhted kolmandate riikide lennundusasutustega ning käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

| (21) | Läbipaistvuse huvides peaksid ameti haldusnõukogus olema esindatud huvitatud isikute vaatlejad. |
| --- | --- |

(21)

Läbipaistvuse huvides peaksid ameti haldusnõukogus olema esindatud huvitatud isikute vaatlejad.

| (22) | On üldistes huvides, et ameti tegevus turvalisuse vallas rajaneks üksnes sõltumatul oskusteabel, käesoleva määruse ning komisjoni poolt selle rakendamiseks vastuvõetud eeskirjade rangel kohaldamisel. Selleks peaks ameti kõik ohutusega seotud otsused tegema tegevdirektor, kellel peaks olema võimaldatud suur paindlikkus nõu saamiseks ning ameti sisemise toimimise korraldamiseks. Seevastu juhul, kui amet peab välja töötama siseriiklike ametivõimude rakendatavate üldise iseloomuga eeskirjade projekte, tuleks otsustusprotsessi kaasata liikmesriigid. |
| --- | --- |

(22)

On üldistes huvides, et ameti tegevus turvalisuse vallas rajaneks üksnes sõltumatul oskusteabel, käesoleva määruse ning komisjoni poolt selle rakendamiseks vastuvõetud eeskirjade rangel kohaldamisel. Selleks peaks ameti kõik ohutusega seotud otsused tegema tegevdirektor, kellel peaks olema võimaldatud suur paindlikkus nõu saamiseks ning ameti sisemise toimimise korraldamiseks. Seevastu juhul, kui amet peab välja töötama siseriiklike ametivõimude rakendatavate üldise iseloomuga eeskirjade projekte, tuleks otsustusprotsessi kaasata liikmesriigid.

| (23) | On vaja tagada, et ameti otsustest mõjutatud pooltel oleksid vajalikud õiguskaitsevahendid, mis vastaksid lennunduse valdkonna erisustele. Tuleks luua asjakohane edasikaebemehhanism, et tegevdirektori otsuste peale oleks võimalik kaevata spetsialiseeritud apellatsiooninõukogule, mille otsuste peale on omakorda võimalik kaevata Euroopa Kohtusse. |
| --- | --- |

(23)

On vaja tagada, et ameti otsustest mõjutatud pooltel oleksid vajalikud õiguskaitsevahendid, mis vastaksid lennunduse valdkonna erisustele. Tuleks luua asjakohane edasikaebemehhanism, et tegevdirektori otsuste peale oleks võimalik kaevata spetsialiseeritud apellatsiooninõukogule, mille otsuste peale on omakorda võimalik kaevata Euroopa Kohtusse.

| (24) | Ameti täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks tuleks sellele anda omaette eelarve, mille tuludeks oleks peamiselt ühenduse panus ja süsteemi kasutajate tasutavad lõivud. Ühenduse eelarvemenetlust tuleks kohaldada ühenduse osamakse ja võimalike teiste subsiidiumide suhtes, mida makstakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

(24)

Ameti täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks tuleks sellele anda omaette eelarve, mille tuludeks oleks peamiselt ühenduse panus ja süsteemi kasutajate tasutavad lõivud. Ühenduse eelarvemenetlust tuleks kohaldada ühenduse osamakse ja võimalike teiste subsiidiumide suhtes, mida makstakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda.

| (25) | Enne ameti kohalike kontorite loomist tuleks kehtestada üldeeskirjad selgitamaks, milliseid nõudeid on vaja täita ning millise panuse peavad andma asjassepuutuvad liikmesriigid. |
| --- | --- |

(25)

Enne ameti kohalike kontorite loomist tuleks kehtestada üldeeskirjad selgitamaks, milliseid nõudeid on vaja täita ning millise panuse peavad andma asjassepuutuvad liikmesriigid.

| (26) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt tsiviillennundusohutuse ja keskkonnakaitse valdkonna ühiseeskirjade kehtestamist ja ühtset kohaldamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete üleeuroopalise ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(26)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt tsiviillennundusohutuse ja keskkonnakaitse valdkonna ühiseeskirjade kehtestamist ja ühtset kohaldamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete üleeuroopalise ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (27) | On kokku lepitud, et tuleks püüda kaasata Euroopa Liitu mittekuuluvaid Euroopa riike tagamaks üleeuroopaline mõõde, mis soodustaks tsiviillennunduse parandamist kogu Euroopas. Euroopa riigid, kes on ühendusega sõlminud kokkulepped ühenduse acquis' vastuvõtmiseks ja kohaldamiseks käesoleva määrusega hõlmatud valdkonnas, tuleks nimetatud lepingute raames kokku lepitavatel tingimustel tema tegevusse kaasata. |
| --- | --- |

(27)

On kokku lepitud, et tuleks püüda kaasata Euroopa Liitu mittekuuluvaid Euroopa riike tagamaks üleeuroopaline mõõde, mis soodustaks tsiviillennunduse parandamist kogu Euroopas. Euroopa riigid, kes on ühendusega sõlminud kokkulepped ühenduse acquis' vastuvõtmiseks ja kohaldamiseks käesoleva määrusega hõlmatud valdkonnas, tuleks nimetatud lepingute raames kokku lepitavatel tingimustel tema tegevusse kaasata.

| (28) | Üldeesmärk on liikmesriikidelt funktsioonide ja ülesannete, sealhulgas nende koostööst Ühinenud Lennuametites tulenevate funktsioonide ja ülesannete tõhus ülekandmine ametile, ilma et see vähendaks olemasolevat kõrget ohutustaset või kahjustaks sertifitseerimise ajakavu. Vajaliku ülemineku jaoks peaks vastu võtma asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

(28)

Üldeesmärk on liikmesriikidelt funktsioonide ja ülesannete, sealhulgas nende koostööst Ühinenud Lennuametites tulenevate funktsioonide ja ülesannete tõhus ülekandmine ametile, ilma et see vähendaks olemasolevat kõrget ohutustaset või kahjustaks sertifitseerimise ajakavu. Vajaliku ülemineku jaoks peaks vastu võtma asjakohased meetmed.

| (29) | Käesoleva määrusega kehtestatakse tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirjad ja luuakse Euroopa Lennundusohutusamet. Seega tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) (3) kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määrusega kehtestatakse tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirjad ja luuakse Euroopa Lennundusohutusamet. Seega tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) (3) kehtetuks tunnistada.

| (30) | Käesoleva määrusega kehtestatakse tsiviillennunduse üldiste tehniliste nõuete ja haldusmenetluste määratlemise ja rakendamise asjakohane ja terviklik raamistik. Seepärast tuleks õigeaegselt kehtetuks tunnistada nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusmenetluste kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (4) III lisa ning nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/670/EMÜ (lennunduspersonali lennunduslubade vastastikuse tunnustamise kohta tsiviillennunduses) (5), ilma et see mõjutaks nende õigusaktide alusel juba sertifitseeritud või litsentseeritud tooteid, isikuid ja organisatsioone. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva määrusega kehtestatakse tsiviillennunduse üldiste tehniliste nõuete ja haldusmenetluste määratlemise ja rakendamise asjakohane ja terviklik raamistik. Seepärast tuleks õigeaegselt kehtetuks tunnistada nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusmenetluste kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (4) III lisa ning nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/670/EMÜ (lennunduspersonali lennunduslubade vastastikuse tunnustamise kohta tsiviillennunduses) (5), ilma et see mõjutaks nende õigusaktide alusel juba sertifitseeritud või litsentseeritud tooteid, isikuid ja organisatsioone.

| (31) | Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutust käsitlev asjakohane ja terviklik raamistik. Seega tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/36/EÜ (ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohta) (6) teabe kogumist, rambikontrolli ja teabevahetust käsitlevate rakendusmeetmete kohaldamist piiramata sobival ajal kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutust käsitlev asjakohane ja terviklik raamistik. Seega tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/36/EÜ (ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohta) (6) teabe kogumist, rambikontrolli ja teabevahetust käsitlevate rakendusmeetmete kohaldamist piiramata sobival ajal kehtetuks tunnistada.

| (32) | Käesolevat määrust kohaldatakse asutamislepingule vastava edaspidise ettepaneku alusel ka mis tahes muu tsiviillennundusega seotud valdkonna suhtes. |
| --- | --- |

(32)

Käesolevat määrust kohaldatakse asutamislepingule vastava edaspidise ettepaneku alusel ka mis tahes muu tsiviillennundusega seotud valdkonna suhtes.

| (33) | On vaja kehtestada asjakohased meetmed, et tagada tundlike, ohutusega seotud andmete kaitse ning anda üldsusele nõuetekohast teavet tsiviillennundusohutuse ning sellega seotud keskkonnakaitse taseme kohta, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (7) ning asjassepuutuvaid siseriiklikke õigusakte. Ameti otsuste kohta, mis on tehtud nimetatud määruse artikli 8 alusel, peaks olema võimalik esitada kaebus ombudsmanile, samuti peaks see olema Euroopa Kohtule esitatava hagi esemeks vastavalt asutamislepingu artiklile 195 või artiklile 230. |
| --- | --- |

(33)

On vaja kehtestada asjakohased meetmed, et tagada tundlike, ohutusega seotud andmete kaitse ning anda üldsusele nõuetekohast teavet tsiviillennundusohutuse ning sellega seotud keskkonnakaitse taseme kohta, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (7) ning asjassepuutuvaid siseriiklikke õigusakte. Ameti otsuste kohta, mis on tehtud nimetatud määruse artikli 8 alusel, peaks olema võimalik esitada kaebus ombudsmanile, samuti peaks see olema Euroopa Kohtule esitatava hagi esemeks vastavalt asutamislepingu artiklile 195 või artiklile 230.

| (34) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8). |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8).

| (35) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta lennukõlblikkuse, lennumeeskondade litsentseerimise ja sellega seotud heakskiitude, lennutegevuse, kolmandate riikide ettevõtjate poolt kasutatavate õhusõidukite ning järelevalve ja nõuete täitmise suhtes kohaldatavad rakendusmeetmed, samuti võtta vastu eeskirjad ameti lõivude ja tasude kohta. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid või seda täiendada, lisades uusi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(35)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta lennukõlblikkuse, lennumeeskondade litsentseerimise ja sellega seotud heakskiitude, lennutegevuse, kolmandate riikide ettevõtjate poolt kasutatavate õhusõidukite ning järelevalve ja nõuete täitmise suhtes kohaldatavad rakendusmeetmed, samuti võtta vastu eeskirjad ameti lõivude ja tasude kohta. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid või seda täiendada, lisades uusi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (36) | Tungiva kiireloomulisuse tõttu tuleks lühendada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegu, et vastu võtta keskkonnakaitse olulised nõuded ning keskkonnakaitse suhtes kohaldatavad rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(36)

Tungiva kiireloomulisuse tõttu tuleks lühendada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegu, et vastu võtta keskkonnakaitse olulised nõuded ning keskkonnakaitse suhtes kohaldatavad rakenduseeskirjad.

| (37) | Tungiva kiireloomulisuse tõttu on vaja kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust, et komisjon saaks teha otsuse meetmete kohta, mis liikmesriigid on võtnud ohutusprobleemile koheselt reageerides ning samuti liikmesriikide esitatud erandlike heakskiitude kohta, |
| --- | --- |

(37)

Tungiva kiireloomulisuse tõttu on vaja kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust, et komisjon saaks teha otsuse meetmete kohta, mis liikmesriigid on võtnud ohutusprobleemile koheselt reageerides ning samuti liikmesriikide esitatud erandlike heakskiitude kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Põhimõtted

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | lennundustoodete, osade ja seadmete konstrueerimise, tootmise, hooldamise ja kasutamise ning nimetatud toodete, osade ja seadmete konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega seotud personali ja organisatsioonide suhtes; |
| --- | --- |

a)

lennundustoodete, osade ja seadmete konstrueerimise, tootmise, hooldamise ja kasutamise ning nimetatud toodete, osade ja seadmete konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega seotud personali ja organisatsioonide suhtes;

| b) | õhusõidukite käitamisega seotud personali ja organisatsioonide suhtes. |
| --- | --- |

b)

õhusõidukite käitamisega seotud personali ja organisatsioonide suhtes.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata juhtudel, kus lõikes 1 osutatud tooted, osad, seadmed, personal ja organisatsioonid on seotud kaitsejõudude, tolli, politsei või muude samalaadsete teenistustega. Liikmesriigid kohustuvad tagama, et nimetatud teenistused osutaksid käesoleva määruse eesmärkidele piisavat tähelepanu.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Käesoleva määruse peaeesmärk on luua ja säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase.

2.   Täiendavad eesmärgid käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades on järgmised:

| a) | keskkonnakaitse ühtse kõrge taseme tagamine; |
| --- | --- |

a)

keskkonnakaitse ühtse kõrge taseme tagamine;

| b) | kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumise soodustamine; |
| --- | --- |

b)

kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumise soodustamine;

| c) | reguleerimis- ja sertifitseerimismenetluste tasuvuse suurendamine ning siseriiklikul ja Euroopa tasandil kattuvuste vältimine; |
| --- | --- |

c)

reguleerimis- ja sertifitseerimismenetluste tasuvuse suurendamine ning siseriiklikul ja Euroopa tasandil kattuvuste vältimine;

| d) | liikmesriikide abistamine Chicago konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisel, luues aluse selle sätete ühetaoliseks tõlgendamiseks ja ühtseks rakendamiseks ning tagades selle sätete nõuetekohase arvessevõtmise käesolevas määruses ning selle rakendamiseks koostatud eeskirjades; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide abistamine Chicago konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisel, luues aluse selle sätete ühetaoliseks tõlgendamiseks ja ühtseks rakendamiseks ning tagades selle sätete nõuetekohase arvessevõtmise käesolevas määruses ning selle rakendamiseks koostatud eeskirjades;

| e) | tsiviillennundusohutuse standardite ja eeskirjadega seotud ühenduse seisukohtade edendamine kogu maailmas, seades sisse asjakohase koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

e)

tsiviillennundusohutuse standardite ja eeskirjadega seotud ühenduse seisukohtade edendamine kogu maailmas, seades sisse asjakohase koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| f) | võrdsete võimaluste tagamine kõikidele ühendusesisesel lennundusturul osalejatele. |
| --- | --- |

f)

võrdsete võimaluste tagamine kõikidele ühendusesisesel lennundusturul osalejatele.

3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide saavutamise vahendid on järgmised:

| a) | kõikide vajalike õigusaktide väljatöötamine, vastuvõtmine ja ühtne kohaldamine; |
| --- | --- |

a)

kõikide vajalike õigusaktide väljatöötamine, vastuvõtmine ja ühtne kohaldamine;

| b) | käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt toodetele, personalile ja organisatsioonidele antud sertifikaatide, lubade, heakskiitude ja muude dokumentide tunnustamine täiendavaid nõudeid esitamata; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt toodetele, personalile ja organisatsioonidele antud sertifikaatide, lubade, heakskiitude ja muude dokumentide tunnustamine täiendavaid nõudeid esitamata;

| c) | sõltumatu Euroopa Lennundusohutusameti (edaspidi „amet”) loomine; |
| --- | --- |

c)

sõltumatu Euroopa Lennundusohutusameti (edaspidi „amet”) loomine;

| d) | kõikide vajalike õigusaktide ühtne rakendamine siseriiklike lennundusasutuste ning ameti poolt nende vastava pädevuse piires. |
| --- | --- |

d)

kõikide vajalike õigusaktide ühtne rakendamine siseriiklike lennundusasutuste ning ameti poolt nende vastava pädevuse piires.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „pidev järelevalve” — toimingud, millega kontrollitakse sertifikaadi väljaandmise aluseks olnud tingimuste täitmist selle kogu kehtivusaja jooksul, ning võimalikud kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

a)

„pidev järelevalve” — toimingud, millega kontrollitakse sertifikaadi väljaandmise aluseks olnud tingimuste täitmist selle kogu kehtivusaja jooksul, ning võimalikud kaitsemeetmed;

| b) | „Chicago konventsioon” — Chicagos 7. detsembril 1944 alla kirjutatud rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon ja selle lisad; |
| --- | --- |

b)

„Chicago konventsioon” — Chicagos 7. detsembril 1944 alla kirjutatud rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon ja selle lisad;

| c) | „toode” — õhusõiduk, selle mootor või propeller; |
| --- | --- |

c)

„toode” — õhusõiduk, selle mootor või propeller;

| d) | „osad ja seadmed” — mis tahes vahend, seade, mehhanism, osa, aparaat, lisaseade või tarvik, sealhulgas sideseadmed, mida tarvitatakse õhusõiduki kasutamiseks või juhtimiseks lennu ajal või mis on selleks ette nähtud, ning on paigaldatud õhusõidukisse või selle külge. See hõlmab õhusõiduki plaaneri, mootori või propelleri osi; |
| --- | --- |

d)

„osad ja seadmed” — mis tahes vahend, seade, mehhanism, osa, aparaat, lisaseade või tarvik, sealhulgas sideseadmed, mida tarvitatakse õhusõiduki kasutamiseks või juhtimiseks lennu ajal või mis on selleks ette nähtud, ning on paigaldatud õhusõidukisse või selle külge. See hõlmab õhusõiduki plaaneri, mootori või propelleri osi;

| e) | „sertifitseerimine” — mis tahes vormis tunnustus, et toode, osa või seade, organisatsioon või isik vastab kehtivatele nõuetele, kaasa arvatud käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade sätetele, ning sellist vastavust tõendava asjakohase sertifikaadi väljaandmine; |
| --- | --- |

e)

„sertifitseerimine” — mis tahes vormis tunnustus, et toode, osa või seade, organisatsioon või isik vastab kehtivatele nõuetele, kaasa arvatud käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade sätetele, ning sellist vastavust tõendava asjakohase sertifikaadi väljaandmine;

| f) | „kvalifitseeritud üksus” — organ, kellele amet või riiklik lennuasutus võib oma kontrolli all ja vastutusel anda konkreetse sertifitseerimisega seotud ülesande; |
| --- | --- |

f)

„kvalifitseeritud üksus” — organ, kellele amet või riiklik lennuasutus võib oma kontrolli all ja vastutusel anda konkreetse sertifitseerimisega seotud ülesande;

| g) | „sertifikaat” — sertifitseerimise tulemusena väljaantav mis tahes heakskiit, litsents või muu dokument; |
| --- | --- |

g)

„sertifikaat” — sertifitseerimise tulemusena väljaantav mis tahes heakskiit, litsents või muu dokument;

| h) | „ettevõtja” — juriidiline või füüsiline isik, kes käitab või kavatseb käitada üht või mitut õhusõidukit; |
| --- | --- |

h)

„ettevõtja” — juriidiline või füüsiline isik, kes käitab või kavatseb käitada üht või mitut õhusõidukit;

| i) | „äriline lennutegevus” — õhusõidukiga tasu eest teostatav avalikkusele kättesaadav lennutegevus või lennutegevus, mida, juhul kui see ei ole avalikkusele kättesaadav, teostatakse ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, kusjuures klient ei oma kontrolli ettevõtja üle; |
| --- | --- |

i)

„äriline lennutegevus” — õhusõidukiga tasu eest teostatav avalikkusele kättesaadav lennutegevus või lennutegevus, mida, juhul kui see ei ole avalikkusele kättesaadav, teostatakse ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, kusjuures klient ei oma kontrolli ettevõtja üle;

| j) | „keerukas mootoriga õhusõiduk” —






  i) | lennuk:






  — | mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 5 700 kg; või |
| --- | --- | --- | --- |

j)

„keerukas mootoriga õhusõiduk” —

i)

lennuk:

—

mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 5 700 kg; või

| — | mille suurim lubatud reisijakohtade arv on üheksa või rohkem; |
| --- | --- |

—

mille suurim lubatud reisijakohtade arv on üheksa või rohkem;

| — | mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga; või |
| --- | --- |

—

mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga; või

| — | millel on a) turboaktiivmootor(id) või rohkem kui üks turbopropellermootor; või |
| --- | --- |

—

millel on a) turboaktiivmootor(id) või rohkem kui üks turbopropellermootor; või

| ii) | kopter:






  — | mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 3 175 kg; või |
| --- | --- | --- |

ii)

kopter:

—

mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 3 175 kg; või

| — | mille suurim lubatud reisijakohtade arv on viis või rohkem; |
| --- | --- |

—

mille suurim lubatud reisijakohtade arv on viis või rohkem;

| — | mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga; või |
| --- | --- |

—

mis on sertifitseeritud lendamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga; või

| iii) | kopterlennuk; |
| --- | --- |

iii)

kopterlennuk;

| k) | „lennutreeningseade” — mis tahes liiki seade, milles lennutingimusi simuleeritakse maa peal; nende hulka kuuluvad lennusimulaatorid, lennutreeningseadmed, lennu- ja navigatsiooniprotseduuride treeningseadmed ning instrumentaallennu algtreeningseadmed; |
| --- | --- |

k)

„lennutreeningseade” — mis tahes liiki seade, milles lennutingimusi simuleeritakse maa peal; nende hulka kuuluvad lennusimulaatorid, lennutreeningseadmed, lennu- ja navigatsiooniprotseduuride treeningseadmed ning instrumentaallennu algtreeningseadmed;

| l) | „pädevus” — lennuloale kantav märge, millega nähakse ette selle loaga seotud õigused, eritingimused või piirangud. |
| --- | --- |

l)

„pädevus” — lennuloale kantav märge, millega nähakse ette selle loaga seotud õigused, eritingimused või piirangud.

II PEATÜKK

Sisulised nõuded

Artikkel 4

Põhiprintsiibid ja kohaldatavus

1.   Õhusõidukid, sealhulgas nendesse paigaldatud mis tahes toode, osa või seade, mis on:

| a) | konstrueeritud või toodetud organisatsiooni poolt, kelle osas amet või liikmesriik tagab ohutusjärelevalve; või |
| --- | --- |

a)

konstrueeritud või toodetud organisatsiooni poolt, kelle osas amet või liikmesriik tagab ohutusjärelevalve; või

| b) | peavad olema liikmesriigis registreeritud, välja arvatud juhul, kui nende ametlik ohutuse kontroll on delegeeritud kolmandale riigile ning nende kasutajaks ei ole ühenduse ettevõtja; või |
| --- | --- |

b)

peavad olema liikmesriigis registreeritud, välja arvatud juhul, kui nende ametlik ohutuse kontroll on delegeeritud kolmandale riigile ning nende kasutajaks ei ole ühenduse ettevõtja; või

| c) | registreeritud kolmandas riigis ning mida kasutab ettevõtja, mille tegevuse järelevalve tagab liikmesriik või mida kasutab lendudel ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole ettevõtja, kelle tegevuskoht või elukoht on ühenduses; või |
| --- | --- |

c)

registreeritud kolmandas riigis ning mida kasutab ettevõtja, mille tegevuse järelevalve tagab liikmesriik või mida kasutab lendudel ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole ettevõtja, kelle tegevuskoht või elukoht on ühenduses; või

| d) | registreeritud kolmandas riigis või registreeritud liikmesriigis, mis on ametliku ohutuse järelevalve delegeerinud kolmandale riigile ning mida kasutab kolmanda riigi ettevõtja lendudel ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole; |
| --- | --- |

d)

registreeritud kolmandas riigis või registreeritud liikmesriigis, mis on ametliku ohutuse järelevalve delegeerinud kolmandale riigile ning mida kasutab kolmanda riigi ettevõtja lendudel ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole;

peab vastama käesoleva määruse nõuetele.

2.   Lõike 1 punktides b, c ja d nimetatud õhusõiduki käitamisega seotud personal peab vastama käesoleva määruse nõuetele.

3.   Lõike 1 punktides b, c ja d nimetatud õhusõidukite lennutegevus peab vastama käesoleva määruse nõuetele.

4.   Lõiget 1 ei kohaldata II lisas nimetatud õhusõidukite suhtes.

5.   Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata II lisas nimetatud õhusõidukite, välja arvatud selle lisa punkti a alapunktis ii ning punktides d ja h osutatud õhusõidukite suhtes, kui niisuguseid õhusõidukeid kasutatakse ärilise lennutegevuse otstarbel.

6.   Käesolev määrus ei mõjuta rahvusvahelistes konventsioonides, eelkõige Chicago konventsioonis sätestatud kolmandate riikide õigusi.

Artikkel 5

Lennukõlblikkus

1.   Artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud õhusõidukid peavad vastama I lisaga ette nähtud olulistele lennukõlblikkusnõuetele.

2.   Artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud õhusõiduki ning sellele paigaldatud toodete, osade ja seadmete vastavus tehakse kindlaks vastavalt allpool toodud menetlusele.

| a) | Toodetel peab olema tüübisertifikaat. Tüübisertifikaat ning tunnistus selle tõendi muudatuste kohta, sealhulgas täiendav tüübisertifikaat, antakse välja juhul, kui taotleja on tõendanud toote vastavust tüübisertifitseerimise alustele, mis on sätestatud artiklis 20 ja ette nähtud tagamaks vastavust lõikes 1 nimetatud olulistele nõuetele, ning sellel ei ole kasutamisel ohtu kujutavaid omadusi. Tüübisertifikaat hõlmab toodet, sealhulgas kõiki sellele paigaldatud osi ja seadmeid. |
| --- | --- |

a)

Toodetel peab olema tüübisertifikaat. Tüübisertifikaat ning tunnistus selle tõendi muudatuste kohta, sealhulgas täiendav tüübisertifikaat, antakse välja juhul, kui taotleja on tõendanud toote vastavust tüübisertifitseerimise alustele, mis on sätestatud artiklis 20 ja ette nähtud tagamaks vastavust lõikes 1 nimetatud olulistele nõuetele, ning sellel ei ole kasutamisel ohtu kujutavaid omadusi. Tüübisertifikaat hõlmab toodet, sealhulgas kõiki sellele paigaldatud osi ja seadmeid.

| b) | Osadele ja seadmetele võib välja anda eraldi sertifikaadid, kui on tõendatud nende vastavus üksikasjalikele lennukõlblikkusnõuetele, mis on ette nähtud tagamaks vastavust lõikes 1 nimetatud olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Osadele ja seadmetele võib välja anda eraldi sertifikaadid, kui on tõendatud nende vastavus üksikasjalikele lennukõlblikkusnõuetele, mis on ette nähtud tagamaks vastavust lõikes 1 nimetatud olulistele nõuetele.

| c) | Iga õhusõiduki kohta antakse välja eraldi lennukõlblikkussertifikaat, kui on tõendatud, et see vastab tüübisertifikaadiga kinnitatud tüübikonstruktsioonile ning asjakohased dokumendid, ülevaatused ja katsed näitavad, et õhusõiduk on kõlblik ohutuks kasutamiseks. Lennukõlblikkussertifikaat kehtib seni, kuni see peatatakse, kehtetuks tunnistatakse või lõpetatakse, tingimusel et õhusõidukit hooldatakse vastavalt I lisa punktis 1.d sätestatud olulistele jätkuva lennukõlblikkuse nõuetele ning lõikes 5 osutatud meetmetele. |
| --- | --- |

c)

Iga õhusõiduki kohta antakse välja eraldi lennukõlblikkussertifikaat, kui on tõendatud, et see vastab tüübisertifikaadiga kinnitatud tüübikonstruktsioonile ning asjakohased dokumendid, ülevaatused ja katsed näitavad, et õhusõiduk on kõlblik ohutuks kasutamiseks. Lennukõlblikkussertifikaat kehtib seni, kuni see peatatakse, kehtetuks tunnistatakse või lõpetatakse, tingimusel et õhusõidukit hooldatakse vastavalt I lisa punktis 1.d sätestatud olulistele jätkuva lennukõlblikkuse nõuetele ning lõikes 5 osutatud meetmetele.

| d) | Toodete, osade ja seadmete hooldamise eest vastutavad organisatsioonid peavad näitama, et neil on võimed ja vahendid oma volitustega seotud kohustuste täitmiseks. Neid võimeid ja vahendeid kinnitatakse organisatsioonile sertifikaadi andmisega, välja arvatud juhul, kui need on muul viisil vastuvõetavad. Sertifitseeritud organisatsioonidele antud õigused ning sertifikaadi kohaldamisala määratletakse sertifikaadi tingimustes. |
| --- | --- |

d)

Toodete, osade ja seadmete hooldamise eest vastutavad organisatsioonid peavad näitama, et neil on võimed ja vahendid oma volitustega seotud kohustuste täitmiseks. Neid võimeid ja vahendeid kinnitatakse organisatsioonile sertifikaadi andmisega, välja arvatud juhul, kui need on muul viisil vastuvõetavad. Sertifitseeritud organisatsioonidele antud õigused ning sertifikaadi kohaldamisala määratletakse sertifikaadi tingimustes.

| e) | Toodete, osade ja seadmete konstrueerimise, valmistamise ja hooldamise eest vastutavad organisatsioonid peavad näitama, et neil on võimed ja vahendid oma volitustega seotud kohustuste täitmiseks. Neid võimeid ja vahendeid kinnitatakse organisatsioonile sertifikaadi andmisega, välja arvatud juhul, kui need on muul viisil vastuvõetavad. Sertifitseeritud organisatsioonidele antud õigused ning sertifikaadi kohaldamisala määratletakse sertifikaadi tingimustes. |
| --- | --- |

e)

Toodete, osade ja seadmete konstrueerimise, valmistamise ja hooldamise eest vastutavad organisatsioonid peavad näitama, et neil on võimed ja vahendid oma volitustega seotud kohustuste täitmiseks. Neid võimeid ja vahendeid kinnitatakse organisatsioonile sertifikaadi andmisega, välja arvatud juhul, kui need on muul viisil vastuvõetavad. Sertifitseeritud organisatsioonidele antud õigused ning sertifikaadi kohaldamisala määratletakse sertifikaadi tingimustes.

Peale selle võib:

| f) | toote, osa või seadme hooldusjärgse väljastamise eest vastutavalt personalilt nõuda asjakohast sertifikaati (personalisertifikaat). |
| --- | --- |

f)

toote, osa või seadme hooldusjärgse väljastamise eest vastutavalt personalilt nõuda asjakohast sertifikaati (personalisertifikaat).

| g) | sertifikaadi andmisega kinnitada hooldusväljaõppe organisatsioonide võimet täita nende volitustega seotud kohustusi punktis f nimetatud sertifikaatide väljaandmise osas. |
| --- | --- |

g)

sertifikaadi andmisega kinnitada hooldusväljaõppe organisatsioonide võimet täita nende volitustega seotud kohustusi punktis f nimetatud sertifikaatide väljaandmise osas.

3.   Artikli 4 lõike 1 punktis a nimetatud õhusõidukid ning neile paigaldatud tooted, osad ja seadmed peavad vastama käesoleva artikli lõike 2 punktide a, b ja c nõuetele.

4.   Erandina lõigetest 1 ja 2:

| a) | võib välja anda lennuloa, kui on tõendatud, et õhusõiduk on võimeline ohutult põhilennu sooritama. See antakse välja asjakohaste piirangutega, kaitsmaks eelkõige kolmandate isikute ohutust; |
| --- | --- |

a)

võib välja anda lennuloa, kui on tõendatud, et õhusõiduk on võimeline ohutult põhilennu sooritama. See antakse välja asjakohaste piirangutega, kaitsmaks eelkõige kolmandate isikute ohutust;

| b) | võib välja anda piiratud lennukõlblikkussertifikaadi õhusõidukile, millele ei ole kooskõlas lõike 2 punktiga a välja antud tüübisertifikaati. Sellisel juhul tuleb näidata, et õhusõiduk vastab konkreetsetele lennukõlblikkusnõuetele ning kõrvalekalded lõikes 1 osutatud olulistest nõuetest võimaldavad konkreetset eesmärki siiski piisavalt ohutult täita. Õhusõidukid, millele võib piiratud sertifikaate välja anda, ja nende kasutuspiirangud määratakse kindlaks lõikes 5 nimetatud meetmete kohaselt; |
| --- | --- |

b)

võib välja anda piiratud lennukõlblikkussertifikaadi õhusõidukile, millele ei ole kooskõlas lõike 2 punktiga a välja antud tüübisertifikaati. Sellisel juhul tuleb näidata, et õhusõiduk vastab konkreetsetele lennukõlblikkusnõuetele ning kõrvalekalded lõikes 1 osutatud olulistest nõuetest võimaldavad konkreetset eesmärki siiski piisavalt ohutult täita. Õhusõidukid, millele võib piiratud sertifikaate välja anda, ja nende kasutuspiirangud määratakse kindlaks lõikes 5 nimetatud meetmete kohaselt;

| c) | võib välja anda piiratud tüübisertifikaadi ning kehtestada vajaliku tüübisertifitseerimise aluse, kui see on põhjendatud samatüübiliste piiratud lennukõlblikkussertifikaadiga õhusõidukite arvust lähtuvalt. |
| --- | --- |

c)

võib välja anda piiratud tüübisertifikaadi ning kehtestada vajaliku tüübisertifitseerimise aluse, kui see on põhjendatud samatüübiliste piiratud lennukõlblikkussertifikaadiga õhusõidukite arvust lähtuvalt.

5.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva artikli mitteolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 64 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Nende meetmetega täpsustatakse eelkõige:

| a) | tootele kohaldatava tüübisertifitseerimise aluse kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused; |
| --- | --- |

a)

tootele kohaldatava tüübisertifitseerimise aluse kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;

| b) | osadele ja seadmetele kohaldatavate üksikasjalike lennukõlblikkusnõuete kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused; |
| --- | --- |

b)

osadele ja seadmetele kohaldatavate üksikasjalike lennukõlblikkusnõuete kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;

| c) | piiratud lennukõlblikkussertifikaadi kõlblikele õhusõidukitele kohaldatavate üksikasjalike lennukõlblikkusnõuete kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused; |
| --- | --- |

c)

piiratud lennukõlblikkussertifikaadi kõlblikele õhusõidukitele kohaldatavate üksikasjalike lennukõlblikkusnõuete kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;

| d) | toodete jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks vajaliku kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise tingimused; |
| --- | --- |

d)

toodete jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks vajaliku kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise tingimused;

| e) | tüübisertifikaatide, piiratud tüübisertifikaatide, tüübisertifikaatide muudatuste, üksikute lennukõlblikkussertifikaatide, piiratud lennukõlblikkussertifikaatide, lennulubade ning toodetele, osadele ja seadmetele antavate sertifikaatide väljaandmise, jätkamise, parandamise, peatamise või tühistamise tingimused, sealhulgas:






  i) | nimetatud sertifikaatide kehtivusaja ning, piiratud kehtivusaja korral, sertifikaatide uuendamisega seotud tingimused; |
| --- | --- | --- |

e)

tüübisertifikaatide, piiratud tüübisertifikaatide, tüübisertifikaatide muudatuste, üksikute lennukõlblikkussertifikaatide, piiratud lennukõlblikkussertifikaatide, lennulubade ning toodetele, osadele ja seadmetele antavate sertifikaatide väljaandmise, jätkamise, parandamise, peatamise või tühistamise tingimused, sealhulgas:

i)

nimetatud sertifikaatide kehtivusaja ning, piiratud kehtivusaja korral, sertifikaatide uuendamisega seotud tingimused;

| ii) | lennulubade väljaandmise piirangud. Need piirangud seonduvad eelkõige järgmisega:






  — | lennu eesmärk, |
| --- | --- | --- |

ii)

lennulubade väljaandmise piirangud. Need piirangud seonduvad eelkõige järgmisega:

—

lennu eesmärk,

| — | lennuks kasutatav õhuruum, |
| --- | --- |

—

lennuks kasutatav õhuruum,

| — | lennumeeskonna kvalifikatsioon, |
| --- | --- |

—

lennumeeskonna kvalifikatsioon,

| — | meeskonda mittekuuluvate isikute vedu; |
| --- | --- |

—

meeskonda mittekuuluvate isikute vedu;

| iii) | lennukid, millele võib välja anda piiratud lennukõlblikkussertifikaate, ja seonduvad piirangud; |
| --- | --- |

iii)

lennukid, millele võib välja anda piiratud lennukõlblikkussertifikaate, ja seonduvad piirangud;

| iv) | hooldustööde lennundustehniliste töötajate tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava, millega tagatakse vastavus lõike 2 punkti f nõuetele; |
| --- | --- |

iv)

hooldustööde lennundustehniliste töötajate tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava, millega tagatakse vastavus lõike 2 punkti f nõuetele;

| v) | pilootide tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava ja seonduvate lennutreeningseadmete kvalifikatsioon, millega tagatakse vastavus artiklile 7; |
| --- | --- |

v)

pilootide tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava ja seonduvate lennutreeningseadmete kvalifikatsioon, millega tagatakse vastavus artiklile 7;

| vi) | minimaalvarustuse üldloetelu ja konkreetse lennutegevuse liigi täiendavad lennukõlblikkuse nõuded, millega tagatakse vastavus artikli 8 nõuetele; |
| --- | --- |

vi)

minimaalvarustuse üldloetelu ja konkreetse lennutegevuse liigi täiendavad lennukõlblikkuse nõuded, millega tagatakse vastavus artikli 8 nõuetele;

| f) | organisatsioonidele lõike 2 punktidega d, e ja g ette nähtud tunnustuse andmise, selle jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning tingimused, mille puhul nimetatud tunnustust ei ole tarvis taotleda; |
| --- | --- |

f)

organisatsioonidele lõike 2 punktidega d, e ja g ette nähtud tunnustuse andmise, selle jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning tingimused, mille puhul nimetatud tunnustust ei ole tarvis taotleda;

| g) | lõike 2 punkti f järgselt vajalike personalisertifikaatide väljaandmise, jätkamise, muutmise, peatamise või tühistamise tingimused; |
| --- | --- |

g)

lõike 2 punkti f järgselt vajalike personalisertifikaatide väljaandmise, jätkamise, muutmise, peatamise või tühistamise tingimused;

| h) | sertifikaadiomanike vastutus; |
| --- | --- |

h)

sertifikaadiomanike vastutus;

| i) | lõikes 1 nimetatud, kuid lõigete 2 või 4 reguleerimisalasse mittekuuluvate õhusõidukite olulistele nõuetele vastavuse tõendamise kord; |
| --- | --- |

i)

lõikes 1 nimetatud, kuid lõigete 2 või 4 reguleerimisalasse mittekuuluvate õhusõidukite olulistele nõuetele vastavuse tõendamise kord;

| j) | artikli 4 lõike 1 punktis c nimetatud õhusõidukite olulistele nõuetele vastavuse tõendamise kord. |
| --- | --- |

j)

artikli 4 lõike 1 punktis c nimetatud õhusõidukite olulistele nõuetele vastavuse tõendamise kord.

6.   Kui komisjon lõikes 5 nimetatud meetmed vastu võtab, kannab ta eelkõige hoolt, et need:

| a) | kajastaksid tehnika taset ning lennukõlblikkuse valdkonna häid tavasid; |
| --- | --- |

a)

kajastaksid tehnika taset ning lennukõlblikkuse valdkonna häid tavasid;

| b) | võetakse arvesse ülemaailmset õhusõidukite kasutamise kogemust ning teaduse ja tehnika arengut; |
| --- | --- |

b)

võetakse arvesse ülemaailmset õhusõidukite kasutamise kogemust ning teaduse ja tehnika arengut;

| c) | võimaldatakse viivitamata reageerida õnnetuste ja tõsiste intsidentide kindlakstehtud põhjustele; |
| --- | --- |

c)

võimaldatakse viivitamata reageerida õnnetuste ja tõsiste intsidentide kindlakstehtud põhjustele;

| d) | ei kehtestaks artikli 4 lõike 1 punktis c nimetatud õhusõidukite suhtes nõudeid, mis ei ole kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga (ICAO) seotud liikmesriikide kohustustega. |
| --- | --- |

d)

ei kehtestaks artikli 4 lõike 1 punktis c nimetatud õhusõidukite suhtes nõudeid, mis ei ole kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga (ICAO) seotud liikmesriikide kohustustega.

Artikkel 6

Olulised keskkonnakaitsenõuded

1.   Tooted, osad ja seadmed peavad vastama keskkonnakaitsenõuetele, mis sisalduvad Chicago konventsiooni lisas 16, nagu need on avaldatud 2002. aasta märtsis I köites ja 1999. aasta novembris II köites, välja arvatud lisa 16 liited.

2.   Meetmed, mille eesmärk on muuta lõikes 1 osutatud nõuete vähemolulisi sätteid, et viia need kooskõlla Chicago konventsiooni ja selle lisade edaspidiste muudatustega, mis jõustuvad pärast käesoleva määruse vastuvõtmist ning muutuvad kohaldatavaks kõikides liikmesriikides, kui need kohandused ei laienda käesoleva määruse reguleerimisala, tuleb võtta vastu vastavalt artikli 64 lõikes 5 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Meetmed, mille eesmärk on muuta lõikes 1 osutatud nõuete vähemolulisi sätteid, täiendades neid, kasutades vastavalt vajadusele lõikes 1 osutatud liidete sisu, võetakse vastu vastavalt artikli 64 lõikes 5 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 7

Piloodid

1.   Artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud piloodid, samuti nimetatud pilootide koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud lennutreeningseadmed, isikud ja organisatsioonid peavad vastama III lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele.

2.   Isik, välja arvatud koolitusel osalev isik, võib tegutseda piloodina vaid siis, kui tal on teostatavale lennule vastav lennundusluba ja tervisetõend.

Isikule väljastatakse lennundusluba vaid juhul, kui ta vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud teoreetilisi teadmisi, praktilisi oskusi, keeleoskust ja kogemusi puudutavate oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

Isikule väljastatakse tervisetõend vaid juhul, kui ta vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud tervisega seotud oluliste nõuete täitmise tagamiseks. Nimetatud tervisetõendeid võivad väljastada lennundusarstid või lennundusmeditsiinikeskused.

Olenemata kolmandast lõigust, võib üldarst, kes on piisavalt tuttav lennuloa taotleja terviseseisundi üksikasjadega, harrastuspiloodi lennundusloa puhul tegutseda lennundusarstina, kui see on lubatud siseriiklike õigusnormidega, vastavalt üksikasjalikele rakenduseeskirjadele, mis on vastu võetud artikli 64 lõikes 3 osutatud korras; nimetatud rakenduseeskirjadega tagatakse ohutustaseme säilitamine.

Lennundusloale ja tervisetõendile märgitakse piloodile antud õigused ning loa ja tõendi kohaldamisala.

Artikli 4 lõike 1 punktis c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud pilootide puhul võib teises ja kolmandas lõigus kehtestatud nõuete täitmiseks aktsepteerida kolmanda riigi poolt või nimel väljastatud lennunduslube ja tervisetõendeid.

3.   Pilootide koolitusorganisatsioonide ja lennundusmeditsiinikeskuste võimet täita oma õigustega seotud kohustusi lubade ja tervisetõendite väljastamisel tunnustatakse sertifikaadi väljastamisega.

Pilootide koolitusorganisatsioonile või lennundusmeditsiinikeskusele väljastatakse sertifikaat, kui nimetatud institutsioonid vastavad eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

Sertifikaadile märgitakse sellega antavad õigused.

4.   Pilootide koolitamiseks kasutataval lennutreeningseadmel peab olema sertifikaat. Kõnealune sertifikaat väljastatakse, kui on tõendatud, et seade vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

5.   Lennukoolituse või lennutreeningute või pilootide oskuste hindamise eest vastutavatel isikutel ja lennundusarstidel peab olema sellekohane tunnistus. Niisugune tunnistus väljastatakse, kui on tõendatud, et asjaomane isik vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

Tunnistusele märgitakse sellega antavad õigused.

6.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva artikli vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 64 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Nende meetmetega määratakse kindlaks eelkõige:

| a) | pilootide lennunduslubade eri pädevusastmed ja tervisetõendite kategooriad eri liiki tegevuste sooritamiseks; |
| --- | --- |

a)

pilootide lennunduslubade eri pädevusastmed ja tervisetõendite kategooriad eri liiki tegevuste sooritamiseks;

| b) | lõigetes 2, 3, 4 ja 5 osutatud lennunduslubade, lubadele kantavate pädevusmärgete, tervisetõendite, heakskiitmiste ning sertifikaatide väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning tingimused, millal niisuguseid sertifikaate ja heakskiitmisi ei ole vaja nõuda; |
| --- | --- |

b)

lõigetes 2, 3, 4 ja 5 osutatud lennunduslubade, lubadele kantavate pädevusmärgete, tervisetõendite, heakskiitmiste ning sertifikaatide väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning tingimused, millal niisuguseid sertifikaate ja heakskiitmisi ei ole vaja nõuda;

| c) | lõigetes 2, 3, 4 ja 5 osutatud lubade, lubadele kantavate pädevusmärgete, tervisetõendite, heakskiitude ja sertifikaatide omanike õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

c)

lõigetes 2, 3, 4 ja 5 osutatud lubade, lubadele kantavate pädevusmärgete, tervisetõendite, heakskiitude ja sertifikaatide omanike õigused ja kohustused;

| d) | pilootide kehtivate riiklike lennunduslubade ning pardamehaanikute riiklike lubade pilootide lennulubadeks konverteerimise tingimused, samuti riiklike tervisetõendite ühiselt tunnustatud tervisetõenditeks konverteerimise tingimused; |
| --- | --- |

d)

pilootide kehtivate riiklike lennunduslubade ning pardamehaanikute riiklike lubade pilootide lennulubadeks konverteerimise tingimused, samuti riiklike tervisetõendite ühiselt tunnustatud tervisetõenditeks konverteerimise tingimused;

| e) | piiramata vastavalt artiklile 12 sõlmitud kahepoolsete lepingute sätteid, kolmandate riikide poolt väljastatud lennunduslubade heakskiitmise tingimused; |
| --- | --- |

e)

piiramata vastavalt artiklile 12 sõlmitud kahepoolsete lepingute sätteid, kolmandate riikide poolt väljastatud lennunduslubade heakskiitmise tingimused;

| f) | tingimused, millal II lisa punkti a alapunktis ii ning punktides d ja f osutatud õhusõidukite piloodid, juhul kui nimetatud õhusõidukeid kasutatakse ärilise lennutegevuse eesmärgil, vastavad III lisas sätestatud asjakohastele olulistele sätetele. |
| --- | --- |

f)

tingimused, millal II lisa punkti a alapunktis ii ning punktides d ja f osutatud õhusõidukite piloodid, juhul kui nimetatud õhusõidukeid kasutatakse ärilise lennutegevuse eesmärgil, vastavad III lisas sätestatud asjakohastele olulistele sätetele.

7.   Kui komisjon lõikes 6 nimetatud meetmed vastu võtab, kannab ta eelkõige hoolt, et need kajastaksid pilootide koolituse hetkeseisu ja parimaid tavasid.

Niisugused meetmed sisaldavad samuti sätteid Chicago konventsiooni alusel nõutavate pilootide kõigi eri liiki selliste lennunduslubade ja pädevusmärgete väljastamise kohta, ning harrastuspilootide lennunduslubade väljastamise kohta, mis hõlmavad mitte-ärilist tegevust, millesse on kaasatud õhusõidukid, mille sertifitseeritud stardimass on 2 000 kg või alla selle ning mis ei vasta ühelegi artikli 3 punktis j osutatud kriteeriumile.

Artikkel 8

Lennutegevus

1.   Artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamine peab olema kooskõlas IV lisas sätestatud oluliste nõuetega.

2.   Kui rakenduseeskirjades ei ole kindlaks määratud teisiti, peavad ärilise lennutegevusega tegelevad ettevõtjad tõendama oma võimet ja vahendeid oma õigustega kaasnevate kohustuste täitmiseks. Neid võimeid ja vahendeid tunnustatakse sertifikaadi väljastamisega. Sertifikaadis sätestatakse ettevõtjale antavad õigused ja lubatud lennutegevuste ulatus.

3.   Kui rakenduseeskirjades ei ole sätestatud teisiti, peavad ettevõtjad, kes tegelevad mitteärilise lennutegevusega, käitades keerukaid mootoriga õhusõidukeid, peavad demonstreerima oma võimet ja vahendeid õhusõidukite käitamisega seotud kohustuste täitmiseks.

4.   Artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud salongipersonal peab vastama IV lisas sätestatud olulistele nõuetele. Ärilise lennutegevusega seotud isikud peavad omama niisugust tunnistust, mis oli algselt esitatud OPSi 1.1005 III lisa alajao O punktis d vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1899/2006 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (9); niisuguse tunnistuse võivad liikmesriigi diskretsiooniõiguse alusel välja anda sertifitseeritud lennuettevõtjad või koolitusorganisatsioonid.

5.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva artikli vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 64 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Nende meetmetega täpsustatakse eelkõige:

| a) | õhusõidukite käitamise tingimused vastavalt IV lisas sätestatud olulistele nõuetele; |
| --- | --- |

a)

õhusõidukite käitamise tingimused vastavalt IV lisas sätestatud olulistele nõuetele;

| b) | lõikes 2 osutatud sertifikaatide väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ja tingimused, mille kohaselt sertifikaat asendatakse ettevõtja võimete ja vahendite deklareerimisega, et kinnitada õhusõiduki käitamisega seotud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 osutatud sertifikaatide väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ja tingimused, mille kohaselt sertifikaat asendatakse ettevõtja võimete ja vahendite deklareerimisega, et kinnitada õhusõiduki käitamisega seotud kohustuste täitmist;

| c) | sertifikaatide omanike õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

c)

sertifikaatide omanike õigused ja kohustused;

| d) | lõikes 3 osutatud ettevõtjate poolse deklareerimise ja nende üle järelevalve teostamise tingimused ja menetluskord, ja tingimused, mille kohaselt deklareerimine asendatakse ettevõtja võimete ja vahendite tõendamisega, et kinnitada õhusõiduki käitamisega seotud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

d)

lõikes 3 osutatud ettevõtjate poolse deklareerimise ja nende üle järelevalve teostamise tingimused ja menetluskord, ja tingimused, mille kohaselt deklareerimine asendatakse ettevõtja võimete ja vahendite tõendamisega, et kinnitada õhusõiduki käitamisega seotud kohustuste täitmist;

| e) | tingimused, mille korral tuleb ohutuse huvides lennutegevus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused; |
| --- | --- |

e)

tingimused, mille korral tuleb ohutuse huvides lennutegevus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused;

| f) | tingimused, millal II lisa punkti a alapunktis ii ning punktides d ja h osutatud õhusõidukite, juhul kui nimetatud õhusõidukeid kasutatakse ärilise lennutegevuse eesmärgil, lennutegevus vastab IV lisas sätestatud asjakohastele olulistele sätetele. |
| --- | --- |

f)

tingimused, millal II lisa punkti a alapunktis ii ning punktides d ja h osutatud õhusõidukite, juhul kui nimetatud õhusõidukeid kasutatakse ärilise lennutegevuse eesmärgil, lennutegevus vastab IV lisas sätestatud asjakohastele olulistele sätetele.

6.   Lõikes 5 nimetatud meetmetes:

| — | kajastatakse teaduse ja tehnika hetkeseisu lennutegevusvaldkonnas ning selle parimaid tavasid; |
| --- | --- |

—

kajastatakse teaduse ja tehnika hetkeseisu lennutegevusvaldkonnas ning selle parimaid tavasid;

| — | määratletakse lennutegevuse eri liigid ning esitatakse seonduvad, lennutegevuse keerukuse ning kaasneva riskiga proportsionaalsed vastavuse demonstreerimise nõuded; |
| --- | --- |

—

määratletakse lennutegevuse eri liigid ning esitatakse seonduvad, lennutegevuse keerukuse ning kaasneva riskiga proportsionaalsed vastavuse demonstreerimise nõuded;

| — | võetakse arvesse ülemaailmset õhusõidukite kasutamise kogemust ning teaduse ja tehnika arengut; |
| --- | --- |

—

võetakse arvesse ülemaailmset õhusõidukite kasutamise kogemust ning teaduse ja tehnika arengut;

| — | lennukitega teostatava ärilise lennutranspordi osas ning ilma et see piiraks eelmist taanet, koostatakse rakenduseeskirjad algselt määruse (EMÜ) nr 3922/1991 III lisas sätestatud üldiste tehniliste nõuete ning haldusmenetluste põhjal; |
| --- | --- |

—

lennukitega teostatava ärilise lennutranspordi osas ning ilma et see piiraks eelmist taanet, koostatakse rakenduseeskirjad algselt määruse (EMÜ) nr 3922/1991 III lisas sätestatud üldiste tehniliste nõuete ning haldusmenetluste põhjal;

| — | tuginetakse riskianalüüsile ja järgitakse proportsionaalsust lennutegevuse mahu ja ulatusega; |
| --- | --- |

—

tuginetakse riskianalüüsile ja järgitakse proportsionaalsust lennutegevuse mahu ja ulatusega;

| — | võimaldatakse viivitamata reageerida õnnetuste ja tõsiste intsidentide kindlakstehtud põhjustele; |
| --- | --- |

—

võimaldatakse viivitamata reageerida õnnetuste ja tõsiste intsidentide kindlakstehtud põhjustele;

| — | ei kehtestata artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud õhusõidukitele nõudeid, mis ei ole kooskõlas liikmesriikide Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga (ICAO) seotud kohustustega. |
| --- | --- |

—

ei kehtestata artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud õhusõidukitele nõudeid, mis ei ole kooskõlas liikmesriikide Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga (ICAO) seotud kohustustega.

Artikkel 9

Kolmanda riigi ettevõtja kasutatav õhusõiduk lendudel ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole

1.   Artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud õhusõiduk, samuti selle meeskond ning lennutegevus peab olema kooskõlas kohaldatavate Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standarditega. Niisuguste standardite puudumisel peavad nimetatud õhusõidukid ning nende lennutegevus vastama lisades I, III ja IV sätestatud nõuetele, tingimusel, et nimetatud nõuded ei ole vastuolus kolmandate riikide õigustega rahvusvaheliste konventsioonide alusel.

2.   Ärilise lennutegevusega tegelevad ettevõtjad, kes kasutavad lõikes 1 nimetatud õhusõidukit, peavad tõendama oma võimet ja vahendeid lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmiseks.

Esimeses lõigus osutatud nõude täitmiseks võib aktsepteerida kolmanda riigi poolt või nimel väljastatud sertifikaate.

Esimeses lõigus osutatud võimeid ja vahendeid tunnustatakse loa väljastamisega. Loas sätestatakse ettevõtjale antavad õigused ja lubatud lennutegevuse ulatus.

3.   Ettevõtjatelt, kes keerukaid mootoriga õhusõidukeid käitades tegelevad mitteärilise lennutegevusega, kasutades selleks lõikes 1 osutatud õhusõidukeid, võib nõuda õhusõidukite käitamisega seotud kohustuste täitmiseks vajalike võimete ja vahendite demonstreerimist.

4.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva artikli vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 64 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Nende meetmetega täpsustatakse eelkõige:

| a) | kuidas võib artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud õhusõidukile, või meeskonnale, millel ei ole standardset ICAO lennukõlblikkussertifikaati või luba, anda loa lendudeks ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole; |
| --- | --- |

a)

kuidas võib artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud õhusõidukile, või meeskonnale, millel ei ole standardset ICAO lennukõlblikkussertifikaati või luba, anda loa lendudeks ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole;

| b) | õhusõiduki käitamise tingimused kooskõlas lõike 1 sätetega; |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki käitamise tingimused kooskõlas lõike 1 sätetega;

| c) | lõikes 2 nimetatud ettevõtja loa väljastamise, kehtivuse pikendamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused, võttes arvesse registririigi või lennuettevõtja asukohariigi väljastatud sertifikaadid, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) 2111/2005 (mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast) ning selle rakenduseeskirjade kohaldamist; |
| --- | --- |

c)

lõikes 2 nimetatud ettevõtja loa väljastamise, kehtivuse pikendamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused, võttes arvesse registririigi või lennuettevõtja asukohariigi väljastatud sertifikaadid, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) 2111/2005 (mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast) ning selle rakenduseeskirjade kohaldamist;

| d) | lubade omanike õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

d)

lubade omanike õigused ja kohustused;

| e) | lõikes 3 nimetatud ettevõtjate poolse deklareerimise ning nende järelevalve alased tingimused ja menetlused; |
| --- | --- |

e)

lõikes 3 nimetatud ettevõtjate poolse deklareerimise ning nende järelevalve alased tingimused ja menetlused;

| f) | tingimused, mille korral vastavalt artikli 22 lõikele 1 tuleb ohutuse huvides lennutegevus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused. |
| --- | --- |

f)

tingimused, mille korral vastavalt artikli 22 lõikele 1 tuleb ohutuse huvides lennutegevus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused.

5.   Lõikes 4 nimetatud meetmete vastuvõtmisel kannab komisjon eelkõige hoolt, et:

| a) | kasutataks vastavalt vajadusele ICAO soovitatavaid heade tavade ja suuniste dokumente; |
| --- | --- |

a)

kasutataks vastavalt vajadusele ICAO soovitatavaid heade tavade ja suuniste dokumente;

| b) | ükski tingimus ei ületaks nõudeid artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud õhusõiduki ning niisuguse õhusõidukit kasutava ettevõtja suhtes; |
| --- | --- |

b)

ükski tingimus ei ületaks nõudeid artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud õhusõiduki ning niisuguse õhusõidukit kasutava ettevõtja suhtes;

| c) | kasutataks vajadusel vastavalt artikli 5 lõikele 5 ja artikli 8 lõikele 5 ette nähtud meetmeid; |
| --- | --- |

c)

kasutataks vajadusel vastavalt artikli 5 lõikele 5 ja artikli 8 lõikele 5 ette nähtud meetmeid;

| d) | lubade saamise menetlus oleks kõigil juhtudel lihtne, proportsionaalne, majanduslikult tasuv ja tõhus, võimaldades lennutegevuse keerukusele ning kaasnevale riskile vastavat nõuete ja vastavuse demonstreerimist. Nimetatud menetluse puhul võetakse eelkõige arvesse:






  i) | ICAO üldise ohutusjärelevalve auditikava tulemusi; |
| --- | --- | --- |

d)

lubade saamise menetlus oleks kõigil juhtudel lihtne, proportsionaalne, majanduslikult tasuv ja tõhus, võimaldades lennutegevuse keerukusele ning kaasnevale riskile vastavat nõuete ja vastavuse demonstreerimist. Nimetatud menetluse puhul võetakse eelkõige arvesse:

i)

ICAO üldise ohutusjärelevalve auditikava tulemusi;

| ii) | õhusõiduki tehnilise kontrolli tulemusel saadud teavet ning välisriikide õhusõidukite perroonikontrolli andmetel põhinevat teavet; ning |
| --- | --- |

ii)

õhusõiduki tehnilise kontrolli tulemusel saadud teavet ning välisriikide õhusõidukite perroonikontrolli andmetel põhinevat teavet; ning

| iii) | muud tunnustatud teavet asjaomase ettevõtjaga seotud ohutusaspektide kohta. |
| --- | --- |

iii)

muud tunnustatud teavet asjaomase ettevõtjaga seotud ohutusaspektide kohta.

Artikkel 10

Järelevalve ja täitmine

1.   Liikmesriigid, komisjon ja amet teevad koostööd tagamaks, et mis tahes määruse reguleerimisalasse kuuluv toode, isik või organisatsioon oleks kooskõlas käesoleva määruse sätete ja rakenduseeskirjadega.

2.   Lõike 1 rakendamiseks viivad liikmesriigid lisaks nende poolt välja antud sertifikaatide järelevalvele läbi uurimisi, sealhulgas teostavad õhusõidukite tehnilisi kontrolle, ning võtavad kõik meetmed, sealhulgas õhusõiduki lendude keelamise, et tõkestada rikkumise jätkumist.

3.   Lõike 1 rakendamiseks viib amet läbi uurimisi vastavalt artikli 24 lõikele 2 ja artiklile 54.

4.   Pädevatel asutustel asjaomase täitemenetluse hõlbustamiseks vahetavad liikmesriigid, komisjon ja amet teavet tuvastatud rikkumiste kohta.

5.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva artikli vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 64 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Nende meetmetega täpsustatakse eelkõige:

| a) | teabe kogumise, vahetamise ja levitamise tingimused; |
| --- | --- |

a)

teabe kogumise, vahetamise ja levitamise tingimused;

| b) | tingimused õhusõidukite (sealhulgas regulaarse) tehnilise kontrolli teostamiseks; |
| --- | --- |

b)

tingimused õhusõidukite (sealhulgas regulaarse) tehnilise kontrolli teostamiseks;

| c) | tingimused käesolevale määrusele ja selle rakenduseeskirjadele mittevastavate õhusõidukite lendude keelamiseks. |
| --- | --- |

c)

tingimused käesolevale määrusele ja selle rakenduseeskirjadele mittevastavate õhusõidukite lendude keelamiseks.

Artikkel 11

Sertifikaatide tunnustamine

1.   Käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaate tunnustavad liikmesriigid täiendavate tehniliste tingimuste või hindamiseta. Kui esialgsel tunnustamisel on konkreetne eesmärk või eesmärgid, kehtivad hilisemad tunnustamised üksnes sama eesmärgi või samade eesmärkide osas.

2.   Komisjon võib kas oma initsiatiivil või liikmesriikide või ameti taotlusel algatada artikli 64 lõikes 7 osutatud menetluse, et otsustada, kas vastavalt käesolevale määrusele väljaantud sertifikaat vastab täielikult käesolevale määrusele ja selle rakenduseeskirjadele.

Mittevastavuse või ebapiisava vastavuse korral nõuab komisjon, et sertifikaadi väljaandja võtaks asjaomased parandus- ja kaitsemeetmed, näiteks piiraks või peataks sertifikaadi kasutamise. Lisaks sellele lõpeb sertifikaadi suhtes lõike 1 sätete kohaldamine alates komisjoni asjaomasest otsusest liikmesriikidele teatamise kuupäevast.

3.   Kui komisjonil on piisavalt tõendeid, et väljaandja on seoses sertifikaadi mittevastavuse või ebapiisava vastavusega vastu võtnud lõikes 2 osutatud asjakohase parandusmeetme ning kaitsemeetmete võtmine ei ole enam vajalik, otsustab komisjon, et kõnealusele sertifikaadile kohaldatakse taas lõike 1 sätteid. Nimetatud sätteid kohaldatakse alates sellest otsusest liikmesriikidele teatamise kuupäevast.

4.   Artikli 5 lõikes 5, artikli 7 lõikes 6 ning artikli 9 lõikes 4 nimetatud meetmete vastuvõtmiseni ning ilma, et see piiraks artikli 68 lõike 4 kohaldamist, võib sertifikaate, mida käesoleva määruse kohaselt välja anda ei saa, anda välja kehtivate siseriiklike õigusaktide alusel.

5.   Artikli 8 lõikes 5 nimetatud meetmete vastuvõtmiseni ning ilma et see piiraks artikli 68 lõike 4 kohaldamist, võib sertifikaate, mida käesoleva määruse kohaselt välja anda ei saa, anda välja kehtivate siseriiklike õigusaktide alusel või vajaduse korral määruse (EMÜ) nr 3922/91 asjakohaste nõuete alusel.

6.   Käesoleva artikli sätted ei piira määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja selle rakenduseeskirjade kohaldamist.

Artikkel 12

Kolmandate riikide sertifikaatide tunnustamine

1.   Erandina käesoleva määruse sätetest ning selle rakenduseeskirjadest võivad amet või liikmesriikide lennundusametid sertifikaate välja anda kolmanda riigi lennundusameti poolt väljaantud sertifikaadi alusel vastavalt ühenduse ning asjaomase kolmanda riigi vaheliste tunnustamislepingute sätetele.

| 2. | a) | Ühendusega sõlmitud lepingu puudumisel võib liikmesriik või amet sertifikaate välja anda kolmanda riigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaatide alusel, kohaldades selle liikmesriigi ja asjassepuutuva kolmanda riigi vahel enne käesoleva määruse vastavate sätete jõustumist sõlmitud lepingut ning teavitades sellest komisjoni ja teisi liikmesriike. Nimetatud sertifikaate võib ühe liikmesriigi ning asjassepuutuva kolmanda riigi vahelise lepingu alusel mis tahes liikmesriigi nimel välja anda ka Euroopa Lennundusohutusamet. |
| --- | --- | --- |
| b) | Kui komisjoni leiab, et:






  — | liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise lepingu sätted ei suudaks tagada käesoleva määrusega või selle rakenduseeskirjadega ettenähtud ohutustaset; ja/või |

2.

a)

Ühendusega sõlmitud lepingu puudumisel võib liikmesriik või amet sertifikaate välja anda kolmanda riigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaatide alusel, kohaldades selle liikmesriigi ja asjassepuutuva kolmanda riigi vahel enne käesoleva määruse vastavate sätete jõustumist sõlmitud lepingut ning teavitades sellest komisjoni ja teisi liikmesriike. Nimetatud sertifikaate võib ühe liikmesriigi ning asjassepuutuva kolmanda riigi vahelise lepingu alusel mis tahes liikmesriigi nimel välja anda ka Euroopa Lennundusohutusamet.

b)

Kui komisjoni leiab, et:

—

liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise lepingu sätted ei suudaks tagada käesoleva määrusega või selle rakenduseeskirjadega ettenähtud ohutustaset; ja/või

| — | nimetatud leping tooks kaasa oluliste ohutusega seotud põhjusteta diskrimineerimise liikmesriikide vahel või on vastuolus ühenduse välispoliitikaga kolmanda riigi suhtes, |
| --- | --- |

—

nimetatud leping tooks kaasa oluliste ohutusega seotud põhjusteta diskrimineerimise liikmesriikide vahel või on vastuolus ühenduse välispoliitikaga kolmanda riigi suhtes,

võib ta artikli 64 lõikega 2 ettenähtud korras nõuda asjassepuutuvalt liikmesriigilt lepingu muutmist, selle kohaldamise peatamist või sellest loobumist kooskõlas asutamislepingu artikliga 307.

c)

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid loobumaks pärast ühenduse ja asjassepuutuva kolmanda riigi vahel lepingu sõlmimist niipea kui võimalik lepingutest, mis reguleerivad eespool nimetatud lepinguga hõlmatud valdkondi.

Artikkel 13

Kvalifitseeritud üksused

Kvalifitseeritud üksusele konkreetse sertifitseerimisega seotud ülesande andmisel tagavad amet ja asjaomane riiklik lennuamet, et niisugune üksus vastab V lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 14

Paindlikkust käsitlevad sätted

1.   Käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade sätted ei takista liikmesriike viivitamata reageerimast käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva toote, isiku või organisatsiooniga seotud ohutusküsimusele.

Liikmesriik teatab viivitamata ametile, komisjonile ja teistele liikmesriikidele võetud meetmetest ja nende põhjustest.

| 2. | a) | Amet hindab, kas ohutusküsimust saab käsitleda talle vastavalt artikli 18 punktile d antud volituste raames. Sellisel juhul võtab ta asjakohased otsused vastu ühe kuu jooksul alates lõikes 1 nimetatud teatamisest. |
| --- | --- | --- |
| b) | Kui amet leiab, et ohutusküsimust ei saa käsitleda punkti a kohaselt, annab ta kõnealuses punktis osutatud ajavahemiku jooksul vastavalt artikli 18 punktile b välja soovituse selle kohta, kas käesolevat määrust või selle rakenduseeskirju peaks muutma ning kas teatatud meetmed tuleks peatada või peaks nende rakendamist jätkama. |

2.

a)

Amet hindab, kas ohutusküsimust saab käsitleda talle vastavalt artikli 18 punktile d antud volituste raames. Sellisel juhul võtab ta asjakohased otsused vastu ühe kuu jooksul alates lõikes 1 nimetatud teatamisest.

b)

Kui amet leiab, et ohutusküsimust ei saa käsitleda punkti a kohaselt, annab ta kõnealuses punktis osutatud ajavahemiku jooksul vastavalt artikli 18 punktile b välja soovituse selle kohta, kas käesolevat määrust või selle rakenduseeskirju peaks muutma ning kas teatatud meetmed tuleks peatada või peaks nende rakendamist jätkama.

3.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, ning mis on seotud sellega, kas ebapiisav ohutustase või käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjade puudulikkus õigustavad lõike 1 kohaselt algatatud muutmise või meetmete võtmise jätkamist, võetakse vastu vastavalt artikli 64 lõikes 6 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Sellisel juhul peavad asjakohaselt meetmeid rakendama kõik liikmesriigid ning niisuguste meetmete suhtes kohaldatakse artikli 11 sätteid. Kui meetmed leitakse olevat põhjendamatud, siis asjaomane liikmesriik tühistab need.

4.   Liikmesriik võib teha erandeid käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjadega ettenähtud olulistest nõuetest ettenägematutes kiireloomulistes olukordades või seoses ajaliselt piiratud tegutsemisvajadustega, kui sellega ei kahjustata ohutustaset. Kõikidest sellistest eranditest teavitatakse ametit, komisjoni ja teisi liikmesriike niipea, kui need korduvad või hõlmavad enam kui kahekuulist ajavahemikku.

5.   Amet hindab, kas liikmesriigi poolt teatatud erandid on kohaldatavatest ühenduse sätetest leebemad, ning väljastab ühe kuu jooksul alates niisuguse teate saamisest soovituse vastavalt artikli 18 punktile b selle kohta, kas nimetatud erandid on käesoleva määruse üldiste ohutuseesmärkide ja kõikide muude ühenduse õiguse sätetega kooskõlas.

Kui erand ei ole kooskõlas käesoleva määruse üldiste ohutuseesmärkide või kõikide muude ühenduse õiguse sätetega, teeb komisjon artikli 64 lõikes 7 osutatud korras otsuse erandit mitte lubada. Sel juhul tühistab liikmesriik asjaomase erandi.

6.   Kui käesoleva määruse rakenduseeskirjade kohaldamisega saavutatava ohutustasemega võrdse ohutustasemeni on võimalik jõuda muude vahenditega, võib liikmesriik, hoidudes diskrimineerimisest riikkondsuse alusel, anda loa nendest rakenduseeskirjadest kõrvale kalduda.

Sellistel juhtudel teavitab asjaomane liikmesriik ametit ja komisjoni oma kavatsusest anda selline luba ning esitab põhjused, mis tõendavad vajadust asjaomasest eeskirjast kõrvale kalduda, ning tingimused, mis on kehtestatud samaväärse ohutustaseme saavutamiseks.

7.   Vastavalt artikli 18 punktile b avaldab amet kahe kuu jooksul pärast lõike 6 kohast teavitamist soovituse selle kohta, kas vastavalt lõikele 6 kavandatav luba vastab selles lõikes sätestatud tingimustele.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, ning mis on seotud sellega, kas kavandatava loa tohib anda või peab selle tagasi lükkama, võetakse vastu vastavalt artikli 64 lõikes 6 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ühe kuu jooksul pärast ameti soovituse saamist. Sellisel juhul teavitab komisjon oma otsusest kõiki liikmesriike, kel on samuti õigus seda meedet rakendada. Kõnealuse meetme suhtes kohaldatakse artikli 15 sätteid.

Artikkel 15

Infovõrk

1.   Komisjon, amet ja siseriiklikud lennuametid vahetavad igasugust neile kättesaadavat infot, mis seondub käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamisega. Nimetatud infole on ligipääs tsiviillennundusõnnetuste ja -intsidentide uurimise või analüüsiga tegelevatel üksustel.

2.   Olenemata määrusega (EÜ) nr 1049/2001 ettenähtud üldsuse õigusest komisjoni dokumentidele juurde pääseda võtab komisjon artikli 64 lõikes 3 sätestatud korras vastu meetmed käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud info omaalgatuslikuks edastamiseks huvitatud isikutele. Meetmed võivad olla üldised või konkreetsetele isikutele suunatud ning nende aluseks on vajadus:

| a) | anda isikutele ja organisatsioonidele infot, mida nad vajavad lennuohutuse parandamiseks; |
| --- | --- |

a)

anda isikutele ja organisatsioonidele infot, mida nad vajavad lennuohutuse parandamiseks;

| b) | edastada üksnes infot, mis on kasutajatele tingimata vajalik, et tagada nimetatud info nõuetekohane konfidentsiaalsus. |
| --- | --- |

b)

edastada üksnes infot, mis on kasutajatele tingimata vajalik, et tagada nimetatud info nõuetekohane konfidentsiaalsus.

3.   Siseriiklikud lennuametid võtavad vastavalt siseriiklikele õigusaktidele vajalikke meetmeid lõike 1 kohaselt saadud info nõuetekohase konfidentsiaalsuse tagamiseks.

4.   Üldsuse teavitamiseks üldisest ohutustasemest avaldab amet igal aastal ohutusaruande. Alates artikli 10 lõikes 5 nimetatud meetmete jõustumisest peab see aruanne sisaldama kogu artikli 10 kohaselt saadud teabe analüüsi. See analüüs peab olema lihtne ja hõlpsasti arusaadav ning näitama, kas ohuriskid on suurenenud. Analüüsis ei avaldata teabe allikat.

Artikkel 16

Teabeallikate kaitse

1.   Kui füüsiline isik on esitanud komisjonile või ametile vabatahtlikult artikli 15 lõikes 1 osutatud teabe, ei avaldata selle teabe allikat. Kui teave on esitatud riiklikule ametile, kaitstakse niisugust teavet riiklike õigusaktide kohaselt.

2.   Ilma et see piiraks karistusõiguse sätete kohaldamist, hoiduvad liikmesriigid menetluse alustamisest ettekavatsematute või tahtmatute seaduserikkumiste suhtes, mis on neile teatavaks saanud ainult tänu nendest teatamisele käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt.

See reegel ei kehti raske hooletuse korral.

3.   Ilma et see piiraks karistusõiguse sätete kohaldamist ning siseriikliku õiguse ja tavadega määratletud korras tagavad liikmesriigid, et oleks välistatud tööandja eelarvamusega suhtumine nendesse töötajatesse, kes esitavad teavet käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamiseks.

See reegel ei kehti raske hooletuse korral.

4.   Käesolevat artiklit kohaldatakse, ilma et see piiraks siseriiklike nõuete kohaldamist, mis käsitlevad õigusasutuste juurdepääsu teabele.

III PEATÜKK

Euroopa Lennundusohutusamet

I Osa

Ülesanded

Artikkel 17

Ameti asutamine ja ülesanded

1.   Käesoleva määruse rakendamiseks asutatakse Euroopa Lennundusohutusamet.

2.   Tsiviillennundusohutuse nõuetekohase funktsioneerimise ja arengu tagamiseks täidab amet järgmisi ülesandeid:

| a) | täidab kõik ülesanded ning kujundab välja arvamused artikli 1 lõikega 1 hõlmatud valdkondades; |
| --- | --- |

a)

täidab kõik ülesanded ning kujundab välja arvamused artikli 1 lõikega 1 hõlmatud valdkondades;

| b) | abistab komisjoni käesoleva määruse rakendamiseks võetavate meetmete ettevalmistamisel. Kui need meetmed hõlmavad tehnilisi eeskirju ning eelkõige ehituse, konstrueerimise ja kasutamisega seotud norme, ei tohi komisjon ametiga eelnevalt kooskõlastamata nende sisu muuta. Amet osutab komisjonile ka tema ülesannete täitmiseks vajalikku tehnilist, teadus- ja haldusabi; |
| --- | --- |

b)

abistab komisjoni käesoleva määruse rakendamiseks võetavate meetmete ettevalmistamisel. Kui need meetmed hõlmavad tehnilisi eeskirju ning eelkõige ehituse, konstrueerimise ja kasutamisega seotud norme, ei tohi komisjon ametiga eelnevalt kooskõlastamata nende sisu muuta. Amet osutab komisjonile ka tema ülesannete täitmiseks vajalikku tehnilist, teadus- ja haldusabi;

| c) | võtab vajalikke meetmeid talle käesoleva määruse või teiste ühenduse õigusaktidega antud volituste piires; |
| --- | --- |

c)

võtab vajalikke meetmeid talle käesoleva määruse või teiste ühenduse õigusaktidega antud volituste piires;

| d) | teostab oma ülesannete täitmiseks vajalikke kontrolle ja uurimisi; |
| --- | --- |

d)

teostab oma ülesannete täitmiseks vajalikke kontrolle ja uurimisi;

| e) | täidab oma pädevusalas liikmesriikide nimel funktsioone ja ülesandeid, mis on neile pandud kehtivate rahvusvaheliste konventsioonide, eelkõige Chicago konventsiooniga. |
| --- | --- |

e)

täidab oma pädevusalas liikmesriikide nimel funktsioone ja ülesandeid, mis on neile pandud kehtivate rahvusvaheliste konventsioonide, eelkõige Chicago konventsiooniga.

Artikkel 18

Ameti meetmed

Vajaduse korral võtab amet järgmisi meetmeid:

| a) | annab välja komisjonile adresseeritud arvamusi; |
| --- | --- |

a)

annab välja komisjonile adresseeritud arvamusi;

| b) | annab komisjonile soovitusi artikli 14 kohaldamiseks; |
| --- | --- |

b)

annab komisjonile soovitusi artikli 14 kohaldamiseks;

| c) | annab välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

annab välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks;

| d) | võtab vastu artiklite 20, 21, 22, 23, 53 ja 54 täitmiseks vajalikke otsuseid; |
| --- | --- |

d)

võtab vastu artiklite 20, 21, 22, 23, 53 ja 54 täitmiseks vajalikke otsuseid;

| e) | avaldab aruanded pärast artikli 24 lõike 1 ja artikli 53 kohaste standardimiskontrollide läbiviimist. |
| --- | --- |

e)

avaldab aruanded pärast artikli 24 lõike 1 ja artikli 53 kohaste standardimiskontrollide läbiviimist.

Artikkel 19

Arvamused, sertifitseerimistingimused ja juhismaterjal

1.   Et aidata komisjonil ette valmistada Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavaid ettepanekuid põhiprintsiipide, kohaldatavuse ja oluliste nõuete kohta ning vastu võtta rakenduseeskirju, koostab amet nende projektid. Amet esitab need projektid arvamustena komisjonile.

2.   Kooskõlas artikliga 51 ning komisjoni poolt vastuvõetud rakenduseeskirjadega töötab amet välja:

| a) | sertifitseerimistingimused, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimused ning nende täitmise vastuvõetavad viisid, ning |
| --- | --- |

a)

sertifitseerimistingimused, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimused ning nende täitmise vastuvõetavad viisid, ning

| b) | juhismaterjali |
| --- | --- |

b)

juhismaterjali

kasutamiseks sertifitseerimismenetluses.

Nimetatud dokumendid peavad kajastama asjaomaste valdkondade tehnika taset ja häid tavasid ning neid tuleb ajakohastada ülemaailmseid õhusõidukite kasutamise kogemusi ning teaduse ja tehnika arengut arvesse võttes.

Artikkel 20

Lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimine

1.   Artikli 4 lõike 1 punktides a ja b nimetatud toodete, osade ja seadmete puhul teostab amet vajaduse korral ning vastavalt Chicago konventsiooni või selle lisade sätetele liikmesriikide nimel konstrueerimis-, tootja- või registreerimisriigi funktsioone ja ülesandeid, mis on seotud konstruktsioonitüübi heakskiitmisega. Selleks teeb ta eelkõige järgmist:

| a) | kehtestab iga toote osas, mille puhul on vaja tüübikinnitustõendit või tüübikinnitustõendi muutmist, tüübisertifitseerimise alused ning teeb need teatavaks. Sertifitseerimise alused hõlmavad kehtivaid lennukõlblikkuseeskirju, sätteid, mille osas on tunnustatud võrdväärset ohutustaset ning eriotstarbelisi üksikasjalikke tehnospetsifikaate, mis on vajalikud juhul, kui konkreetse toote konstruktsiooni eripärad või kasutuskogemus näitavad, et mõni lennukõlblikkuseeskirjade säte ei ole oluliste nõuete täitmise tagamiseks sobilik või piisav; |
| --- | --- |

a)

kehtestab iga toote osas, mille puhul on vaja tüübikinnitustõendit või tüübikinnitustõendi muutmist, tüübisertifitseerimise alused ning teeb need teatavaks. Sertifitseerimise alused hõlmavad kehtivaid lennukõlblikkuseeskirju, sätteid, mille osas on tunnustatud võrdväärset ohutustaset ning eriotstarbelisi üksikasjalikke tehnospetsifikaate, mis on vajalikud juhul, kui konkreetse toote konstruktsiooni eripärad või kasutuskogemus näitavad, et mõni lennukõlblikkuseeskirjade säte ei ole oluliste nõuete täitmise tagamiseks sobilik või piisav;

| b) | kehtestab iga toote osas, mille puhul on vaja piiratud lennukõlblikkussertifikaati, konkreetsed lennukõlblikkustingimused ning teeb need teatavaks; |
| --- | --- |

b)

kehtestab iga toote osas, mille puhul on vaja piiratud lennukõlblikkussertifikaati, konkreetsed lennukõlblikkustingimused ning teeb need teatavaks;

| c) | kehtestab iga osa või seadme osas, millele sertifikaati taotletakse, üksikasjalikud lennukõlblikkustingimused ning teeb need teatavaks; |
| --- | --- |

c)

kehtestab iga osa või seadme osas, millele sertifikaati taotletakse, üksikasjalikud lennukõlblikkustingimused ning teeb need teatavaks;

| d) | kehtestab iga toote osas, millele on vastavalt artiklile 6 vaja keskkonnasertifikaati, asjakohased keskkonnanõuded ning teeb need teatavaks; |
| --- | --- |

d)

kehtestab iga toote osas, millele on vastavalt artiklile 6 vaja keskkonnasertifikaati, asjakohased keskkonnanõuded ning teeb need teatavaks;

| e) | teostab ise või riiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu toodete, osade ja seadmete sertifitseerimisega seotud uurimisi; |
| --- | --- |

e)

teostab ise või riiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu toodete, osade ja seadmete sertifitseerimisega seotud uurimisi;

| f) | annab välja asjakohaseid tüübisertifikaate või seonduvaid muudatusi; |
| --- | --- |

f)

annab välja asjakohaseid tüübisertifikaate või seonduvaid muudatusi;

| g) | annab välja osade ja seadmete sertifikaate; |
| --- | --- |

g)

annab välja osade ja seadmete sertifikaate;

| h) | annab välja asjakohaseid keskkonnasertifikaate; |
| --- | --- |

h)

annab välja asjakohaseid keskkonnasertifikaate;

| i) | muudab, peatab või tühistab asjassepuutuva sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud või kui juriidilisest või füüsilisest isikust sertifikaadiomanik ei täida talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi; |
| --- | --- |

i)

muudab, peatab või tühistab asjassepuutuva sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud või kui juriidilisest või füüsilisest isikust sertifikaadiomanik ei täida talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi;

| j) | tagab tema järelevalve all olevate toodete, osade ja seadmetega seotud jätkuva lennukõlblikkuse, sealhulgas viivitamatu reageerimise igale ohutusprobleemile ning asjakohase kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise; |
| --- | --- |

j)

tagab tema järelevalve all olevate toodete, osade ja seadmetega seotud jätkuva lennukõlblikkuse, sealhulgas viivitamatu reageerimise igale ohutusprobleemile ning asjakohase kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise;

| k) | kehtestab artikli 5 lõike 4 punkti a järgimiseks lennukõlblikkusstandardid ja korra õhusõidukile, mille lennuks taotletakse lennuluba; |
| --- | --- |

k)

kehtestab artikli 5 lõike 4 punkti a järgimiseks lennukõlblikkusstandardid ja korra õhusõidukile, mille lennuks taotletakse lennuluba;

| l) | väljastab sertifitseerimise eesmärgil ameti kontrolli all lennuload õhusõidukile kokkuleppel liikmesriigiga, kus õhusõiduk on registreeritud või kus seda soovitakse registreerida. |
| --- | --- |

l)

väljastab sertifitseerimise eesmärgil ameti kontrolli all lennuload õhusõidukile kokkuleppel liikmesriigiga, kus õhusõiduk on registreeritud või kus seda soovitakse registreerida.

2.   Organisatsioonide puhul teeb amet eelkõige järgmist:

| a) | viib ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu läbi sertifitseeritavate organisatsioonide kontrolle ja auditeid; |
| --- | --- |

a)

viib ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu läbi sertifitseeritavate organisatsioonide kontrolle ja auditeid;

| b) | annab välja ja uuendab sertifikaate:






  i) | projekteerimisorganisatsioonide, või |
| --- | --- | --- |

b)

annab välja ja uuendab sertifikaate:

i)

projekteerimisorganisatsioonide, või

| ii) | kui asjaomane liikmesriik seda nõuab, siis liikmesriikide territooriumil asuvate tootjaorganisatsioonide, või |
| --- | --- |

ii)

kui asjaomane liikmesriik seda nõuab, siis liikmesriikide territooriumil asuvate tootjaorganisatsioonide, või

| iii) | väljaspool liikmesriike asuvate tootja- ja hooldusorganisatsioonide sertifikaate; |
| --- | --- |

iii)

väljaspool liikmesriike asuvate tootja- ja hooldusorganisatsioonide sertifikaate;

| c) | muudab, peatab või tühistab asjaomase organisatsiooni sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud või kui asjaomane organisatsioon ei täida talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

muudab, peatab või tühistab asjaomase organisatsiooni sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud või kui asjaomane organisatsioon ei täida talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

Artikkel 21

Pilootide sertifitseerimine

1.   Artikli 7 lõikes 1 osutatud personali ja organisatsioonide suhtes täidab amet järgmisi ülesandeid:

| a) | viib ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu läbi sertifitseeritavate organisatsioonide ning vajadusel nende töötajate uurimisi ja auditeid; |
| --- | --- |

a)

viib ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu läbi sertifitseeritavate organisatsioonide ning vajadusel nende töötajate uurimisi ja auditeid;

| b) | annab välja ja uuendab väljaspool liikmesriikide territooriumi paiknevate pilootide koolitusega tegelevate organisatsioonide ja lennundusmeditsiinikeskuste ning vajadusel nende töötajate sertifikaate; |
| --- | --- |

b)

annab välja ja uuendab väljaspool liikmesriikide territooriumi paiknevate pilootide koolitusega tegelevate organisatsioonide ja lennundusmeditsiinikeskuste ning vajadusel nende töötajate sertifikaate;

| c) | muudab, piirab, peatab või tunnistab kehtetuks asjaomase sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud, või kui sertifikaati omav juriidiline või füüsiline isik ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

muudab, piirab, peatab või tunnistab kehtetuks asjaomase sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud, või kui sertifikaati omav juriidiline või füüsiline isik ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

2.   Artikli 7 lõikes 1 osutatud lennutreeningseadmete suhtes täidab amet järgmisi ülesandeid:

| a) | viib ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil läbi nende seadmete tehnilist kontrolli, mida ta sertifitseerib; |
| --- | --- |

a)

viib ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil läbi nende seadmete tehnilist kontrolli, mida ta sertifitseerib;

| b) | annab välja ja uuendab sertifikaate:






  i) | lennutreeningseadmetele, mida kasutavad ameti poolt sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid; või |
| --- | --- | --- |

b)

annab välja ja uuendab sertifikaate:

i)

lennutreeningseadmetele, mida kasutavad ameti poolt sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid; või

| ii) | liikmesriikide territooriumidel asuvatele lennutreeningseadmetele, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb; |
| --- | --- |

ii)

liikmesriikide territooriumidel asuvatele lennutreeningseadmetele, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb;

| iii) | väljaspool liikmesriigi territooriumi asuvatele lennutreeningseadmetele; |
| --- | --- |

iii)

väljaspool liikmesriigi territooriumi asuvatele lennutreeningseadmetele;

| c) | muudab, piirab, peatab või tühistab asjaomase sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud või kui sertifikaati omav juriidiline või füüsiline isik ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

muudab, piirab, peatab või tühistab asjaomase sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud või kui sertifikaati omav juriidiline või füüsiline isik ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

Artikkel 22

Lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimine

1.   Amet reageerib viivitamatult igale lennuohutust kahjustavale probleemile, määrates kindlaks parandusmeetmed ning levitades asjakohast teavet, sealhulgas liikmesriikidele.

2.   Seoses lennuaja piirangutega:

| a) | amet väljastab kohaldatavad sertifitseerimisnõuded, et tagada vastavus olulistele nõuetele ja vajaduse korral asjakohastele rakenduseeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

amet väljastab kohaldatavad sertifitseerimisnõuded, et tagada vastavus olulistele nõuetele ja vajaduse korral asjakohastele rakenduseeskirjadele;

| b) | liikmesriik võib heaks kiita individuaalsed lennuaja spetsifikatsiooniskeemid, mis erinevad punktis a osutatud sertifitseerimisnõuetest. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik ametit ning teisi liikmesriike viivitamata niisugusest individuaalsest skeemist; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik võib heaks kiita individuaalsed lennuaja spetsifikatsiooniskeemid, mis erinevad punktis a osutatud sertifitseerimisnõuetest. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik ametit ning teisi liikmesriike viivitamata niisugusest individuaalsest skeemist;

| c) | pärast teavitamist hindab amet individuaalset skeemi, tuginedes teadus- ja meditsiinilisele hinnangule. Vajaduse korral arutab amet nimetatud skeemi asjaomase liikmesriigiga ning kui vajalik, teeb ettepanekuid skeemi muutmiseks; |
| --- | --- |

c)

pärast teavitamist hindab amet individuaalset skeemi, tuginedes teadus- ja meditsiinilisele hinnangule. Vajaduse korral arutab amet nimetatud skeemi asjaomase liikmesriigiga ning kui vajalik, teeb ettepanekuid skeemi muutmiseks;

| d) | kui liikmesriik ei nõustu ameti poolt individuaalse skeemi osas tehtud järeldustega, edastab amet küsimuse komisjonile, et otsustada artikli 64 lõikes 3 osutatud korra kohaselt, kas individuaalne skeem vastab käesoleva määruse ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

d)

kui liikmesriik ei nõustu ameti poolt individuaalse skeemi osas tehtud järeldustega, edastab amet küsimuse komisjonile, et otsustada artikli 64 lõikes 3 osutatud korra kohaselt, kas individuaalne skeem vastab käesoleva määruse ohutusnõuetele.

| e) | individuaalsete skeemide sisu, mis on ametile vastuvõetavad, või mille suhtes komisjon on teinud vastavalt punktile d positiivse otsuse, avaldatakse. |
| --- | --- |

e)

individuaalsete skeemide sisu, mis on ametile vastuvõetavad, või mille suhtes komisjon on teinud vastavalt punktile d positiivse otsuse, avaldatakse.

Artikkel 23

Kolmanda riigi ettevõtjad

1.   Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud ärilise lennutegevusega tegelevate ettevõtjate suhtes täidab amet järgmisi ülesandeid:

| a) | viib ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu läbi uurimisi ja auditeid; |
| --- | --- |

a)

viib ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu läbi uurimisi ja auditeid;

| b) | annab välja ja uuendab artikli 9 lõikes 2 nimetatud lube, välja arvatud juhul, kui liikmesriik täidab nende ettevõtjate suhtes käitajariigi ülesandeid; |
| --- | --- |

b)

annab välja ja uuendab artikli 9 lõikes 2 nimetatud lube, välja arvatud juhul, kui liikmesriik täidab nende ettevõtjate suhtes käitajariigi ülesandeid;

| c) | muudab, piirab, peatab või tunnistab kehtetuks loa, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud, või kui asjaomane organisatsioon ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

muudab, piirab, peatab või tunnistab kehtetuks loa, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud, või kui asjaomane organisatsioon ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

2.   Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud ettevõtjate suhtes, kes ei ole seotud ärilise lennutegevusega, täidab amet järgmisi ülesandeid:

| a) | võtab vastu artikli 9 lõikes 3 nimetatud tõendeid; ning |
| --- | --- |

a)

võtab vastu artikli 9 lõikes 3 nimetatud tõendeid; ning

| b) | teostab ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil järelevalvet nende ettevõtjate üle, kellelt ta on saanud tõendid. |
| --- | --- |

b)

teostab ise või siseriiklike lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil järelevalvet nende ettevõtjate üle, kellelt ta on saanud tõendid.

3.   Annab välja artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud õhusõidukite lube vastavalt artikli 9 lõike 4 punktile a.

Artikkel 24

Normide kohaldamise järelevalve

1.   Amet teostab standardimiskontrolle artikli 1 lõikega 1 hõlmatud valdkondades, et teostada järelevalvet käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise üle pädevate riiklike asutuste poolt, ning esitab komisjonile aruande.

2.   Amet viib läbi ettevõtete uurimisi, et teostada järelevalvet käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise üle.

3.   Amet hindab käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise mõju, pidades silmas artikliga 2 ettenähtud eesmärke.

4.   Ametiga konsulteeritakse ning ta annab komisjonile soovitusi artikli 14 rakendamise kohta.

5.   Ameti töömeetodeid lõigetes 1, 3 ja 4 osutatud ülesannete täitmisel reguleeritakse artikli 64 lõikes 2 sätestatud korras, võttes arvesse artiklitega 51 ja 52 ettenähtud põhimõtteid.

Artikkel 25

Uuringud

1.   Ilma et see mõjutaks ühenduse õigusaktide kohaldamist, võib amet korraldada ja rahastada uuringuid, kuivõrd need on rangelt seotud tema pädevusalasse kuuluva tegevuse edendamisega.

2.   Amet kooskõlastab oma uurimis- ja arendustegevuse komisjoni ja liikmesriikide uurimis- ja arendustegevusega, et tagada poliitika ja meetmete vastastikune kooskõlastatus.

3.   Ameti rahastatud uuringute tulemused avaldatakse, kui amet ei klassifitseeri neid konfidentsiaalsetena.

Artikkel 26

Rahvusvahelised suhted

1.   Amet abistab komisjoni ja liikmesriike suhetes kolmandate riikidega vastavalt asjakohastele ühenduse õigusaktidele. Eelkõige aitab ta eeskirjade ühtlustamisel ja eeskirjade rahuldavat kohaldamist kinnitavate heakskiitude vastastikusel tunnustamisel.

2.   Amet võib käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes teha koostööd kolmandate riikide lennuametite ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega nendega kokkulepitud töökorra raames ning vastavalt asutamislepingu asjakohastele sätetele. Komisjon peab asjaomase töökorra eelnevalt heaks kiitma.

3.   Amet aitab liikmesriikidel kinni pidada nende rahvusvahelistest kohustustest, eelkõige Chicago konventsiooniga ettenähtud kohustustest.

II Osa

Sisemine struktuur

Artikkel 27

Õiguslik seisund, asukoht, kohalikud kontorid

1.   Amet on ühenduse asutus. Amet on juriidiline isik.

2.   Ametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi õigusaktidele on juriidilistel isikutel. Eelkõige võib amet omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.

3.   Amet võib asutada kohalikke kontoreid liikmesriikides, kui viimased selleks nõusoleku annavad.

4.   Ametit esindab tegevdirektor.

Artikkel 28

Personal

1.   Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduste institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju, ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 38 kohaldamist apellatsiooninõukogu liikmete suhtes.

2.   Ilma et see piiraks artikli 41 kohaldamist, kasutab amet oma töötajate suhtes neid volitusi, mis on antud ametisse nimetavale ametiisikule personalieeskirjadega ja teenistustingimustega.

3.   Ameti personali hulka kuulub rangelt piiratud arv ametiisikuid, kelle on komisjon või liikmesriigid juhtimisülesannete täitmiseks ametisse määranud või volitanud. Ülejäänud personal koosneb muudest töötajatest, kelle agentuur vastavalt oma vajadustele teenistusse võtab.

Artikkel 29

Privileegid ja immuniteedid

Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on lisatud Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingutele.

Artikkel 30

Vastutus

1.   Ameti lepingujärgset vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2.   Otsuste tegemine vastavalt ameti sõlmitud lepingus sisalduda võivale vahekohtuklauslile kuulub Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse.

3.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet kõik oma teenistuste või oma teenistujate poolt ametiülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldprintsiipidele.

4   Lõikes 3 osutatud kahju hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse.

5.   Teenistujate isiklikku vastutust ameti ees reguleerivad personalieeskirjad või teenistujate suhtes kohaldatavad teenistustingimuste sätted.

Artikkel 31

Dokumentide avaldamine

1.   Ilma et see mõjutaks asutamislepingu artikli 290 alusel vastuvõetud otsuseid, avaldatakse kõikides ühenduse ametlikes keeltes järgmised dokumendid:

| a) | artikli 15 lõikes 4 nimetatud ohutusaruanne; |
| --- | --- |

a)

artikli 15 lõikes 4 nimetatud ohutusaruanne;

| b) | komisjonile artikli 19 lõike 1 alusel esitatud arvamused; |
| --- | --- |

b)

komisjonile artikli 19 lõike 1 alusel esitatud arvamused;

| c) | iga-aastane üldaruanne ja töökava, millele on viidatud vastavalt artikli 32 lõike 2 punktides b ja c. |
| --- | --- |

c)

iga-aastane üldaruanne ja töökava, millele on viidatud vastavalt artikli 32 lõike 2 punktides b ja c.

2.   Ameti toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus.

Artikkel 32

Haldusnõukogu volitused

1.   Ametil on haldusnõukogu.

2.   Haldusnõukogu:

| a) | nimetab tegevdirektori ja tegevdirektori ettepaneku alusel direktorid vastavalt artiklile 38; |
| --- | --- |

a)

nimetab tegevdirektori ja tegevdirektori ettepaneku alusel direktorid vastavalt artiklile 38;

| b) | võtab vastu ameti üldise aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele; edastab ameti nimel igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid”) hindamismenetluste tulemuse seisukohast mis tahes olulise teabe, eelkõige teabe, mis on seotud ameti ülesannete muutumisest tulenevate mõjude või tagajärgedega; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu ameti üldise aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele; edastab ameti nimel igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid”) hindamismenetluste tulemuse seisukohast mis tahes olulise teabe, eelkõige teabe, mis on seotud ameti ülesannete muutumisest tulenevate mõjude või tagajärgedega;

| c) | võtab pärast komisjonilt arvamuse saamist iga aasta 30. septembriks vastu ameti järgmise aasta töökava ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele; töökava võetakse vastu olenemata ühenduse iga-aastasest eelarvemenetlusest ning ühenduse õigusloomekavast asjassepuutuvates lennundusohutuse valdkondades; komisjoni arvamus lisatakse töökavale; |
| --- | --- |

c)

võtab pärast komisjonilt arvamuse saamist iga aasta 30. septembriks vastu ameti järgmise aasta töökava ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele; töökava võetakse vastu olenemata ühenduse iga-aastasest eelarvemenetlusest ning ühenduse õigusloomekavast asjassepuutuvates lennundusohutuse valdkondades; komisjoni arvamus lisatakse töökavale;

| d) | võtab kokkuleppel komisjoniga vastu sertifitseerimisülesannete andmise juhised siseriiklikele lennuametitele ja kvalifitseeritud üksustele; |
| --- | --- |

d)

võtab kokkuleppel komisjoniga vastu sertifitseerimisülesannete andmise juhised siseriiklikele lennuametitele ja kvalifitseeritud üksustele;

| e) | kehtestab korra, mille alusel tegevdirektor teeb artiklites 51 ja 52 nimetatud otsuseid; |
| --- | --- |

e)

kehtestab korra, mille alusel tegevdirektor teeb artiklites 51 ja 52 nimetatud otsuseid;

| f) | täidab ameti eelarvega seotud ülesandeid vastavalt artiklitele 58, 59 ja 62; |
| --- | --- |

f)

täidab ameti eelarvega seotud ülesandeid vastavalt artiklitele 58, 59 ja 62;

| g) | nimetab apellatsiooninõukogu liikmed vastavalt artiklile 40; |
| --- | --- |

g)

nimetab apellatsiooninõukogu liikmed vastavalt artiklile 40;

| h) | teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori üle ja kokkuleppel tegevdirektoriga direktorite üle; |
| --- | --- |

h)

teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori üle ja kokkuleppel tegevdirektoriga direktorite üle;

| i) | esitab oma arvamuse artikli 63 lõikes 1 osutatud meetmetega seotud lõivude ja tasude kohta; |
| --- | --- |

i)

esitab oma arvamuse artikli 63 lõikes 1 osutatud meetmetega seotud lõivude ja tasude kohta;

| j) | kehtestab oma töökorra; |
| --- | --- |

j)

kehtestab oma töökorra;

| k) | otsustab ameti keelekorralduse üle; |
| --- | --- |

k)

otsustab ameti keelekorralduse üle;

| l) | täiendab vajaduse korral artikli 31 lõikes 1 osutatud dokumentide nimekirja; |
| --- | --- |

l)

täiendab vajaduse korral artikli 31 lõikes 1 osutatud dokumentide nimekirja;

| m) | kehtestab ameti organisatsioonilise struktuuri ning võtab vastu ameti personalipoliitika. |
| --- | --- |

m)

kehtestab ameti organisatsioonilise struktuuri ning võtab vastu ameti personalipoliitika.

3.   Haldusnõukogu võib nõustada tegevdirektorit kõikides rangelt lennuohutuse strateegilise arenguga, kaasa arvatud artiklis 25 määratletud uuringutega seotud küsimustes.

4.   Haldusnõukogu loob huvitatud isikutest koosneva nõuandeorgani, kellega ta konsulteerib enne otsuste tegemist lõike 2 punktides c, e, f ja i nimetatud valdkondades. Haldusnõukogu võib otsustada nõuandeorganiga konsulteerida ka lõigetes 2 ja 3 nimetatud küsimustes. Nõuandeorgani arvamus ei ole haldusnõukogu jaoks siduv.

5.   Haldusnõukogu võib moodustada töörühmi talle pandud kohustuste, sealhulgas oma otsuste ettevalmistamise ning nende rakendamise järelevalve täitmiseks.

Artikkel 33

Haldusnõukogu koosseis

1.   Haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja. Selleks nimetavad iga liikmesriik ja komisjon haldusnõukogu liikme ning asendaja, kes esindab liiget tema puudumise korral. Ametiaeg on viis aastat. Ametiaega võib pikendada.

2   Vajadusel kehtestatakse kolmandate Euroopa riikide esindajate osalemise kord ja tingimused artikliga 65 ettenähtud korras.

3.   Artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandeorgan nimetab neli oma liiget, kes osalevad haldusnõukogus vaatlejatena. Nad esindavad võimalikult laialdaselt nimetatud nõuandvas organis esindatud erinevaid vaateid. Nende ametiaeg on kolmkümmend kuud; sama isiku võib ametiaja lõppemisel ühe korra ametisse tagasi nimetada.

Artikkel 34

Haldusnõukogu esimees

1.   Haldusnõukogu liikmed valivad enda hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest ex officio juhul, kui esimehel ei ole võimalik oma kohustusi täita.

2.   Esimehe ja aseesimehe ametiaeg lõpeb koos liikmelisuse lõppemisega haldusnõukogus. Kui eelmainitust ei tulene teisiti, on esimehe ja aseesimehe ametiaeg kolm aastat. Sama isiku võib ametiaja lõppemisel ühe korra ametisse tagasi nimetada.

Artikkel 35

Koosolekud

1.   Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees.

2.   Ameti tegevdirektor osaleb aruteludes.

3.   Haldusnõukogu tuleb korralisteks koosolekuteks kokku vähemalt kaks korda aastas. Lisaks tuleb ta kokku esimehe kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.

4.   Haldusnõukogu võib koosolekutele vaatlejaks kutsuda iga isiku, kelle arvamusel võib olla tähtsust.

5.   Haldusnõukogu liikmed võivad kasutada nõustajate või ekspertide abi, kui nende töökorra sätetest ei tulene teisiti.

6.   Amet tagab haldusnõukogule sekretariaaditeenused.

Artikkel 36

Hääletamine

1.   Ilma et see piiraks artikli 38 lõike 1 kohaldamist, võetakse haldusnõukogu otsused vastu selle liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Haldusnõukogu liikme taotlusel võetakse artikli 32 lõike 2 punktis k nimetatud otsus vastu ühehäälselt.

2.   Igal liikmel on üks hääl. Liikme puudumise korral võib tema asendaja kasutada tema hääleõigust. Vaatlejad ja ameti tegevdirektor ei hääleta.

3.   Töökorraga kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel ning vajaduse korral nõuded kvoorumi kohta.

Artikkel 37

Tegevdirektori ülesanded ja volitused

1.   Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Olenemata komisjoni ja haldusnõukogu vastavast pädevusest ei taotle tegevdirektor juhiseid riiklikelt ega muudelt organitelt ning ei allu sellistele juhistele.

2.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad kutsuda tegevdirektori oma ülesannete täitmisest aru andma.

3.   Tegevdirektori ülesanded ja volitused on järgmised:

| a) | ameti meetmete heakskiitmine, nagu need on määratletud artiklis 18, käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja kehtivate õigusaktidega kehtestatud piirides; |
| --- | --- |

a)

ameti meetmete heakskiitmine, nagu need on määratletud artiklis 18, käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja kehtivate õigusaktidega kehtestatud piirides;

| b) | artiklites 53 ja 54 sätestatud kontrollide ja uurimistega seotud otsuste tegemine; |
| --- | --- |

b)

artiklites 53 ja 54 sätestatud kontrollide ja uurimistega seotud otsuste tegemine;

| c) | sertifitseerimisülesannete määramine siseriiklikele lennuametitele või kvalifitseeritud üksustele kooskõlas haldusnõukogu kehtestatud juhistega; |
| --- | --- |

c)

sertifitseerimisülesannete määramine siseriiklikele lennuametitele või kvalifitseeritud üksustele kooskõlas haldusnõukogu kehtestatud juhistega;

| d) | mis tahes artikli 26 kohased rahvusvahelised ülesanded ja tehniline koostöö kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

d)

mis tahes artikli 26 kohased rahvusvahelised ülesanded ja tehniline koostöö kolmandate riikidega;

| e) | kõikide vajalike sammude astumine, sealhulgas sisemiste halduseeskirjade vastuvõtmine ja teadete avaldamine, et tagada ameti toimimine kooskõlas käesoleva määruse sätetega; |
| --- | --- |

e)

kõikide vajalike sammude astumine, sealhulgas sisemiste halduseeskirjade vastuvõtmine ja teadete avaldamine, et tagada ameti toimimine kooskõlas käesoleva määruse sätetega;

| f) | üldaruande projekti ettevalmistamine igal aastal ning selle esitamine haldusnõukogule; |
| --- | --- |

f)

üldaruande projekti ettevalmistamine igal aastal ning selle esitamine haldusnõukogule;

| g) | artikli 28 lõikes 2 sätestatud volituste teostamine ameti personali suhtes; |
| --- | --- |

g)

artikli 28 lõikes 2 sätestatud volituste teostamine ameti personali suhtes;

| h) | artikli 58 kohase ameti tulude ja kulude kalkulatsiooni koostamine ning vastutamine eelarve täitmise eest kooskõlas artikliga 59; |
| --- | --- |

h)

artikli 58 kohase ameti tulude ja kulude kalkulatsiooni koostamine ning vastutamine eelarve täitmise eest kooskõlas artikliga 59;

| i) | oma volituste delegeerimine teistele ameti töötajatele, kui artikli 64 lõike 2 alusel vastuvõetavatest sätetest ei tulene teisiti; |
| --- | --- |

i)

oma volituste delegeerimine teistele ameti töötajatele, kui artikli 64 lõike 2 alusel vastuvõetavatest sätetest ei tulene teisiti;

| j) | haldusnõukogu nõusolekul otsuse tegemine kohalike kontorite asutamise kohta liikmesriikides, nagu on ette nähtud artikli 27 lõikega 3. |
| --- | --- |

j)

haldusnõukogu nõusolekul otsuse tegemine kohalike kontorite asutamise kohta liikmesriikides, nagu on ette nähtud artikli 27 lõikega 3.

| k) | aasta töökava ettevalmistamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

k)

aasta töökava ettevalmistamine ja rakendamine;

| l) | komisjoni abistamine tema taotlusel. |
| --- | --- |

l)

komisjoni abistamine tema taotlusel.

Artikkel 38

Kõrgemate ametnike ametisse nimetamine

1.   Tegevdirektori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul, lähtuvalt teenetest ning dokumenteeritud pädevusest ja kogemustest tsiviillennunduse alal. Tegevdirektori nimetab ning vabastab ametist komisjoni ettepanekul haldusnõukogu. Haldusnõukogu teeb otsused oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Enne haldusnõukogu poolt valitud kandidaadi ametisse nimetamist võib teda paluda esineda Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni või pädevate komisjonide ees ning vastata selle või nende liikmete küsimustele.

2.   Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu direktorit. Kui tegevdirektor puudub või ei saa oma kohustusi täita, asub tema kohale üks direktoritest.

3.   Ameti direktorid nimetab haldusnõukogu tegevdirektori ettepanekul, lähtuvalt ametialasest pädevusest tsiviillennunduse alal. Direktorid nimetab ning vabastab ametist tegevdirektori ettepanekul haldusnõukogu.

4.   Tegevdirektori ja direktorite ametiaeg on viis aastat. Direktorite ametiaega võib pikendada ja tegevdirektori ametiaega võib pikendada vaid üks kord.

Artikkel 39

Apellatsiooninõukogude volitused

1.   Ameti juurde luuakse üks või mitu apellatsiooninõukogu.

2.   Apellatsiooninõukogu(de) pädevusse kuulub artiklis 43 nimetatud otsuste peale esitatud kaebuste arutamine.

3.   Apellatsiooninõukogu(d) kutsutakse kokku vastavalt vajadusele. Komisjon määrab artikli 64 lõikes 3 osutatud korras kindlaks apellatsiooninõukogude arvu ja tööjaotuse.

Artikkel 40

Apellatsiooninõukogude koosseis

1.   Apellatsiooninõukogusse kuulub esimees ja kaks liiget.

2.   Esimehel ja teistel liikmel on asendajad, kes neid puudumise korral esindavad.

3.   Esimees, kaks liiget ja nende vastavad asendajad nimetab haldusnõukogu komisjoni esitatud kvalifitseeritud kandidaatide nimekirjast.

4.   Kui apellatsiooninõukogu leiab, et menetletava kaebuse puhul on see vajalik, võib ta valida asjaomase juhtumi menetluseks lõikes 3 osutatud nimekirjast kaks täiendavat liiget.

5.   Komisjon määrab artikli 64 lõikes 3 osutatud korras kindlaks apellatsiooninõukogu liikmetelt nõutava kvalifikatsiooni, üksikute liikmete volitused otsuse ettevalmistamise etapil ja hääletamistingimused.

Artikkel 41

Apellatsiooninõukogude liikmed

1.   Apellatsiooninõukogu liikmete, sealhulgas esimehe ja nende asendajate ametiaeg on viis aastat. Neid võib ametisse tagasi nimetada.

2.   Apellatsiooninõukogu liikmed on sõltumatud. Otsuste tegemisel ei ole nad seotud mingite suunistega.

3.   Apellatsiooninõukogu liikmed ei tohi ametis täita muid teenistuskohustusi. Apellatsiooninõukogu liikmed võivad töötada osalise tööajaga.

4.   Apellatsiooninõukogu liikmeid ei või nende ametiaja jooksul ametist tagasi kutsuda ega kvalifitseeritud kandidaatide nimekirjast kustutada, välja arvatud juhul, kui selleks on tõsised põhjused ja komisjon teeb pärast haldusnõukogu arvamuse saamist vastava otsuse.

Artikkel 42

Väljaarvamine ja taandamine

1.   Apellatsiooninõukogu liikmed ei või osaleda kaebuse menetlemises, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid või kui nad on olnud varem menetluse ühe poole esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises.

2.   Kui apellatsiooninõukogu liige leiab ühel lõikes 1 loetletud põhjusel või mis tahes muul põhjusel, et ta ei peaks osalema kaebuse menetlemises, teatab ta sellest apellatsiooninõukogule.

3.   Kaebemenetluse iga osaline võib taotleda apellatsiooninõukogu liikme taandamist ühel lõikes 1 nimetatud põhjusel või juhul, kui liiget kahtlustatakse erapoolikuses. Sellist taandamise taotlust ei võeta vastu, kui kaebuse menetluse osaline on juba alustanud menetlust, olles teadlik taandamistaotluse põhjusest. Taandamistaotluse aluseks ei või olla liikme kodakondsus.

4.   Apellatsiooninõukogud teevad otsuse lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel võetavate meetmete kohta ilma asjaomase liikme osavõtuta. Kõnealuse otsuse tegemisel asendab asjassepuutuvat liiget apellatsiooninõukogus tema asendaja.

Artikkel 43

Otsused, mille võib edasi kaevata

1.   Kaebuse võib esitada ameti poolt artiklite 20, 21, 22, 23, 54 või 63 alusel tehtud otsuste peale.

2.   Lõike 1 kohaselt esitatud kaebus ei peata otsuse täitmist. Amet võib kaebuse objektiks oleva otsuse täitmise siiski peatada, kui ta leiab, et olukord seda nõuab.

3.   Otsuse peale, millega ei lõpetata menetlust mõne osalise puhul, võidakse esitada kaebus üksnes seoses kaebusega lõpliku otsuse peale, välja arvatud juhul, kui selle otsusega nähakse ette eraldi kaebus.

Artikkel 44

Isikud, kellel on kaebeõigus

Iga füüsiline või juriidiline isik võib esitada kaebuse temale adresseeritud otsuse peale või sellise otsuse peale, mis teda vormiliselt teisele isikule adresseeritud otsusena siiski otseselt ja isiklikult puudutab. Menetlusosalised võivad olla kaebemenetluse osalisteks.

Artikkel 45

Tähtaeg ja vorm

Kaebus ning selle põhjendus tuleb esitada kirjalikult kahe kuu jooksul meetme teatavaks tegemisest asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, kahe kuu jooksul alates päevast, mil ta sellest teada sai.

Artikkel 46

Esialgne läbivaatamine

1.   Kui tegevdirektor leiab kaebuse olevat vastuvõetava ja põhjendatud, parandab ta oma otsust. Eespool toodut ei kohaldata, kui teine kaebuse menetluse osaline esitab kaebuse esitajale vastuväiteid.

2.   Kui otsust ei ole parandatud ühe kuu jooksul alates kaebuse põhjenduse esitamisest, otsustab amet viivitamata, kas peatada otsuse kohaldamine vastavalt artikli 43 lõike 2 teisele lausele, ning annab kaebuse edasiseks lahendamiseks apellatsiooninõukogule.

Artikkel 47

Kaebuse läbivaatamine

1.   Kui kaebus on vastuvõetav, vaatab apellatsiooninõukogu kaebuse läbi, et kindlaks teha, kas see on hästi põhjendatud.

2.   Lõike 1 kohasel kaebuse läbivaatamisel tegutseb apellatsiooninõukogu kiiresti. Ta kutsub nii sageli kui vajalik kaebuse menetlusosalisi esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi nõukogu enda poolt saadetud teadete või kaebuse menetluse teiste osaliste avalduste kohta. Kaebuse menetluse osalistel on õigus anda suulisi seletusi.

Artikkel 48

Kaebust käsitlev otsus

Apellatsiooninõukogu võib kasutada ameti pädevusse kuuluvaid mis tahes volitusi või anda juhtumi edasiseks lahendamiseks üle ameti pädevale organile. Apellatsiooninõukogu arvamus ei ole viimase jaoks siduv.

Artikkel 49

Euroopa Kohtusse kaebamine

1.   Ameti tegevusetuse ja ameti poolt tema tegevuse käigus tekitatud kahju korral võib esitada kaebuse Euroopa Ühenduste Kohtusse, et ameti aktid, mis on kolmandatele osalistele õiguslikult siduvad, tühiseks tunnistada.

2.   Kaebusi artiklite 20, 21, 22, 23, 54 või 63 alusel tehtud ameti otsuste tühiseks tunnistamiseks võib Euroopa Ühenduste Kohtusse esitada ainult pärast seda, kui kõik ametisisesed kaebemenetlused on ammendatud.

3.   Amet peab võtma kõik vajalikud meetmed Euroopa Ühenduste Kohtu otsuse täitmiseks.

Artikkel 50

Otsene kaebus

Liikmesriigid ja ühenduse asutused võivad ameti otsuste peale Euroopa Ühenduse Kohtule esitada otsese kaebuse.

III Osa

Töömeetodid

Artikkel 51

Arvamuste, sertifitseerimisnõuete ja juhismaterjali väljatöötamise reeglid

1.   Pärast käesoleva määruse jõustumist kehtestab haldusnõukogu niipea kui võimalik selged ja arusaadavad reeglid artikli 18 punktides a ja c nimetatud arvamuste, sertifitseerimistingimuste ja juhismaterjali väljaandmiseks.

Need reeglid:

| a) | rajanevad liikmesriikide lennuametitele kättesaadavatel teadmistel; |
| --- | --- |

a)

rajanevad liikmesriikide lennuametitele kättesaadavatel teadmistel;

| b) | hõlmavad vajaduse korral huvitatud isikute asjaomaseid eksperte; |
| --- | --- |

b)

hõlmavad vajaduse korral huvitatud isikute asjaomaseid eksperte;

| c) | tagavad, et amet avaldab dokumente ning konsulteerib tihedalt huvitatud isikutega vastavalt ajakavale ja reeglitele, mis sisaldavad ameti kohustust anda konsulteerimisprotsessis kirjalik vastus. |
| --- | --- |

c)

tagavad, et amet avaldab dokumente ning konsulteerib tihedalt huvitatud isikutega vastavalt ajakavale ja reeglitele, mis sisaldavad ameti kohustust anda konsulteerimisprotsessis kirjalik vastus.

2.   Kui amet töötab artikli 19 kohaselt välja liikmesriikides kohaldatavaid arvamusi, sertifitseerimistingimusi ja juhismaterjale, näeb ta ette liikmesriikidega konsulteerimise reeglid. Selleks võib ta luua töörühma, millesse iga liikmesriik võib määrata ühe asjatundja.

3.   Artikli 18 punktides a ja c nimetatud meetmed ja käesoleva artikli lõike 1 alusel ettenähtud reeglid avaldatakse ameti ametlikus väljaandes.

4.   Ette nähakse erireeglid, mis reguleerivad ameti poolt ohutusküsimusele reageerimiseks võetavaid viivitamatuid meetmeid ning huvitatud isikute teavitamist meetmetest, mida nemad peavad võtma.

Artikkel 52

Otsuste vastuvõtmise reeglid

1.   Haldusnõukogu näeb ette selged ja arusaadavad reeglid artikli 18 punktis d sätestatud üksikotsuste vastuvõtmiseks.

Need reeglid:

| a) | tagavad, et ära kuulatakse füüsiline või juriidiline isik, kellele otsus on adresseeritud, ning kõik teised pooled, keda see otseselt või isiklikult puudutab; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et ära kuulatakse füüsiline või juriidiline isik, kellele otsus on adresseeritud, ning kõik teised pooled, keda see otseselt või isiklikult puudutab;

| b) | sisaldavad sätet, mille kohaselt otsus tuleb füüsilisele või juriidilisele isikule teatavaks teha ning avaldada; |
| --- | --- |

b)

sisaldavad sätet, mille kohaselt otsus tuleb füüsilisele või juriidilisele isikule teatavaks teha ning avaldada;

| c) | sisaldavad sätet, mille kohaselt füüsilist või juriidilist isikut, kellele otsus on adresseeritud, ja kõiki teisi menetlusosalisi teavitatakse nimetatud isikule käesoleva määrusega ettenähtud õiguskaitsevahenditest; |
| --- | --- |

c)

sisaldavad sätet, mille kohaselt füüsilist või juriidilist isikut, kellele otsus on adresseeritud, ja kõiki teisi menetlusosalisi teavitatakse nimetatud isikule käesoleva määrusega ettenähtud õiguskaitsevahenditest;

| d) | tagavad, et otsus sisaldab põhjendust. |
| --- | --- |

d)

tagavad, et otsus sisaldab põhjendust.

2.   Haldusnõukogu näeb ette reeglid otsuste teatavaks tegemise täpsemate tingimuste kohta, võttes nõuetekohaselt arvesse kaebemenetlust.

3.   Ette nähakse erireeglid, mis reguleerivad ameti poolt ohutusküsimusele reageerimiseks võetavaid viivitamatuid meetmeid ning huvitatud isikute teavitamist meetmetest, mida nemad peavad võtma.

Artikkel 53

Liikmesriikide kontrollimine

1.   Ilma et see mõjutaks asutamislepinguga komisjonile antud täidesaatvaid volitusi, abistab amet komisjoni käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise järelevalves, korraldades liikmesriikide pädevate asutuste standardimiskontrolle, mis on sätestatud artikli 24 lõikes 1. Käesoleva määruse alusel volitatud ametiisikutel ning riiklike ametiasutuste poolt niisugustele kontrollimistele osalema lähetatud ametiisikutel on seega ja vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusnormidele õigus:

| a) | kontrollida asjassepuutuvaid dokumente, andmeid, reegleid ja kõiki muid käesoleva määruse kohase lennuohutuse taseme saavutamisega seotud materjale; |
| --- | --- |

a)

kontrollida asjassepuutuvaid dokumente, andmeid, reegleid ja kõiki muid käesoleva määruse kohase lennuohutuse taseme saavutamisega seotud materjale;

| b) | teha nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest koopiaid või väljavõtteid; |
| --- | --- |

b)

teha nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest koopiaid või väljavõtteid;

| c) | küsida kohapeal suulisi selgitusi; |
| --- | --- |

c)

küsida kohapeal suulisi selgitusi;

| d) | siseneda kõikidesse vajalikesse ruumidesse ja transpordivahenditesse ning kõikidele vajalikele territooriumidele. |
| --- | --- |

d)

siseneda kõikidesse vajalikesse ruumidesse ja transpordivahenditesse ning kõikidele vajalikele territooriumidele.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollimisteks volitatud ameti töötajad täidavad oma kohustusi, esitades kirjaliku volituse, milles on nimetatud kontrolli sisu, eesmärk ja alguskuupäev. Amet teavitab asjaomast liikmesriiki kohapealsest kontrollimisest õigeaegselt ning esitab volitatud ametnike isikuandmed.

3.   Asjassepuutuvad liikmesriigid alluvad nimetatud kontrollimistele ning tagavad, et sellele alluksid ka asjaomased asutused või isikud.

4.   Kui käesoleva artikli kohaselt läbi viidud kontroll hõlmab ettevõtja või ettevõtjate ühenduse kontrollimist, kohaldatakse artikli 54 sätteid. Kui ettevõtja nimetatud kontrollimisega ei nõustu, peab asjaomane liikmesriik osutama ameti poolt volitatud ametnikele kontrolli läbi viimiseks vajalikku abi.

5.   Käesoleva artikli kohaldamisel koostatud aruanded avaldatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus kontrollimine aset leidis.

Artikkel 54

Ettevõtjate uurimine

1.   Amet võib ise teostada või volitada siseriiklikke lennuameteid või kvalifitseeritud üksusi teostama kõiki vajalikke ettevõtjatega seotud uurimisi artiklite 7, 20, 21, 22, 23 ja artikli 24 lõike 2 kohaldamisel. Nimetatud uuringud viiakse läbi kooskõlas selle liikmesriigi õigusnormidega, kus uurimine tuleb läbi viia. Selleks on käesoleva määruse alusel volitatud isikutel õigus:

| a) | kontrollida asjassepuutuvaid dokumente, andmeid, menetlusi ja kõiki muid ameti ülesannete täitmisega seonduvaid materjale; |
| --- | --- |

a)

kontrollida asjassepuutuvaid dokumente, andmeid, menetlusi ja kõiki muid ameti ülesannete täitmisega seonduvaid materjale;

| b) | teha nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest koopiaid või väljavõtteid; |
| --- | --- |

b)

teha nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest koopiaid või väljavõtteid;

| c) | küsida kohapeal suulisi selgitusi; |
| --- | --- |

c)

küsida kohapeal suulisi selgitusi;

| d) | siseneda ettevõtte kõikidesse asjassepuutuvatesse ruumidesse, territooriumidele ja transpordivahenditesse; |
| --- | --- |

d)

siseneda ettevõtte kõikidesse asjassepuutuvatesse ruumidesse, territooriumidele ja transpordivahenditesse;

| e) | teostada koostöös liikmesriikidega õhusõidukite kontrolli. |
| --- | --- |

e)

teostada koostöös liikmesriikidega õhusõidukite kontrolli.

2.   Lõikes 1 osutatud uurimiseks volitatud ameti töötajad täidavad oma kohustusi, esitades kirjaliku volituse, milles on nimetatud kontrollimiste sisu ja eesmärk.

3.   Aegsasti enne uurimist teeb amet liikmesriigile, kelle territooriumil kavatsetakse uurimist läbi viia, teatavaks uurimise toimumise ning volitatud isikud. Asjaomase liikmesriigi ametiisikud osutavad volitatud isikutele taotluse korral abi nende ülesannete täitmiseks.

Artikkel 55

Iga-aastane töökava

Iga-aastase töökava eesmärk on kaasa aidata Euroopa lennuohutuse järjepidevale parandamisele ning see peab olema kooskõlas käesolevas määruses esitatud ameti eesmärkide, volituste ja ülesannetega. Selles näidatakse selgelt, millised ameti volitused ja ülesanded on lisatud või tühistatud ning milliseid on muudetud võrreldes eelmise aastaga.

Iga-aastase töökava esitamine peab põhinema komisjoni poolt tegevuspõhise juhtimise osana kasutataval metoodikal.

Artikkel 56

Üldine aastaaruanne

Üldises aastaaruandes kirjeldatakse, kuidas amet on täitnud oma aasta töökava. Selles näidatakse selgelt, millised ameti volitused ja ülesanded on lisatud või tühistatud ning milliseid on muudetud võrreldes eelmise aastaga.

Aruandes esitatakse ülevaade ameti tegevusest ja antakse sellele hinnang, lähtudes ettenähtud tulemuste täitmisest ja ajalise teostuse, tegevusega seotud riskide, vahendite kasutamise ja ameti üldise tegevuse tulemuslikkusest.

Artikkel 57

Läbipaistvus ja teabevahetus

1.   Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kehtib määrus (EÜ) nr 1049/2001.

2.   Amet võib ameti tegevusvaldkondade küsimustes omal algatusel teavet edastada. Eelkõige tagab ta, et lisaks artikli 51 lõikes 3 nimetatud väljaandele antaks üldsusele ja kõikidele huvitatud isikutele kiiresti objektiivset, usaldusväärset ja hõlpsasti arusaadavat teavet ameti tegevuse kohta.

3.   Igal füüsilisel või juriidilisel isikul on õigus ise kirjalikult ameti poole pöörduda ükskõik millises asutamislepingu artiklis 314 nimetatud keeles. Tal on õigus saada vastus samas keeles.

4.   Käesoleva määruse kohaselt ameti poolt kogutud teavet käsitletakse isikuandmete kaitse seisukohast vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (10).

IV Osa

Finantsnõuded

Artikkel 58

Eelarve

1.   Ameti tulud on:

| a) | ühenduse osamaks; |
| --- | --- |

a)

ühenduse osamaks;

| b) | kõikide Euroopa kolmandate riikide osamaks, kellega ühendus on sõlminud artiklis 65 nimetatud lepingud; |
| --- | --- |

b)

kõikide Euroopa kolmandate riikide osamaks, kellega ühendus on sõlminud artiklis 65 nimetatud lepingud;

| c) | ameti poolt väljaantavate sertifikaatide ja tunnustuste taotlejate ja omanike tasutavad lõivud; |
| --- | --- |

c)

ameti poolt väljaantavate sertifikaatide ja tunnustuste taotlejate ja omanike tasutavad lõivud;

| d) | tasud väljaannete, koolituse ja ameti poolt osutatavate muude teenuste eest; ning |
| --- | --- |

d)

tasud väljaannete, koolituse ja ameti poolt osutatavate muude teenuste eest; ning

| e) | mis tahes vabatahtlik rahaline toetus liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või muudelt asutustelt, eeldusel et selline toetus ei ohusta ameti sõltumatust ja erapooletust. |
| --- | --- |

e)

mis tahes vabatahtlik rahaline toetus liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või muudelt asutustelt, eeldusel et selline toetus ei ohusta ameti sõltumatust ja erapooletust.

2.   Agentuuri kuludeks on personali-, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulud.

3.   Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

4.   Juhatus koostab igal aastal tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu põhjal ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni.

5.   Haldusnõukogu edastab lõikes 4 osutatud kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu projekti ja esialgset tööprogrammi, hiljemalt 31. märtsiks komisjonile ja riikidele, kellega ühendus on artiklis 65 osutatud kokkulepped sõlminud.

6.   Komisjon edastab tulude ja kulude kalkulatsiooni aruande eelarvepädevatele institutsioonidele koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.

7.   Kalkulatsiooni põhjal kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti arvestuslikud summad, mida ta ametikohtade loendi ja üldeelarvest eraldatava toetussumma jaoks vajalikuks peab, ja esitab üldeelarve vastavalt asutamislepingu artiklile 272 eelarvepädevale institutsioonile.

8.   Eelarvepädevad asutused kiidavad heaks ameti subsiidiumiks kasutatavad assigneeringud. Eelarvepädevad asutused kinnitavad ameti ametikohtade loetelu.

9.   Ameti eelarve kinnitab haldusnõukogu. See muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse ameti eelarves vastavaid kohandusi.

10.   Haldusnõukogu teatab võimalikult kiiresti eelarvepädevatele asutustele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve rahastamisele, eriti kõiki kinnisvaraga seotud projekte, nagu hoonete rentimine või ost. Ta teatab sellest komisjonile.

Kui eelarvepädev asutus on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, esitab ta oma arvamuse haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamise kuupäeva.

Artikkel 59

Eelarve täitmine ja kontroll

1.   Tegevdirektor vastutab ameti eelarve täitmise eest.

2.   Ameti peaarvepidaja edastab esialgsed raamatupidamisaruanded hiljemalt järgneva eelarveaasta 1. märtsil esialgse raamatupidamisaruande komisjoni peaarvepidajale koos vastava eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega. Komisjoni peaarvepidaja ühendab institutsioonide ja detsentraliseeritud organite esialgsed raamatupidamisarvestused kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (11) artikliga 128.

3.   Ameti peaarvepidaja edastab esialgsed raamatupidamisaruanded hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. märtsil esialgse raamatupidamisaruande komisjoni peaarvepidajale koos vastava eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega. Eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Olles kätte saanud kontrollikoja märkused ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta, mis on esitatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 129 alusel, koostab tegevdirektor omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle juhatusele arvamuse andmiseks.

5.   Haldusnõukogu esitab oma arvamuse ameti raamatupidamise lõpparuande kohta.

6.   Tegevdirektor edastab hiljemalt igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7.   Lõpparuanded avaldatakse.

8.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta hiljemalt 30. septembriks. Tegevdirektor saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.

9.   Tegevdirektor esitab taotluse korral Euroopa Parlamendile määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tõrgeteta rakendamiseks.

10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse tegevdirektori tegevusele aasta N eelarve täitmise kohta enne aasta N + 2 30. aprilli.

Artikkel 60

Pettusevastane võitlus

1.   Pettuste, korruptsiooni ja muude õigusvastaste tegude vastu võitlemiseks kohaldatakse piiranguteta Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (12) sätteid.

2.   Amet ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelise 25. mai 1999. aasta kokkuleppega Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta (13) ja väljastab viivitamata kõigile tema töötajatele kohaldatavad asjakohased sätted.

3.   Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates rakenduslepingutes ja dokumentides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajadusel kontrollida agentuuri rahastamisest kasusaajaid ning raha jaotamise eest vastutavaid esindajaid kohapeal.

Artikkel 61

Hindamine

1.   Kolme aasta jooksul alates ameti tegevuse algusest ning edaspidi iga viie aasta järel laseb haldusnõukogu koostada sõltumatu välise hinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta.

2.   Hinnangus uuritakse, kui tõhusalt amet oma ülesannet täidab. Selles hinnatakse ka käesoleva määruse, ameti ning selle töö mõju tsiviillennundusohutuse kõrge taseme saavutamisel. Hinnangu andmisel võetakse arvesse huvirühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riigi tasandil.

3.   Haldusnõukogu võtab vastu hindamise tulemused ning esitab soovitused käesoleva määruse, ameti ning selle töö muutmise kohta komisjonile, kes võib need koos oma arvamuse ning asjakohaste ettepanekutega edastada Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Vajadusel tuleks lisada tegevusplaan koos ajakavaga. Hinnangu tulemused ja selles sisalduvad soovitused avalikustatakse.

Artikkel 62

Finantssätted

Ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu olles eelnevalt komisjoniga konsulteerinud. Need ei või kõrvale kalduda komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 nimetatud asutuste raamfinantsmäärust (14), välja arvatud juhul, kui selline kõrvalekaldumine on vajalik ameti tööks ja komisjon on selleks eelneva nõusoleku andnud.

Artikkel 63

Lõivude ja tasude määrus

1.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, ning mis on seotud lõivude ja tasudega, võetakse vastu vastavalt artikli 64 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Komisjon konsulteerib haldusnõukoguga lõikes 1 osutatud meetmete eelnõu ettevalmistamisel.

3.   Lõikes 1 osutatud meetmetega määratakse kindlaks eelkõige artikli 58 lõike 1 kohaste lõivude ja tasude maksmise juhud, summad ja nende tasumise viisid.

4.   Lõive ja tasusid võetakse:

| a) | sertifikaatide väljaandmise ja uuendamise ning seonduva pideva järelevalvetegevuse eest; |
| --- | --- |

a)

sertifikaatide väljaandmise ja uuendamise ning seonduva pideva järelevalvetegevuse eest;

| b) | teenuste osutamise eest; seejuures on need kooskõlas iga üksiku teenuse tegeliku maksumusega; |
| --- | --- |

b)

teenuste osutamise eest; seejuures on need kooskõlas iga üksiku teenuse tegeliku maksumusega;

| c) | kaebuste menetlemise eest. |
| --- | --- |

c)

kaebuste menetlemise eest.

Kõiki lõive ja tasusid väljendatakse ja makstakse eurodes.

5.   Lõivu- ja tasusummad määratakse kindlaks sellisel tasemel, et nendest saadav tulu on põhimõtteliselt piisav osutatavate teenuste kogumaksumuse katmiseks. Nimetatud lõivud ja tasud kantakse ameti tuludesse.

IV PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 64

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse üks kuu.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4, lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c, lõike 4 punkti b ja lõike 4 punkti e tähenduses kehtestatakse 20 päeva.

6.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4, lõike 5 punkti b ja lõiget 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

7.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklit 6.

Enne otsuse vastuvõtmist konsulteerib komisjon käesoleva artikli lõikes 1 osutatud komiteega.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 6 punkti b tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Kui liikmesriik saadab komisjoni otsuse arutamiseks nõukogule, võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha kolme kuu jooksul teistsuguse otsuse.

Artikkel 65

Kolmandate Euroopa riikide osalemine

Amet on avatud osalemiseks kolmandatele Euroopa riikidele, kes on liitunud Chicago konventsiooniga ning sõlminud Euroopa Ühendusega lepingud, mille alusel nad kohustuvad vastu võtma ning kohaldama ühenduse õigusakte käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjadega reguleeritavas valdkonnas.

Nende lepingute vastavate sätetega tuleb muu hulgas kujundada nende riikide ameti töös osalemise iseloom ja ulatus ning vastavad üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas rahalist toetust ja personali käsitlevad sätted.

Artikkel 66

Ameti tegevuse alustamine

1.   Amet alustab talle artikliga 20 määratud sertifitseerimistegevust 28. septembrist 2003. Selle kuupäevani jätkavad liikmesriigid kehtivate õigusaktide kohaldamist.

2.   Täiendava üleminekuaja jooksul, mis vältab 42 kuud alates lõikes 1 sätestatud kuupäevast, võivad liikmesriigid erandina artiklitest 5, 6, 12 ja 20 jätkata sertifikaatide ja tunnustuste väljaandmist vastavalt komisjoni poolt nende artiklite rakendamiseks vastuvõetud meetmetele. Kui liikmesriigid annavad sellises olukorras sertifikaate välja kolmandate riikide sertifikaatide alusel, võetakse komisjoni vastu võetud meetmetes nõuetekohaselt arvesse artikli 12 lõike 2 punktidega b ja c ettenähtud põhimõtteid.

Artikkel 67

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad karistused, mida kohaldatakse kõnealuse määruse ning selle rakenduseeskirjade rikkumise korral. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 68

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 1592/2002 tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks teise lõigu sätete kohaldamist.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt VI lisas esitatud vastavustabelile.

2.   Nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ tunnistatakse kehtetuks artikli 7 lõikes 6 osutatud meetmete jõustumisest.

3.   Määruse (EMÜ) nr 3922/91 III lisa jäetakse välja alates artikli 8 lõikes 5 osutatud meetmete jõustumisest.

4.   Artikli 11 sätteid kohaldatakse toodete, osade ja seadmete, organisatsioonide ning isikute suhtes, kes on sertifitseeritud või tunnustatud vastavalt käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud õigusaktide sätetele.

5.   Direktiiv 2004/36/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse artikli 10 lõikes 5 osutatud meetmete jõustumisest, ilma et see piiraks kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud rakenduseeskirjade kohaldamist.

Artikkel 69

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikleid 5, 6, 7, 8, 9 ja 10 kohaldatakse alates vastavates rakenduseeskirjades nimetatud kuupäevadest, kuid mitte hiljem kui ... (15).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

eesistuja

...

Nõukogu nimel

president

...

---

(1)  ELT C 185, 8.8.2006, lk 106.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 15. oktoober 2007. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 334/2007 (ELT L 88, 29.3.2007, lk 39).

3

(4)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176).

4

(5)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 21.

5

(6)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 76. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 2111/2005 (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15).

6

(7)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

8

(9)  ELT L 377, 27.12.2006, lk 1.

9

(10)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

10

(11)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

11

(12)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

12

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

13

(14)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

14

(15)  Neli aastat käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

15

---

I LISA

Artiklis 5 osutatud olulised lennukõlblikkusnõuded

| 1. | Toote terviklikkus: toote terviklikkus peab olema tagatud kõikides lennutingimustes õhusõiduki kogu tööea jooksul. Vastavus kõikidele nõuetele peab olema tõendatud hinnangu või analüüsiga, millega vajadusel kaasneb katsetamine. |
| --- | --- |

1.

Toote terviklikkus: toote terviklikkus peab olema tagatud kõikides lennutingimustes õhusõiduki kogu tööea jooksul. Vastavus kõikidele nõuetele peab olema tõendatud hinnangu või analüüsiga, millega vajadusel kaasneb katsetamine.

| 1.a. | Konstruktsioonid ja materjalid: konstruktsiooni, sealhulgas jõuseadme terviklikkus peab olema tagatud õhusõiduki kogu kasutusvaldkonnas ja piisava varuga väljaspool seda ning säilima õhusõiduki kogu tööea jooksul. |
| --- | --- |

1.a.

Konstruktsioonid ja materjalid: konstruktsiooni, sealhulgas jõuseadme terviklikkus peab olema tagatud õhusõiduki kogu kasutusvaldkonnas ja piisava varuga väljaspool seda ning säilima õhusõiduki kogu tööea jooksul.

| 1.a.1. | Õhusõiduki kõik osad, mille rike võiks kahjustada konstruktsiooni terviklikkust, peavad vastama allpool toodud tingimustele, ilma et tekiks ohtlikku deformatsiooni või riket. See hõlmab kõiki märkimisväärse massiga esemeid ning nende kinnitusviise. |
| --- | --- |

1.a.1.

Õhusõiduki kõik osad, mille rike võiks kahjustada konstruktsiooni terviklikkust, peavad vastama allpool toodud tingimustele, ilma et tekiks ohtlikku deformatsiooni või riket. See hõlmab kõiki märkimisväärse massiga esemeid ning nende kinnitusviise.

| 1.a.1.a. | Arvesse tuleb piisava varuga võtta kõiki mõistlikult eeldatavaid koormusekombinatsioone, mis võivad esineda õhusõiduki koormamise, raskuskeskme asukoha, kasutusvaldkonna ja tööea piires. See hõlmab tuuleiilidest, manöövritest, siserõhu säilitamisest, liikuvatest pindadest, juhtimis- ja käivitussüsteemidest tulenevaid koormusi nii lennu ajal kui maa peal. |
| --- | --- |

1.a.1.a.

Arvesse tuleb piisava varuga võtta kõiki mõistlikult eeldatavaid koormusekombinatsioone, mis võivad esineda õhusõiduki koormamise, raskuskeskme asukoha, kasutusvaldkonna ja tööea piires. See hõlmab tuuleiilidest, manöövritest, siserõhu säilitamisest, liikuvatest pindadest, juhtimis- ja käivitussüsteemidest tulenevaid koormusi nii lennu ajal kui maa peal.

| 1.a.1.b. | Arvesse tuleb võtta maale või vette tehtavatest hädamaandumistest tingitud koormusi ja tõenäolisi rikkeid. |
| --- | --- |

1.a.1.b.

Arvesse tuleb võtta maale või vette tehtavatest hädamaandumistest tingitud koormusi ja tõenäolisi rikkeid.

| 1.a.1.c. | Konstruktsiooni reaktsiooni puhul mainitud koormustele tuleb silmas pidada ka dünaamilisi koormusi. |
| --- | --- |

1.a.1.c.

Konstruktsiooni reaktsiooni puhul mainitud koormustele tuleb silmas pidada ka dünaamilisi koormusi.

| 1.a.2. | Õhusõidukis ei tohi olla aeroelastset ebastabiilsust ja liigset vibratsiooni. |
| --- | --- |

1.a.2.

Õhusõidukis ei tohi olla aeroelastset ebastabiilsust ja liigset vibratsiooni.

| 1.a.3. | Tootmisprotsess ja õhusõiduki konstruktsioonis kasutatavad materjalid peavad tulemuseks andma tuntud ja püsiva struktuuri. Arvesse tuleb võtta materjali omaduste võimalikku muutumist seoses kasutuskeskkonnaga. |
| --- | --- |

1.a.3.

Tootmisprotsess ja õhusõiduki konstruktsioonis kasutatavad materjalid peavad tulemuseks andma tuntud ja püsiva struktuuri. Arvesse tuleb võtta materjali omaduste võimalikku muutumist seoses kasutuskeskkonnaga.

| 1.a.4. | Tsükliline koormus, keskkonnast tingitud kahjustumine, juhuslikud ja märkamatud kahjustused ei tohi vähendada struktuurset terviklikkust allapoole aktsepteeritava tugevusvaru. Tuleb teatavaks teha kõik vajalikud juhised lennukõlblikkuse säilitamiseks nimetatud juhtudel. |
| --- | --- |

1.a.4.

Tsükliline koormus, keskkonnast tingitud kahjustumine, juhuslikud ja märkamatud kahjustused ei tohi vähendada struktuurset terviklikkust allapoole aktsepteeritava tugevusvaru. Tuleb teatavaks teha kõik vajalikud juhised lennukõlblikkuse säilitamiseks nimetatud juhtudel.

| 1.b. | Jõuseade: jõuseadme (st mootori ja vajaduse korral propelleri) terviklikkus peab olema piisava varuga kontrollitud jõuseadme kogu kasutusvaldkonna piires ning peab säilima jõuseadme kogu tööea jooksul. |
| --- | --- |

1.b.

Jõuseade: jõuseadme (st mootori ja vajaduse korral propelleri) terviklikkus peab olema piisava varuga kontrollitud jõuseadme kogu kasutusvaldkonna piires ning peab säilima jõuseadme kogu tööea jooksul.

| 1.b.1. | Jõuseade peab selle ettenähtud piires andma vajaliku tõmbe või võimsuse kõikides lennutingimustes, võttes arvesse keskkonnamõjusid ja -tingimusi. |
| --- | --- |

1.b.1.

Jõuseade peab selle ettenähtud piires andma vajaliku tõmbe või võimsuse kõikides lennutingimustes, võttes arvesse keskkonnamõjusid ja -tingimusi.

| 1.b.2. | Tootmisprotsess ja jõuseadme konstruktsioonis kasutatavad materjalid peavad tulemuseks andma tuntud ja püsiva struktuuri. Arvesse tuleb võtta materjali omaduste võimalikku muutumist seoses kasutuskeskkonnaga. |
| --- | --- |

1.b.2.

Tootmisprotsess ja jõuseadme konstruktsioonis kasutatavad materjalid peavad tulemuseks andma tuntud ja püsiva struktuuri. Arvesse tuleb võtta materjali omaduste võimalikku muutumist seoses kasutuskeskkonnaga.

| 1.b.3. | Tsükliline koormus, keskkonnast ja töötamisest tingitud kahjustumine ning nendest tuleneda võivad osade kahjustused ei tohi vähendada jõusüsteemi terviklikkust allapoole aktsepteeritavat piiri. Tuleb teatavaks teha kõik vajalikud juhised lennukõlblikkuse säilitamiseks nimetatud juhtudel. |
| --- | --- |

1.b.3.

Tsükliline koormus, keskkonnast ja töötamisest tingitud kahjustumine ning nendest tuleneda võivad osade kahjustused ei tohi vähendada jõusüsteemi terviklikkust allapoole aktsepteeritavat piiri. Tuleb teatavaks teha kõik vajalikud juhised lennukõlblikkuse säilitamiseks nimetatud juhtudel.

| 1.b.4. | Tuleb teatavaks teha kõik jõuseadme ja õhusõiduki ohutu ja nõuetekohase koostöö tagamiseks vajalikud juhised, andmed ja nõuded. |
| --- | --- |

1.b.4.

Tuleb teatavaks teha kõik jõuseadme ja õhusõiduki ohutu ja nõuetekohase koostöö tagamiseks vajalikud juhised, andmed ja nõuded.

1.c.   Süsteemid ja seadmed

| 1.c.1. | Õhusõidukil ei tohi olla konstruktsioonilahendusi ega osi, mis kogemuste põhjal on osutunud ohtlikuks. |
| --- | --- |

1.c.1.

Õhusõidukil ei tohi olla konstruktsioonilahendusi ega osi, mis kogemuste põhjal on osutunud ohtlikuks.

| 1.c.2. | Õhusõiduk, sealhulgas selle tüübi sertifitseerimiseks vajalikud või käitamiseeskirjadest tulenevalt kohustuslikud nõutavad süsteemid, seadmed ja aparaadid peavad piisava varuga toimima otstarbekohaselt õhusõiduki kogu kasutusvaldkonna piires, võttes nõuetekohaselt arvesse süsteemi, seadme või aparaadi kasutuskeskkonda. Muud süsteemid, seadmed ja aparaadid, mis ei ole vajalikud tüübi sertifitseerimiseks või ei ole käitamiseeskirjadest tulenevalt kohustuslikud, ei tohi vähendada ohutust ega kahjustada muude süsteemide, seadmete ega aparaatide tööd, olenemata sellest, kas nad töötavad veatult või mitte. Süsteemide, seadmete ja aparaatide kasutamiseks ei tohi olla vaja erakordseid oskusi või jõudu. |
| --- | --- |

1.c.2.

Õhusõiduk, sealhulgas selle tüübi sertifitseerimiseks vajalikud või käitamiseeskirjadest tulenevalt kohustuslikud nõutavad süsteemid, seadmed ja aparaadid peavad piisava varuga toimima otstarbekohaselt õhusõiduki kogu kasutusvaldkonna piires, võttes nõuetekohaselt arvesse süsteemi, seadme või aparaadi kasutuskeskkonda. Muud süsteemid, seadmed ja aparaadid, mis ei ole vajalikud tüübi sertifitseerimiseks või ei ole käitamiseeskirjadest tulenevalt kohustuslikud, ei tohi vähendada ohutust ega kahjustada muude süsteemide, seadmete ega aparaatide tööd, olenemata sellest, kas nad töötavad veatult või mitte. Süsteemide, seadmete ja aparaatide kasutamiseks ei tohi olla vaja erakordseid oskusi või jõudu.

| 1.c.3. | Õhusõiduki süsteemid, seadmed ja seonduvad aparaadid peavad nii eraldi võttes kui ühiselt olema konstrueeritud selliselt, et iga üksik rike, mille tõenäosus ei ole kaduvväike, ei põhjustaks katastroofini viivat üldist riket, ning rikke tõenäosus ja selle kahjulik mõju õhusõidukile ning selles viibijatele peavad olema pöördvõrdelises seoses. Eespool nimetatud üksiku rikke kriteeriumi osas on kokku lepitud, et õhusõidukite suuruse ja arvukate modifikatsioonidega seoses tuleb teha vastavaid mööndusi ning seepärast võib nimetatud üksiku rikke kriteeriumi olla võimatu täita helikopterite ja väikelennukite mõningate osade ja süsteemide puhul. |
| --- | --- |

1.c.3.

Õhusõiduki süsteemid, seadmed ja seonduvad aparaadid peavad nii eraldi võttes kui ühiselt olema konstrueeritud selliselt, et iga üksik rike, mille tõenäosus ei ole kaduvväike, ei põhjustaks katastroofini viivat üldist riket, ning rikke tõenäosus ja selle kahjulik mõju õhusõidukile ning selles viibijatele peavad olema pöördvõrdelises seoses. Eespool nimetatud üksiku rikke kriteeriumi osas on kokku lepitud, et õhusõidukite suuruse ja arvukate modifikatsioonidega seoses tuleb teha vastavaid mööndusi ning seepärast võib nimetatud üksiku rikke kriteeriumi olla võimatu täita helikopterite ja väikelennukite mõningate osade ja süsteemide puhul.

| 1.c.4. | Meeskonnale või vajaduse korral hooldusmeeskonnale tuleb anda selgel, arusaadaval ja ühesel viisil ohutuks lendamiseks vajalikku teavet ning andmeid ohtlike tingimuste kohta. Süsteemid, seadmed ja juhtimisseadmed, sealhulgas optilised ja akustilised signaalseadmed, peavad olema välja töötatud ja paigaldatud ohte põhjustada võivaid vigu minimeerival viisil. |
| --- | --- |

1.c.4.

Meeskonnale või vajaduse korral hooldusmeeskonnale tuleb anda selgel, arusaadaval ja ühesel viisil ohutuks lendamiseks vajalikku teavet ning andmeid ohtlike tingimuste kohta. Süsteemid, seadmed ja juhtimisseadmed, sealhulgas optilised ja akustilised signaalseadmed, peavad olema välja töötatud ja paigaldatud ohte põhjustada võivaid vigu minimeerival viisil.

| 1.c.5. | Projekteerimisel tuleb võtta ohutusmeetmeid, et minimeerida õhusõiduki seest või väljast lähtuvate mõistlikult tõenäoliste riskide mõju õhusõidukitele ja selles viibijatele, sealhulgas kaitsta neid õhusõiduki mis tahes seadme olulise rikke või häire puhul. |
| --- | --- |

1.c.5.

Projekteerimisel tuleb võtta ohutusmeetmeid, et minimeerida õhusõiduki seest või väljast lähtuvate mõistlikult tõenäoliste riskide mõju õhusõidukitele ja selles viibijatele, sealhulgas kaitsta neid õhusõiduki mis tahes seadme olulise rikke või häire puhul.

1.d.   Lennukõlblikkuse säilitamine

| 1.d.1. | Kehtestada tuleb juhised lennukõlblikkuse säilitamiseks, et tagada õhusõiduki tüübi sertifitseerimiseks vajaliku lennukõlblikkusstandardi säilimine õhusõiduki kogu tööea jooksul. |
| --- | --- |

1.d.1.

Kehtestada tuleb juhised lennukõlblikkuse säilitamiseks, et tagada õhusõiduki tüübi sertifitseerimiseks vajaliku lennukõlblikkusstandardi säilimine õhusõiduki kogu tööea jooksul.

| 1.d.2. | Tuleb luua võimalused osade ja seadmete kontrollimiseks, reguleerimiseks, määrimiseks, eemaldamiseks või asendamiseks vastavalt vajadusele, et lennukõlblikkus säiliks. |
| --- | --- |

1.d.2.

Tuleb luua võimalused osade ja seadmete kontrollimiseks, reguleerimiseks, määrimiseks, eemaldamiseks või asendamiseks vastavalt vajadusele, et lennukõlblikkus säiliks.

| 1.d.3. | Lennukõlblikkuse säilitamise juhised tuleb esitada käsiraamatu või käsiraamatute kujul, vastavalt esitatavate andmete mahule. Käsiraamatud peavad sisaldama hooldus- ja remondijuhiseid, teenindusandmeid, rikete kõrvaldamise ja kontrollimise juhiseid praktilist kasutamist võimaldaval viisil. |
| --- | --- |

1.d.3.

Lennukõlblikkuse säilitamise juhised tuleb esitada käsiraamatu või käsiraamatute kujul, vastavalt esitatavate andmete mahule. Käsiraamatud peavad sisaldama hooldus- ja remondijuhiseid, teenindusandmeid, rikete kõrvaldamise ja kontrollimise juhiseid praktilist kasutamist võimaldaval viisil.

| 1.d.4. | Lennukõlblikkuse säilitamise juhised peavad sisaldama lennukõlblikkuse piiranguid, millega nähakse ette kõik kohustuslikud komponentide vahetusajad, hooldusvahemikud ja seonduvad kontrollitoimingud. |
| --- | --- |

1.d.4.

Lennukõlblikkuse säilitamise juhised peavad sisaldama lennukõlblikkuse piiranguid, millega nähakse ette kõik kohustuslikud komponentide vahetusajad, hooldusvahemikud ja seonduvad kontrollitoimingud.

2.   Lennukõlblikkusega seotud aspektid toote kasutamisel

| 2.a. | Tuleb tõendada, et toote kasutamise ajal pardal ning maa peal viibijate rahuldava ohutustaseme tagamiseks on arvesse võetud järgmisi asjaolusid: |
| --- | --- |

2.a.

Tuleb tõendada, et toote kasutamise ajal pardal ning maa peal viibijate rahuldava ohutustaseme tagamiseks on arvesse võetud järgmisi asjaolusid:

| 2.a.1. | Kindlaks peavad olema määratud õhusõiduki jaoks ettenähtud kasutusviisid ning kehtestatud peavad olema ohutuks kasutamiseks vajalikud piirangud ja teave, sealhulgas keskkonnapiirangud ja lennutehnilised võimalused. |
| --- | --- |

2.a.1.

Kindlaks peavad olema määratud õhusõiduki jaoks ettenähtud kasutusviisid ning kehtestatud peavad olema ohutuks kasutamiseks vajalikud piirangud ja teave, sealhulgas keskkonnapiirangud ja lennutehnilised võimalused.

| 2.a.2. | Õhusõiduk peab olema ohutult juhitav ja manööverdatav kõikides eeldatavates käitamistingimustes, sealhulgas pärast ühe või vajadusel mitme jõuseadme riket. Nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta piloodi füüsilist jõudu, piloodikabiini keskkonda, piloodi töökoormust ja muid inimteguri, lennuetapi ja lennu kestusega seotud asjaolusid. |
| --- | --- |

2.a.2.

Õhusõiduk peab olema ohutult juhitav ja manööverdatav kõikides eeldatavates käitamistingimustes, sealhulgas pärast ühe või vajadusel mitme jõuseadme riket. Nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta piloodi füüsilist jõudu, piloodikabiini keskkonda, piloodi töökoormust ja muid inimteguri, lennuetapi ja lennu kestusega seotud asjaolusid.

| 2.a.3. | Kõikides eeldatavates töötingimustes peab olema võimalik ühest lennufaasist teise siirduda, ilma et see nõuaks erilisi juhtimisoskusi, tähelepanu, jõudu või töökoormust. |
| --- | --- |

2.a.3.

Kõikides eeldatavates töötingimustes peab olema võimalik ühest lennufaasist teise siirduda, ilma et see nõuaks erilisi juhtimisoskusi, tähelepanu, jõudu või töökoormust.

| 2.a.4. | Õhusõiduk peab olema sedavõrd stabiilne, et piloodilt ei nõutaks liigset pingutust, pidades silmas lennuetappi ja lennu kestust. |
| --- | --- |

2.a.4.

Õhusõiduk peab olema sedavõrd stabiilne, et piloodilt ei nõutaks liigset pingutust, pidades silmas lennuetappi ja lennu kestust.

| 2.a.5. | Tuleb kehtestada eeskirjad tegutsemiseks tava- ja hädaolukorras ning rikke puhul. |
| --- | --- |

2.a.5.

Tuleb kehtestada eeskirjad tegutsemiseks tava- ja hädaolukorras ning rikke puhul.

| 2.a.6. | Tuleb ette näha konkreetsele tüübile sobilikud hoiatussignaalid või muud hoiatusvahendid, et takistada väljumist normaalsetest käitamispiiridest. |
| --- | --- |

2.a.6.

Tuleb ette näha konkreetsele tüübile sobilikud hoiatussignaalid või muud hoiatusvahendid, et takistada väljumist normaalsetest käitamispiiridest.

| 2.a.7. | Õhusõiduki ja selle süsteemide karakteristikud peavad võimaldama ohutut tagasipöördumist võimaliku käitamispiiridest väljumise korral. |
| --- | --- |

2.a.7.

Õhusõiduki ja selle süsteemide karakteristikud peavad võimaldama ohutut tagasipöördumist võimaliku käitamispiiridest väljumise korral.

| 2.b. | Käitamispiirangud ja muu ohutuks kasutamiseks vajalik teave tuleb teha meeskonnaliikmetele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

2.b.

Käitamispiirangud ja muu ohutuks kasutamiseks vajalik teave tuleb teha meeskonnaliikmetele kättesaadavaks.

| 2.c. | Toote kasutamine peab olema kaitstud ohtude eest, mida põhjustavad kahjulikud välis- ja sisetingimused, sealhulgas keskkonnatingimused. |
| --- | --- |

2.c.

Toote kasutamine peab olema kaitstud ohtude eest, mida põhjustavad kahjulikud välis- ja sisetingimused, sealhulgas keskkonnatingimused.

| 2.c.1. | Eelkõige ei tohi ohuolukorda põhjustada näiteks sellised nähtused nagu halb ilm, äike, kokkupõrge linnuga, kõrgsageduslikud kiirgusväljad, osoon jne, mille esinemist toote kasutamise käigus on mõistlik eeldada. |
| --- | --- |

2.c.1.

Eelkõige ei tohi ohuolukorda põhjustada näiteks sellised nähtused nagu halb ilm, äike, kokkupõrge linnuga, kõrgsageduslikud kiirgusväljad, osoon jne, mille esinemist toote kasutamise käigus on mõistlik eeldada.

| 2.c.2. | Salongis peavad olema reisijatele tagatud sobilikud veotingimused ja nõuetekohane kaitse lennutegevuse käigus tekkida võiva või hädaolukordadest tuleneva ohu, sh tule, suitsu, mürgiste gaaside ja kiire rõhulanguse eest. Pardal viibijaile tuleb võimaldada kõik mõistlikud tingimused raskete kehavigastuste vältimiseks, õhusõidukist kiiresti evakueerimiseks ning enda kaitsmiseks aeglustusjõudude mõju eest hädamaandumisel vette või maale. Vastavalt vajadusele tuleb tagada selged ja arusaadavad sildid ja teated, mis selgitavad pardal viibijatele sobilikku ohutut käitumist ning ohutusvarustuse asukohta ja õiget kasutamist. Nõuetekohane ohutusvarustus peab olema hõlpsasti kättesaadav. |
| --- | --- |

2.c.2.

Salongis peavad olema reisijatele tagatud sobilikud veotingimused ja nõuetekohane kaitse lennutegevuse käigus tekkida võiva või hädaolukordadest tuleneva ohu, sh tule, suitsu, mürgiste gaaside ja kiire rõhulanguse eest. Pardal viibijaile tuleb võimaldada kõik mõistlikud tingimused raskete kehavigastuste vältimiseks, õhusõidukist kiiresti evakueerimiseks ning enda kaitsmiseks aeglustusjõudude mõju eest hädamaandumisel vette või maale. Vastavalt vajadusele tuleb tagada selged ja arusaadavad sildid ja teated, mis selgitavad pardal viibijatele sobilikku ohutut käitumist ning ohutusvarustuse asukohta ja õiget kasutamist. Nõuetekohane ohutusvarustus peab olema hõlpsasti kättesaadav.

| 2.c.3. | Meeskonnaruumid peavad olema paigutatud lennutegevust, sealhulgas olukorrast teavitamist ning eeldatavate olukordade ja hädaolukordade lahendamist hõlbustaval viisil. Meeskonnaruumide keskkond ei tohi ohustada meeskonna võimet täita oma ülesandeid ning need peavad olema projekteeritud vältimaks kõrvalist sekkumist ja juhtimisseadmete väärkasutust. |
| --- | --- |

2.c.3.

Meeskonnaruumid peavad olema paigutatud lennutegevust, sealhulgas olukorrast teavitamist ning eeldatavate olukordade ja hädaolukordade lahendamist hõlbustaval viisil. Meeskonnaruumide keskkond ei tohi ohustada meeskonna võimet täita oma ülesandeid ning need peavad olema projekteeritud vältimaks kõrvalist sekkumist ja juhtimisseadmete väärkasutust.

3.   Organisatsioonid (sh projekteerimise, tootmise või hooldusega tegelevad füüsilised isikud)

| 3.a. | Organisatsioonile võib sertifikaadi anda, kui on täidetud järgmised tingimused: |
| --- | --- |

3.a.

Organisatsioonile võib sertifikaadi anda, kui on täidetud järgmised tingimused:

| 3.a.1. | organisatsioonil peavad olema kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised, personal, seadmed, tööriistad ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja korda käsitlevad dokumendid, ligipääs asjakohasele teabele ning andmete register; |
| --- | --- |

3.a.1.

organisatsioonil peavad olema kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised, personal, seadmed, tööriistad ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja korda käsitlevad dokumendid, ligipääs asjakohasele teabele ning andmete register;

| 3.a.2. | organisatsioon peab rakendama ning säilitama juhtimissüsteemi, mis tagab nimetatud oluliste lennukõlblikkusnõuete täitmise, ning püüdma seda süsteemi järjest täiustada; |
| --- | --- |

3.a.2.

organisatsioon peab rakendama ning säilitama juhtimissüsteemi, mis tagab nimetatud oluliste lennukõlblikkusnõuete täitmise, ning püüdma seda süsteemi järjest täiustada;

| 3.a.3. | organisatsioon peab vastavalt vajadusele sisse seadma suhted teiste asjassepuutuvate organisatsioonidega, et tagada nimetatud oluliste lennukõlblikkusnõuete järjepidev täitmine; |
| --- | --- |

3.a.3.

organisatsioon peab vastavalt vajadusele sisse seadma suhted teiste asjassepuutuvate organisatsioonidega, et tagada nimetatud oluliste lennukõlblikkusnõuete järjepidev täitmine;

| 3.a.4. | organisatsioon peab sisse seadma juhtumitest teavitamise ja nende lahendamise süsteemi, mida tuleb kasutada punktis 3.a.2 nimetatud juhtimissüsteemi ja punktis 3.a.3 nimetatud suhete osas, et aidata järjepidevalt parandada toodete ohutust. |
| --- | --- |

3.a.4.

organisatsioon peab sisse seadma juhtumitest teavitamise ja nende lahendamise süsteemi, mida tuleb kasutada punktis 3.a.2 nimetatud juhtimissüsteemi ja punktis 3.a.3 nimetatud suhete osas, et aidata järjepidevalt parandada toodete ohutust.

| 3.b. | Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonide suhtes punktide 3.a.3 ja 3.a.4 tingimusi ei kohaldata. |
| --- | --- |

3.b.

Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonide suhtes punktide 3.a.3 ja 3.a.4 tingimusi ei kohaldata.

---

II LISA

Artikli 4 lõikes 4 osutatud õhusõidukid

Artikli 4 lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata õhusõidukite suhtes, mis kuuluvad ühte järgmistest käesolevas lisas sätestatud kategooriatest:

| a) | ajaloolised õhusõidukid, mis vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | mittekeerukad õhusõidukid, mille:






  — | esialgne projekt kehtestati enne 1.1.1955; ja |
| --- | --- | --- | --- |

a)

ajaloolised õhusõidukid, mis vastavad järgmistele tingimustele:

i)

mittekeerukad õhusõidukid, mille:

—

esialgne projekt kehtestati enne 1.1.1955; ja

| — | tootmine on lõpetatud enne 1.1.1975; |
| --- | --- |

—

tootmine on lõpetatud enne 1.1.1975;

või

| ii) | olulise ajaloolise väärtusega õhusõidukid, mis on seotud:






  — | osavõtuga märkimisväärsest ajaloosündmusest; või |
| --- | --- | --- |

ii)

olulise ajaloolise väärtusega õhusõidukid, mis on seotud:

—

osavõtuga märkimisväärsest ajaloosündmusest; või

| — | olulise sammuga lennunduse arengus; või |
| --- | --- |

—

olulise sammuga lennunduse arengus; või

| — | liikmesriigi relvajõududes täidetud olulise rolliga; |
| --- | --- |

—

liikmesriigi relvajõududes täidetud olulise rolliga;

| b) | õhusõidukid, mis on projekteeritud või ümber ehitatud spetsiaalselt uurimis-, katse- või teaduseesmärkidel ning mida tõenäoliselt valmistatakse väga piiratud arvul; |
| --- | --- |

b)

õhusõidukid, mis on projekteeritud või ümber ehitatud spetsiaalselt uurimis-, katse- või teaduseesmärkidel ning mida tõenäoliselt valmistatakse väga piiratud arvul;

| c) | õhusõidukid, millest vähemalt 51 % on ehitatud amatööri või amatööride mittetulundusühenduse poolt enda tarbeks ning mis tahes ärilise eesmärgita; |
| --- | --- |

c)

õhusõidukid, millest vähemalt 51 % on ehitatud amatööri või amatööride mittetulundusühenduse poolt enda tarbeks ning mis tahes ärilise eesmärgita;

| d) | õhusõidukid, mida on kasutatud sõjaliseks otstarbeks, välja arvatud, kui amet on seda tüüpi õhusõiduki standardprojekti vastu võtnud; |
| --- | --- |

d)

õhusõidukid, mida on kasutatud sõjaliseks otstarbeks, välja arvatud, kui amet on seda tüüpi õhusõiduki standardprojekti vastu võtnud;

| e) | kuni kahekohalised lennukid, kopterid ja jõuallikaga langevarjud, mille maksimaalne liikmesriikides registreeritud stardimass on kuni:






  i) | 300 kg ühekohalise maale maanduva lennuki või kopteri puhul; või |
| --- | --- | --- |

e)

kuni kahekohalised lennukid, kopterid ja jõuallikaga langevarjud, mille maksimaalne liikmesriikides registreeritud stardimass on kuni:

i)

300 kg ühekohalise maale maanduva lennuki või kopteri puhul; või

| ii) | 450 kg kahekohalise maale maanduva lennuki või kopteri puhul; või |
| --- | --- |

ii)

450 kg kahekohalise maale maanduva lennuki või kopteri puhul; või

| iii) | 330 kg ühekohalise amfiiblennuki või vesilennuki või kopteri puhul; või |
| --- | --- |

iii)

330 kg ühekohalise amfiiblennuki või vesilennuki või kopteri puhul; või

| iv) | 495 kg kahekohalise amfiiblennuki või vesilennuki või kopteri puhul, tingimusel et nii vesilennuki või kopteri või maale maanduva lennuki või helikopterina kasutamisel jääb maksimaalne stardimass alla mõlema vastava ettenähtud piiri; |
| --- | --- |

iv)

495 kg kahekohalise amfiiblennuki või vesilennuki või kopteri puhul, tingimusel et nii vesilennuki või kopteri või maale maanduva lennuki või helikopterina kasutamisel jääb maksimaalne stardimass alla mõlema vastava ettenähtud piiri;

| v) | 472,5 kg kahekohalise maale maanduva lennuki puhul, mis on varustatud lennuki kerele paigaldatud täieliku päästelangevarjusüsteemiga; |
| --- | --- |

v)

472,5 kg kahekohalise maale maanduva lennuki puhul, mis on varustatud lennuki kerele paigaldatud täieliku päästelangevarjusüsteemiga;

| vi) | 315 kg ühekohalise maale maanduva lennuki puhul, mis on varustatud lennuki kerele paigaldatud täieliku päästelangevarjusüsteemiga; |
| --- | --- |

vi)

315 kg ühekohalise maale maanduva lennuki puhul, mis on varustatud lennuki kerele paigaldatud täieliku päästelangevarjusüsteemiga;

ning lennukid, mille varisemiskiirus või minimaalne stabiilse lennu kiirus maandumisel ei ületa 35 sõlme kalibreeritud õhkkiirust;

| f) | ühe- ja kahekohalised tiiviklennukid maksimaalse stardimassiga mitte üle 560 kg; |
| --- | --- |

f)

ühe- ja kahekohalised tiiviklennukid maksimaalse stardimassiga mitte üle 560 kg;

| g) | purilennukid, sh jalgadelt startivad, mille tühimass ei ületa ühekohalise puhul 80kg ja kahekohalise puhul 100 kg; |
| --- | --- |

g)

purilennukid, sh jalgadelt startivad, mille tühimass ei ületa ühekohalise puhul 80kg ja kahekohalise puhul 100 kg;

| h) | eespool esitatud punktide a või d tingimustele vastavate õhusõidukite koopiad, mis sarnanevad konstruktsioonilt algse õhusõidukiga; |
| --- | --- |

h)

eespool esitatud punktide a või d tingimustele vastavate õhusõidukite koopiad, mis sarnanevad konstruktsioonilt algse õhusõidukiga;

| i) | mehitamata õhusõidukid, mille käitamismass ei ületa 150 kg; |
| --- | --- |

i)

mehitamata õhusõidukid, mille käitamismass ei ületa 150 kg;

| j) | kõik muud õhusõidukid, mille maksimaalne tühimass koos kütusega ei ületa 70 kg. |
| --- | --- |

j)

kõik muud õhusõidukid, mille maksimaalne tühimass koos kütusega ei ületa 70 kg.

---

III LISA

Artiklis 7 osutatud olulised nõuded pilootide litsentseerimisele

1.   Koolitus

1.a.   Üldülevaade

| 1.a.1. | Õhusõidukit juhtiv isik peab olema hariduselt, füüsiliselt ja vaimselt piisavalt küps, et omandada, alal hoida ja demonstreerida asjakohaseid teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi. |
| --- | --- |

1.a.1.

Õhusõidukit juhtiv isik peab olema hariduselt, füüsiliselt ja vaimselt piisavalt küps, et omandada, alal hoida ja demonstreerida asjakohaseid teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi.

1.b.   Teoreetilised teadmised

| 1.b.1. | Piloot peab omandama õhusõidukil rakendatavatele funktsioonidele ja tegevuse liigiga kaasnevatele riskile vastava teadmiste taseme ja seda alal hoidma. Need teadmised peavad hõlmama vähemalt järgmist:






  i) | lennundusõigus; |
| --- | --- | --- |

1.b.1.

Piloot peab omandama õhusõidukil rakendatavatele funktsioonidele ja tegevuse liigiga kaasnevatele riskile vastava teadmiste taseme ja seda alal hoidma. Need teadmised peavad hõlmama vähemalt järgmist:

i)

lennundusõigus;

| ii) | üldteadmised õhusõidukitest; |
| --- | --- |

ii)

üldteadmised õhusõidukitest;

| iii) | õhusõiduki liigiga seotud tehnilised küsimused; |
| --- | --- |

iii)

õhusõiduki liigiga seotud tehnilised küsimused;

| iv) | lennutehnilised võimalused ja planeerimine; |
| --- | --- |

iv)

lennutehnilised võimalused ja planeerimine;

| v) | inimeste võimed ja neist tulenev piiratus; |
| --- | --- |

v)

inimeste võimed ja neist tulenev piiratus;

| vi) | meteoroloogia; |
| --- | --- |

vi)

meteoroloogia;

| vii) | navigatsioon; |
| --- | --- |

vii)

navigatsioon;

| viii) | käitamisprotseduurid, sealhulgas meeskonna ressursside haldamine; |
| --- | --- |

viii)

käitamisprotseduurid, sealhulgas meeskonna ressursside haldamine;

| ix) | lennupõhimõtted; |
| --- | --- |

ix)

lennupõhimõtted;

| x) | side; ning |
| --- | --- |

x)

side; ning

| xi) | mitte-tehnilised oskused, seal hulgas ohtude ja vigade äratundmine. |
| --- | --- |

xi)

mitte-tehnilised oskused, seal hulgas ohtude ja vigade äratundmine.

1.c.   Teoreetiliste teadmiste demonstreerimine ja alalhoidmine

| 1.c.1. | Teoreetiliste teadmiste omandamist ja alalhoidmist tuleb demonstreerida pideva hindamise käigus koolituse ajal ja vajaduse korral eksamitel. |
| --- | --- |

1.c.1.

Teoreetiliste teadmiste omandamist ja alalhoidmist tuleb demonstreerida pideva hindamise käigus koolituse ajal ja vajaduse korral eksamitel.

| 1.c.2. | Teoreetiliste teadmiste alal tuleb alal hoida piisavat pädevusetaset. Vastavust tuleb demonstreerida regulaarsete hindamiste, eksamite, testide või kontrollimiste käigus. Eksamite, testide või kontrollimiste sagedus peab vastama tegevusega kaasneva riski tasemele. |
| --- | --- |

1.c.2.

Teoreetiliste teadmiste alal tuleb alal hoida piisavat pädevusetaset. Vastavust tuleb demonstreerida regulaarsete hindamiste, eksamite, testide või kontrollimiste käigus. Eksamite, testide või kontrollimiste sagedus peab vastama tegevusega kaasneva riski tasemele.

1.d.   Praktilised oskused

| 1.d.1. | Piloot peab omandama õhusõidukil täidetavatele ülesannetele vastava praktiliste oskuste taseme ja seda säilitama. Need oskused peavad vastama tegevuse liigiga kaasnevate riskide tasemele ja hõlmama olenevalt õhusõidukil täidetavatest ülesannetest järgmisi:






  i) | tegevused enne lendu ja lennu ajal, sealhulgas õhusõiduki lennutehniliste näitajate, massi ja tasakaalu kindlaksmääramine, õhusõiduki kontrollimine ja teenindamine, kütuse planeerimine, ilmastikuolude hindamine, marsruudi planeerimine, õhuruumi piirangud ja vaba raja olemasolu; |
| --- | --- | --- |

1.d.1.

Piloot peab omandama õhusõidukil täidetavatele ülesannetele vastava praktiliste oskuste taseme ja seda säilitama. Need oskused peavad vastama tegevuse liigiga kaasnevate riskide tasemele ja hõlmama olenevalt õhusõidukil täidetavatest ülesannetest järgmisi:

i)

tegevused enne lendu ja lennu ajal, sealhulgas õhusõiduki lennutehniliste näitajate, massi ja tasakaalu kindlaksmääramine, õhusõiduki kontrollimine ja teenindamine, kütuse planeerimine, ilmastikuolude hindamine, marsruudi planeerimine, õhuruumi piirangud ja vaba raja olemasolu;

| ii) | lennuvälja ja liikluskorralduse toimingud; |
| --- | --- |

ii)

lennuvälja ja liikluskorralduse toimingud;

| iii) | ettevaatusabinõud ja protseduurid kokkupõrgete vältimiseks; |
| --- | --- |

iii)

ettevaatusabinõud ja protseduurid kokkupõrgete vältimiseks;

| iv) | õhusõiduki kontroll välise visuaalse vaatluse põhjal; |
| --- | --- |

iv)

õhusõiduki kontroll välise visuaalse vaatluse põhjal;

| v) | lennumanöövrid, sealhulgas kriitilistes olukordades, ja nendega seotud tehniliselt teostatavad ettenägematust asendist väljatuleku manöövrid; |
| --- | --- |

v)

lennumanöövrid, sealhulgas kriitilistes olukordades, ja nendega seotud tehniliselt teostatavad ettenägematust asendist väljatuleku manöövrid;

| vi) | tavalised ja vastutuult stardid ja maandumised; |
| --- | --- |

vi)

tavalised ja vastutuult stardid ja maandumised;

| vii) | lendamine ainult instrumentide abil vastavalt lennutegevuse liigile; |
| --- | --- |

vii)

lendamine ainult instrumentide abil vastavalt lennutegevuse liigile;

| viii) | käitamisprotseduurid, sealhulgas meeskonna oskused ja meeskonna ressursside juhtimine vastavalt lennu liigile kas üheliikmelise või suurema meeskonnaga lendudel; |
| --- | --- |

viii)

käitamisprotseduurid, sealhulgas meeskonna oskused ja meeskonna ressursside juhtimine vastavalt lennu liigile kas üheliikmelise või suurema meeskonnaga lendudel;

| ix) | navigatsioon ning lennureeglite ja nendega seotud protseduuride rakendamine, kasutades vajaduse korral visuaalset vaatlust või navigatsioonivahendeid; |
| --- | --- |

ix)

navigatsioon ning lennureeglite ja nendega seotud protseduuride rakendamine, kasutades vajaduse korral visuaalset vaatlust või navigatsioonivahendeid;

| x) | tegutsemine ebatavalises ja hädaolukorras, sealhulgas õhusõiduki seadmete häirete simulatsioonid; |
| --- | --- |

x)

tegutsemine ebatavalises ja hädaolukorras, sealhulgas õhusõiduki seadmete häirete simulatsioonid;

| xi) | lennuliiklusteenistuste- ja sidepidamisprotseduuride järgimine; |
| --- | --- |

xi)

lennuliiklusteenistuste- ja sidepidamisprotseduuride järgimine;

| xii) | õhusõiduki tüübi või klassiga seonduvad eriaspektid; |
| --- | --- |

xii)

õhusõiduki tüübi või klassiga seonduvad eriaspektid;

| xiii) | praktiliste oskuste alane täiendkoolitus, mida võidakse vajada konkreetsete tegevustega kaasnevate riskide leevendamiseks; ning |
| --- | --- |

xiii)

praktiliste oskuste alane täiendkoolitus, mida võidakse vajada konkreetsete tegevustega kaasnevate riskide leevendamiseks; ning

| xiv) | mitte-tehnilised oskused, sealhulgas ohtude ja vigade äratundmine, kasutades asjakohaseid hindamismeetodeid koos tehniliste oskuste hindamisega. |
| --- | --- |

xiv)

mitte-tehnilised oskused, sealhulgas ohtude ja vigade äratundmine, kasutades asjakohaseid hindamismeetodeid koos tehniliste oskuste hindamisega.

1.e.   Praktiliste oskuste tõendamine ja alalhoidmine

| 1.e.1. | Piloot peab demonstreerima oma võimet sooritada protseduure ja manöövreid pädevusega, mis vastab õhusõidukil rakendatavatele täidetavatele ülesannetele, järgmistel viisidel:






  i) | õhusõiduki juhtimine selle võimaluste piires; |
| --- | --- | --- |

1.e.1.

Piloot peab demonstreerima oma võimet sooritada protseduure ja manöövreid pädevusega, mis vastab õhusõidukil rakendatavatele täidetavatele ülesannetele, järgmistel viisidel:

i)

õhusõiduki juhtimine selle võimaluste piires;

| ii) | kõigi manöövrite läbiviimine osavalt ja täpselt; |
| --- | --- |

ii)

kõigi manöövrite läbiviimine osavalt ja täpselt;

| iii) | hea otsustusvõime ja piloteerimiskogemuste rakendamine; |
| --- | --- |

iii)

hea otsustusvõime ja piloteerimiskogemuste rakendamine;

| iv) | lennundusalaste teadmiste rakendamine; |
| --- | --- |

iv)

lennundusalaste teadmiste rakendamine;

| v) | kontrolli säilitamine õhusõiduki üle igal ajal, et tagada protseduuri või manöövri edukas lõpuleviimine; ning |
| --- | --- |

v)

kontrolli säilitamine õhusõiduki üle igal ajal, et tagada protseduuri või manöövri edukas lõpuleviimine; ning

| vi) | mitte-tehnilised oskused, sealhulgas ohtude ja vigade äratundmine, kasutades asjakohaseid hindamismeetodeid koos tehniliste oskuste hindamisega. |
| --- | --- |

vi)

mitte-tehnilised oskused, sealhulgas ohtude ja vigade äratundmine, kasutades asjakohaseid hindamismeetodeid koos tehniliste oskuste hindamisega.

| 1.e.2. | Praktilistes oskustes tuleb säilitada piisav pädevusetase. Vastavust tuleb demonstreerida regulaarsete hindamiste, eksamite, testide või kontrollimiste käigus. Eksamite, testide või kontrollimiste sagedus peab vastama tegevusega kaasneva riski tasemele. |
| --- | --- |

1.e.2.

Praktilistes oskustes tuleb säilitada piisav pädevusetase. Vastavust tuleb demonstreerida regulaarsete hindamiste, eksamite, testide või kontrollimiste käigus. Eksamite, testide või kontrollimiste sagedus peab vastama tegevusega kaasneva riski tasemele.

1.f.   Keeleoskus

Piloot peab tõendama keeleoskust tasemel, mis on kohane õhusõidukil täidetavate ülesannete tasemele. Niisugune tõendatud keeleoskus hõlmab:

| i) | võimet aru saada meteoroloogilise informatsiooni dokumentidest; |
| --- | --- |

i)

võimet aru saada meteoroloogilise informatsiooni dokumentidest;

| ii) | lennumarsruutide, väljumis- ja lähenemiskaartide ja nendega seotud lennundusteabe dokumentide kasutamist; ning |
| --- | --- |

ii)

lennumarsruutide, väljumis- ja lähenemiskaartide ja nendega seotud lennundusteabe dokumentide kasutamist; ning

| iii) | võimet suhelda teiste lennumeeskondade ja aeronavigatsiooniteenistustega lennu kõigil etappidel, sealhulgas lennu ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

iii)

võimet suhelda teiste lennumeeskondade ja aeronavigatsiooniteenistustega lennu kõigil etappidel, sealhulgas lennu ettevalmistamisel.

1.g.   Lennutreeningseade

Kui koolituseks või praktilise oskuse omandamise või alalhoidmise demonstreerimiseks kasutatakse õhusõiduki lennutreeningseadet (FSTD), peab olema tõendatud selle seadme võime saavutada vajalikku lennundustehniliste võimaluste taset sellealase konkreetse ülesande täitmiseks. Eelkõige peavad õhusõidukit piisavalt esindama konfiguratsiooni imitatsioon, käsitsemisomadused, õhusõiduki lennutehnilised omadused ja süsteemide töö.

1.h.   Koolituskursus

| 1.h.1. | Koolitus peab toimuma koolituskursuse vormis. |
| --- | --- |

1.h.1.

Koolitus peab toimuma koolituskursuse vormis.

| 1.h.2. | Koolituskursus peab vastama järgmistele tingimustele:






  i) | igat liiki kursustele tuleb välja töötada ainekava; ning |
| --- | --- | --- |

1.h.2.

Koolituskursus peab vastama järgmistele tingimustele:

i)

igat liiki kursustele tuleb välja töötada ainekava; ning

| ii) | koolituskursus peab koosnema teoreetiliste teadmiste ja vajaduse korral praktiliste oskuste (sealhulgas treening lennutreeningseadmel) õpetamisest. |
| --- | --- |

ii)

koolituskursus peab koosnema teoreetiliste teadmiste ja vajaduse korral praktiliste oskuste (sealhulgas treening lennutreeningseadmel) õpetamisest.

1.i.   Instruktorid

1.i.1.   Teoreetiline õpe

Teoreetilist õpet annavad vastava kvalifikatsiooniga instruktorid, kes peavad:

| i) | omama vajalikke teadmisi õpetatavast ainest; ning |
| --- | --- |

i)

omama vajalikke teadmisi õpetatavast ainest; ning

| ii) | olema võimelised rakendama sobivaid õpetamismeetodeid. |
| --- | --- |

ii)

olema võimelised rakendama sobivaid õpetamismeetodeid.

1.i.2.   Lennuõpetus ja treening õhusõiduki lennutreeningseadmel

Lennuõpetust ja treeningut lennutreeningseadmel peavad läbi viima piisava kvalifikatsiooniga instruktorid, kes:

| i) | omavad läbiviidavale õppele vastavaid teoreetilisi teadmisi ja kogemusi; |
| --- | --- |

i)

omavad läbiviidavale õppele vastavaid teoreetilisi teadmisi ja kogemusi;

| ii) | on võimelised kasutama sobivaid õpetamismeetodeid; |
| --- | --- |

ii)

on võimelised kasutama sobivaid õpetamismeetodeid;

| iii) | on õpetatavate lennumanöövrite ja protseduuride õpetamise meetodeid praktikas rakendanud; |
| --- | --- |

iii)

on õpetatavate lennumanöövrite ja protseduuride õpetamise meetodeid praktikas rakendanud;

| iv) | on demonstreerinud võimet õpetada valdkondades, milles lennuõpet läbi viiakse, kaasa arvatud lennueelne, lennujärgne ja maapealne õpe; ning |
| --- | --- |

iv)

on demonstreerinud võimet õpetada valdkondades, milles lennuõpet läbi viiakse, kaasa arvatud lennueelne, lennujärgne ja maapealne õpe; ning

| v) | saavad regulaarselt täiendõpet õpetamise taseme alalhoidmiseks. |
| --- | --- |

v)

saavad regulaarselt täiendõpet õpetamise taseme alalhoidmiseks.

Lennuinstruktoritel peab olema ka õigus tegutseda selle õhusõiduki kaptenina, millel õpetamine toimub, välja arvatud uut tüüpi õhusõidukite õpetamisel.

1.j.   Eksamineerijad

| 1.j.1. | Pilootide oskuste hindamise eest vastutavad isikud peavad:






  i) | vastama lennuinstruktoritele või lennutreeningseadmel toimuva treeningu instruktoritele esitatavatele nõuetele; |
| --- | --- | --- |

1.j.1.

Pilootide oskuste hindamise eest vastutavad isikud peavad:

i)

vastama lennuinstruktoritele või lennutreeningseadmel toimuva treeningu instruktoritele esitatavatele nõuetele;

| ii) | olema võimelised hindama pilootide suutlikkust ning läbi viima lennuteste ja kontroll-lende. |
| --- | --- |

ii)

olema võimelised hindama pilootide suutlikkust ning läbi viima lennuteste ja kontroll-lende.

2.   Nõutavad kogemused

| 2.a.1. | Lennumeeskonna liige, instruktor või eksamineerija peab oma ülesannete sooritamiseks omama ning säilitama piisavat kogemust, välja arvatud juhul, kui rakenduseeskirjades nähakse ette pädevuse tõendamine vastavalt punktile 1.e. |
| --- | --- |

2.a.1.

Lennumeeskonna liige, instruktor või eksamineerija peab oma ülesannete sooritamiseks omama ning säilitama piisavat kogemust, välja arvatud juhul, kui rakenduseeskirjades nähakse ette pädevuse tõendamine vastavalt punktile 1.e.

3.   Koolitusorganisatsioonid

3.a.   Nõuded koolitusorganisatsioonidele

| 3.a.1. | Pilootide koolitust pakkuv koolitusorganisatsioon peab vastama järgmistele nõuetele:






  i) | omama kõiki nende tegevusega kaasnevate ülesannete ulatusele vastavaid vahendeid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised, personal, seadmed, tööriistad ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja protseduure käsitlevad dokumendid, ligipääs asjakohasele teabele ning andmete register; |
| --- | --- | --- |

3.a.1.

Pilootide koolitust pakkuv koolitusorganisatsioon peab vastama järgmistele nõuetele:

i)

omama kõiki nende tegevusega kaasnevate ülesannete ulatusele vastavaid vahendeid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised, personal, seadmed, tööriistad ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja protseduure käsitlevad dokumendid, ligipääs asjakohasele teabele ning andmete register;

| ii) | rakendama ja käigus hoidma ohutusega ja koolituse tasemega seotud haldussüsteemi ning võtma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; ning |
| --- | --- |

ii)

rakendama ja käigus hoidma ohutusega ja koolituse tasemega seotud haldussüsteemi ning võtma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; ning

| iii) | seadma vajaduse korral sisse sidemed teiste asjaomaste organisatsioonidega eelnimetatud nõuete jätkuva täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

iii)

seadma vajaduse korral sisse sidemed teiste asjaomaste organisatsioonidega eelnimetatud nõuete jätkuva täitmise tagamiseks.

4.   Terviseseisund

4.a.   Tervisenõuded

| 4.a.1. | Kõik piloodid peavad perioodiliselt demonstreerima oma piisavat terviseseisundit oma ülesannete rahuldavaks täitmiseks, võttes arvesse tegevuse liiki. Nõuetele vastavust näitab lennumeditsiini parimal taval põhinev nõuetekohane hindamine, võttes arvesse tegevuse liiki ja võimalikku vanusest tulenevat vaimse ja füüsilise seisundi halvenemist.
  Piisav terviseseisund, mis koosneb füüsilisest ja vaimsest seisundist, eeldab, et piloodil ei ole haigust ega puuet, mille tõttu ta ei ole võimeline:






  i) | sooritama õhusõiduki käitamiseks vajalikke ülesandeid; või |
| --- | --- | --- |

4.a.1.

Kõik piloodid peavad perioodiliselt demonstreerima oma piisavat terviseseisundit oma ülesannete rahuldavaks täitmiseks, võttes arvesse tegevuse liiki. Nõuetele vastavust näitab lennumeditsiini parimal taval põhinev nõuetekohane hindamine, võttes arvesse tegevuse liiki ja võimalikku vanusest tulenevat vaimse ja füüsilise seisundi halvenemist.

Piisav terviseseisund, mis koosneb füüsilisest ja vaimsest seisundist, eeldab, et piloodil ei ole haigust ega puuet, mille tõttu ta ei ole võimeline:

i)

sooritama õhusõiduki käitamiseks vajalikke ülesandeid; või

| ii) | täitma igal ajal talle pandud kohustusi; või |
| --- | --- |

ii)

täitma igal ajal talle pandud kohustusi; või

| iii) | tajuma õigesti oma ümbruskonda. |
| --- | --- |

iii)

tajuma õigesti oma ümbruskonda.

| 4.a.2. | Kui piisavat terviseseisundit ei ole võimalik täielikult demonstreerida, võib rakendada samaväärset lennuohutust tagavaid leevendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

4.a.2.

Kui piisavat terviseseisundit ei ole võimalik täielikult demonstreerida, võib rakendada samaväärset lennuohutust tagavaid leevendavaid meetmeid.

4.b.   Lennundusarstid

| 4.b.1 | Lennundusarst peab:






  i) | omama meditsiinialast kvalifikatsiooni ja litsentsi; |
| --- | --- | --- |

4.b.1

Lennundusarst peab:

i)

omama meditsiinialast kvalifikatsiooni ja litsentsi;

| ii) | olema läbinud lennundusmeditsiinialase koolituse ja regulaarsed lennundusmeditsiinialased täienduskoolitused hindamistaseme alalhoidmise tagamiseks; |
| --- | --- |

ii)

olema läbinud lennundusmeditsiinialase koolituse ja regulaarsed lennundusmeditsiinialased täienduskoolitused hindamistaseme alalhoidmise tagamiseks;

| iii) | olema omandanud praktilisi teadmisi ja kogemusi tingimustest, milles piloodid oma ülesandeid täidavad. |
| --- | --- |

iii)

olema omandanud praktilisi teadmisi ja kogemusi tingimustest, milles piloodid oma ülesandeid täidavad.

4.c.   Lennundusmeditsiini keskused

| 4.c.1. | Lennundusmeditsiini keskused peavad vastama järgmistele tingimustele:






  i) | omama kõiki nende tegevusega kaasnevate ülesannete ulatusele vastavaid vahendeid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised, personal, seadmed, tööriistad ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja korda käsitlevad dokumendid, ligipääs asjakohasele teabele ning andmete register; |
| --- | --- | --- |

4.c.1.

Lennundusmeditsiini keskused peavad vastama järgmistele tingimustele:

i)

omama kõiki nende tegevusega kaasnevate ülesannete ulatusele vastavaid vahendeid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised, personal, seadmed, tööriistad ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja korda käsitlevad dokumendid, ligipääs asjakohasele teabele ning andmete register;

| ii) | rakendama ja käigus hoidma ohutusega ja tervisekontrolli tasemega seotud haldussüsteemi ning võtma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; |
| --- | --- |

ii)

rakendama ja käigus hoidma ohutusega ja tervisekontrolli tasemega seotud haldussüsteemi ning võtma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise;

| iii) | seadma vajaduse korral sisse sidemed teiste asjaomaste organisatsioonidega eelnimetatud nõuete jätkuva täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

iii)

seadma vajaduse korral sisse sidemed teiste asjaomaste organisatsioonidega eelnimetatud nõuete jätkuva täitmise tagamiseks.

---

IV LISA

Artiklis 8 osutatud olulised nõuded lennutegevusele

1.   Üldülevaade

| 1.a. | Lendu tohib sooritada vaid sel juhul, kui meeskonnaliikmed ja vajaduse korral ka kõik teised lennu ettevalmistamise ja sooritamisega seotud töötajad tunnevad nende kohustuste täitmisega seotud ja läbitavate piirkondade, kasutatavate lennuväljade ja nendega seotud aeronavigatsioonivahendite suhtes ette nähtud kohaldatavaid seadusi, eeskirju ja protseduure. |
| --- | --- |

1.a.

Lendu tohib sooritada vaid sel juhul, kui meeskonnaliikmed ja vajaduse korral ka kõik teised lennu ettevalmistamise ja sooritamisega seotud töötajad tunnevad nende kohustuste täitmisega seotud ja läbitavate piirkondade, kasutatavate lennuväljade ja nendega seotud aeronavigatsioonivahendite suhtes ette nähtud kohaldatavaid seadusi, eeskirju ja protseduure.

| 1.b. | Lend tuleb sooritada lennukäsiraamatus või, kui see on nõutav, lennutegevuskäsiraamatus ette nähtud lennu ettevalmistamise ja töökorra kohaselt. Selle hõlbustamiseks peab õhusõiduki käitamise kõigil etappidel olema lennumeeskonnale vajaduse korral kasutamiseks kättesaadav tavalistes, ebatavalistes ja hädaolukorra tingimustes ja olukordades kohaldatav kontroll-loendite süsteem. Igaks võimalikuks ettenähtavaks hädaolukorraks tuleb kehtestada vastav kord. |
| --- | --- |

1.b.

Lend tuleb sooritada lennukäsiraamatus või, kui see on nõutav, lennutegevuskäsiraamatus ette nähtud lennu ettevalmistamise ja töökorra kohaselt. Selle hõlbustamiseks peab õhusõiduki käitamise kõigil etappidel olema lennumeeskonnale vajaduse korral kasutamiseks kättesaadav tavalistes, ebatavalistes ja hädaolukorra tingimustes ja olukordades kohaldatav kontroll-loendite süsteem. Igaks võimalikuks ettenähtavaks hädaolukorraks tuleb kehtestada vastav kord.

| 1.c. | Enne iga lendu tuleb määratleda iga meeskonnaliikme ülesanded ja kohustused. Kapten vastutab õhusõiduki kasutamise ja ohutuse ning kõigi meeskonnaliikmete, reisijate ja pardal oleva lasti ohutuse eest. |
| --- | --- |

1.c.

Enne iga lendu tuleb määratleda iga meeskonnaliikme ülesanded ja kohustused. Kapten vastutab õhusõiduki kasutamise ja ohutuse ning kõigi meeskonnaliikmete, reisijate ja pardal oleva lasti ohutuse eest.

| 1.d. | Õhusõidukis ei tohi vedada esemeid ega aineid, mis võivad oluliselt ohustada tervist, ohutust, vara või keskkonda, näiteks ohtlikke kaupu, relvi või laskemoona, välja arvatud juhul, kui sellega seotud riskide leevendamiseks kohaldatakse spetsiaalseid ohutusprotseduure ja -juhiseid. |
| --- | --- |

1.d.

Õhusõidukis ei tohi vedada esemeid ega aineid, mis võivad oluliselt ohustada tervist, ohutust, vara või keskkonda, näiteks ohtlikke kaupu, relvi või laskemoona, välja arvatud juhul, kui sellega seotud riskide leevendamiseks kohaldatakse spetsiaalseid ohutusprotseduure ja -juhiseid.

| 1.e. | Iga lennu kohta säilitatakse kõik vajalikud andmed, dokumendid, sissekanded ja teave punktis 5.c sätestatud tingimuste täitmiseks ning need peavad olema kättesaadavad minimaalse nõutava ajavahemiku jooksul, mis oleneb tegevuse liigist. |
| --- | --- |

1.e.

Iga lennu kohta säilitatakse kõik vajalikud andmed, dokumendid, sissekanded ja teave punktis 5.c sätestatud tingimuste täitmiseks ning need peavad olema kättesaadavad minimaalse nõutava ajavahemiku jooksul, mis oleneb tegevuse liigist.

2.   Lennu ettevalmistus

| 2.a. | Lendu ei tohi alustada enne, kui kõigi kättesaadavate mõistlike vahenditega on kindlaks tehtud, et täidetud on kõik järgmised tingimused: |
| --- | --- |

2.a.

Lendu ei tohi alustada enne, kui kõigi kättesaadavate mõistlike vahenditega on kindlaks tehtud, et täidetud on kõik järgmised tingimused:

| 2.a.1. | Lennu sooritamiseks on olemas lennuks ja õhusõiduki ohutuks kasutamiseks otseselt nõutavad piisavad vahendid, sealhulgas side- ja navigatsioonivahendid, võttes arvesse kättesaadavat aeronavigatsioonialase teabe teenistuse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

2.a.1.

Lennu sooritamiseks on olemas lennuks ja õhusõiduki ohutuks kasutamiseks otseselt nõutavad piisavad vahendid, sealhulgas side- ja navigatsioonivahendid, võttes arvesse kättesaadavat aeronavigatsioonialase teabe teenistuse dokumentatsiooni.

| 2.a.2. | Meeskond peab tundma asjakohaste hädaolukorra varustuse asukohta ja kasutamist ning reisijaid peab olema neist teavitatud. Meeskonnale ja reisijatele antakse piisavalt eriteavet hädaolukorras tegutsemise korra ja salongi ohutusvahendite kasutamise kohta. |
| --- | --- |

2.a.2.

Meeskond peab tundma asjakohaste hädaolukorra varustuse asukohta ja kasutamist ning reisijaid peab olema neist teavitatud. Meeskonnale ja reisijatele antakse piisavalt eriteavet hädaolukorras tegutsemise korra ja salongi ohutusvahendite kasutamise kohta.

| 2.a.3. | Kapten peab veenduma, et:






  i) | õhusõiduk on lennukõlblik vastavalt punktile 6; |
| --- | --- | --- |

2.a.3.

Kapten peab veenduma, et:

i)

õhusõiduk on lennukõlblik vastavalt punktile 6;

| ii) | õhusõiduk on nõuetekohaselt registreeritud, kui see on nõutav, ning pardal on vastavad sellekohased sertifikaadid; |
| --- | --- |

ii)

õhusõiduk on nõuetekohaselt registreeritud, kui see on nõutav, ning pardal on vastavad sellekohased sertifikaadid;

| iii) | õhusõidukisse on paigaldatud kõnealuse lennu sooritamiseks nõutavad, punktis 5 määratletud instrumendid ja seadmed ja need on töökorras, välja arvatud juhul kui kohaldatava minimaalvarustuse loetelu või samaväärse dokumendi põhjal on sellest nõudest mööndusi; |
| --- | --- |

iii)

õhusõidukisse on paigaldatud kõnealuse lennu sooritamiseks nõutavad, punktis 5 määratletud instrumendid ja seadmed ja need on töökorras, välja arvatud juhul kui kohaldatava minimaalvarustuse loetelu või samaväärse dokumendi põhjal on sellest nõudest mööndusi;

| iv) | õhusõiduki mass ja raskuskese võimaldavad sooritada lennu lennukõlblikkuse dokumentatsioonis ette nähtud piirides; |
| --- | --- |

iv)

õhusõiduki mass ja raskuskese võimaldavad sooritada lennu lennukõlblikkuse dokumentatsioonis ette nähtud piirides;

| v) | kogu käsipagas, registreeritud pagas ja last on nõuetekohaselt laaditud ja kinnitatud; ning |
| --- | --- |

v)

kogu käsipagas, registreeritud pagas ja last on nõuetekohaselt laaditud ja kinnitatud; ning

| vi) | lennu ajal ei ületata kordagi punktis 4 sätestatud õhusõiduki käitamispiiranguid. |
| --- | --- |

vi)

lennu ajal ei ületata kordagi punktis 4 sätestatud õhusõiduki käitamispiiranguid.

| 2.a.4. | Lennumeeskonnale peab olema kättesaadav teave väljumise, sihtkoha ja vajaduse korral varulennuväljade meteoroloogiliste tingimuste, samuti marsruudil esinevate meteoroloogiliste tingimuste kohta. Erilist tähelepanu tuleb pöörata potentsiaalselt ohtlikele atmosfääritingimustele. |
| --- | --- |

2.a.4.

Lennumeeskonnale peab olema kättesaadav teave väljumise, sihtkoha ja vajaduse korral varulennuväljade meteoroloogiliste tingimuste, samuti marsruudil esinevate meteoroloogiliste tingimuste kohta. Erilist tähelepanu tuleb pöörata potentsiaalselt ohtlikele atmosfääritingimustele.

| 2.a.5. | Kui lennatakse teadaolevalt või eeldatavalt jäätumistingimustesse, peab õhusõiduk olema neis tingimustes ohutult kasutamiseks sertifitseeritud, varustatud ja/või töödeldud. |
| --- | --- |

2.a.5.

Kui lennatakse teadaolevalt või eeldatavalt jäätumistingimustesse, peab õhusõiduk olema neis tingimustes ohutult kasutamiseks sertifitseeritud, varustatud ja/või töödeldud.

| 2.a.6. | Visuaallennureeglitel põhineva lennu puhul peavad lennumarsruudil olema sellised meteoroloogilised tingimused, mis võimaldaksid neid lennureegleid täita. Instrumentaallennureeglitel põhineva lennu puhul tuleb valida sihtkoht ja vajaduse korral varulennuväli või varulennuväljad, kuhu õhusõiduk saaks maanduda, võttes arvesse eelkõige prognoositavaid meteoroloogilisi tingimusi, aeronavigatsiooniteenuste olemasolu, maapealsete rajatiste olemasolu ja sihtkoha ja/või varulennuvälja asukohariigi poolt heaks kiidetud instrumentaallennureegleid. |
| --- | --- |

2.a.6.

Visuaallennureeglitel põhineva lennu puhul peavad lennumarsruudil olema sellised meteoroloogilised tingimused, mis võimaldaksid neid lennureegleid täita. Instrumentaallennureeglitel põhineva lennu puhul tuleb valida sihtkoht ja vajaduse korral varulennuväli või varulennuväljad, kuhu õhusõiduk saaks maanduda, võttes arvesse eelkõige prognoositavaid meteoroloogilisi tingimusi, aeronavigatsiooniteenuste olemasolu, maapealsete rajatiste olemasolu ja sihtkoha ja/või varulennuvälja asukohariigi poolt heaks kiidetud instrumentaallennureegleid.

| 2.a.7. | Kavatsetava lennu ohutu lõpuleviimise tagamiseks peab pardal olema piisavalt kütust ja õli, võttes arvesse meteoroloogilisi tingimusi, õhusõiduki lennutehnilisi võimalusi mõjutavaid keskkonnatingimusi ja võimalikke eeldatavaid viivitusi lennu ajal. Peale selle peab pardal olema kütusevaru ettenägematuteks olukordadeks. Kui see on vajalik, tuleb kehtestada kord kütuse kasutamise kontrollimiseks lennu ajal. |
| --- | --- |

2.a.7.

Kavatsetava lennu ohutu lõpuleviimise tagamiseks peab pardal olema piisavalt kütust ja õli, võttes arvesse meteoroloogilisi tingimusi, õhusõiduki lennutehnilisi võimalusi mõjutavaid keskkonnatingimusi ja võimalikke eeldatavaid viivitusi lennu ajal. Peale selle peab pardal olema kütusevaru ettenägematuteks olukordadeks. Kui see on vajalik, tuleb kehtestada kord kütuse kasutamise kontrollimiseks lennu ajal.

3.   Lennutegevus

| 3.a. | Lennutegevuse osas peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused: |
| --- | --- |

3.a.

Lennutegevuse osas peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:

| 3.a.1. | Olenevalt õhusõiduki tüübist, peavad kõik meeskonnaliikmed istuma ohutuse mõttes stardi ja maandumise ajal ja igal ajal, mil kapten seda vajalikuks peab, oma kohal ja kasutama õhusõiduki tüübile vastavaid ettenähtud kinnitussüsteeme. |
| --- | --- |

3.a.1.

Olenevalt õhusõiduki tüübist, peavad kõik meeskonnaliikmed istuma ohutuse mõttes stardi ja maandumise ajal ja igal ajal, mil kapten seda vajalikuks peab, oma kohal ja kasutama õhusõiduki tüübile vastavaid ettenähtud kinnitussüsteeme.

| 3.a.2. | Olenevalt õhusõiduki tüübist peavad kõik lennu ajal kabiinis tööl olevad lennumeeskonna liikmed olema lennu ajal oma kohal ja jääma sinna kinnitatud turvavööga, välja arvatud liikumised füsioloogiliste või tööga seotud vajaduste tõttu. |
| --- | --- |

3.a.2.

Olenevalt õhusõiduki tüübist peavad kõik lennu ajal kabiinis tööl olevad lennumeeskonna liikmed olema lennu ajal oma kohal ja jääma sinna kinnitatud turvavööga, välja arvatud liikumised füsioloogiliste või tööga seotud vajaduste tõttu.

| 3.a.3. | Olenevalt õhusõiduki tüübist ning lennu liigist peab kapten tagama, et kõik reisijad on enne starti ja maandumist, ruleerimise ajal ja igal ajal, mil kapten seda ohutuse huvides vajalikuks peab, oma istekohal nõuetekohaselt kinnitatud. |
| --- | --- |

3.a.3.

Olenevalt õhusõiduki tüübist ning lennu liigist peab kapten tagama, et kõik reisijad on enne starti ja maandumist, ruleerimise ajal ja igal ajal, mil kapten seda ohutuse huvides vajalikuks peab, oma istekohal nõuetekohaselt kinnitatud.

| 3.a.4. | Lend tuleb sooritada selliselt, et lennu kõigil etappidel püsiks nõuetekohane kaugus teiste õhusõidukitega ning piisav kaugus takistustest. See kaugus peab olema vähemalt kohaldatavate lennureeglitega nõutav kaugus. |
| --- | --- |

3.a.4.

Lend tuleb sooritada selliselt, et lennu kõigil etappidel püsiks nõuetekohane kaugus teiste õhusõidukitega ning piisav kaugus takistustest. See kaugus peab olema vähemalt kohaldatavate lennureeglitega nõutav kaugus.

| 3.a.5. | Lendu tohib jätkata vaid sel juhul, kui teadaolevad tingimused püsivad vähemalt samaväärsed punktis 2 sätestatud tingimustega. Peale selle ei tohi instrumentaallennureeglitel põhineva lennu puhul jätkata lennuväljale lähenemist allpool teatavat ettenähtud kõrgust või teatavast asukohast kaugemale, kui ettenähtud nähtavustingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

3.a.5.

Lendu tohib jätkata vaid sel juhul, kui teadaolevad tingimused püsivad vähemalt samaväärsed punktis 2 sätestatud tingimustega. Peale selle ei tohi instrumentaallennureeglitel põhineva lennu puhul jätkata lennuväljale lähenemist allpool teatavat ettenähtud kõrgust või teatavast asukohast kaugemale, kui ettenähtud nähtavustingimused ei ole täidetud.

| 3.a.6. | Hädaolukorras peab kapten tagama, et kõiki reisijaid oleksid asjaoludele vastavas hädaolukorras tegutsemiseks instrueeritud. |
| --- | --- |

3.a.6.

Hädaolukorras peab kapten tagama, et kõiki reisijaid oleksid asjaoludele vastavas hädaolukorras tegutsemiseks instrueeritud.

| 3.a.7. | Kapten peab võtma kõik vajalikud meetmed reisijate häiriva käitumise poolt lennule avalduva mõju minimeerimiseks. |
| --- | --- |

3.a.7.

Kapten peab võtma kõik vajalikud meetmed reisijate häiriva käitumise poolt lennule avalduva mõju minimeerimiseks.

| 3.a.8. | Õhusõidukit tohib ruleerida lennuvälja liiklusalal ja selle rootorit tohib sisse lülitada ainult sel juhul, kui juhtseadmeid käsitseb asjakohase pädevusega isik. |
| --- | --- |

3.a.8.

Õhusõidukit tohib ruleerida lennuvälja liiklusalal ja selle rootorit tohib sisse lülitada ainult sel juhul, kui juhtseadmeid käsitseb asjakohase pädevusega isik.

| 3.a.9. | Vajaduse korral järgitakse lennu ajal kohaldatavat kütusekulu kontrollimise korda. |
| --- | --- |

3.a.9.

Vajaduse korral järgitakse lennu ajal kohaldatavat kütusekulu kontrollimise korda.

4.   Õhusõiduki lennutehnilised võimalused ja käitamispiirangud

| 4.a. | Õhusõidukit käitatakse kooskõlas selle lennukõlblikkusdokumentidega ja kõigi nendega seotud käitamisprotseduuride ja piirangute kohaselt, mis on esitatud selle heakskiidetud lennukäsiraamatus või muudes samaväärsetes dokumentides. Lennukäsiraamat või samaväärsed dokumendid peavad olema meeskonnale kättesaadavad ja need peavad olema igal sõidukil pidevalt uuendatud. |
| --- | --- |

4.a.

Õhusõidukit käitatakse kooskõlas selle lennukõlblikkusdokumentidega ja kõigi nendega seotud käitamisprotseduuride ja piirangute kohaselt, mis on esitatud selle heakskiidetud lennukäsiraamatus või muudes samaväärsetes dokumentides. Lennukäsiraamat või samaväärsed dokumendid peavad olema meeskonnale kättesaadavad ja need peavad olema igal sõidukil pidevalt uuendatud.

| 4.b. | Õhusõidukit käitatakse kooskõlas kohaldatavate keskkonnaalaste dokumentidega. |
| --- | --- |

4.b.

Õhusõidukit käitatakse kooskõlas kohaldatavate keskkonnaalaste dokumentidega.

| 4.c. | Lendu tohib alustada või jätkata vaid sel juhul, kui õhusõiduki ettenähtud lennutehnilised näitajad, võttes arvesse kõiki selle jõudluse taset oluliselt mõjutavaid tegureid, võimaldavad planeeritud käitamismassiga sooritada lennu kõiki etappe kohaldatavate vahekauguste/alade ja takistusteni ulatuvate kauguste piires. Starti, marsruudil lendamist ja lähenemist/maandumist mõjutavad eelkõige järgmised lennutehnilised tegurid:






  i) | käitamisprotseduurid; |
| --- | --- | --- |

4.c.

Lendu tohib alustada või jätkata vaid sel juhul, kui õhusõiduki ettenähtud lennutehnilised näitajad, võttes arvesse kõiki selle jõudluse taset oluliselt mõjutavaid tegureid, võimaldavad planeeritud käitamismassiga sooritada lennu kõiki etappe kohaldatavate vahekauguste/alade ja takistusteni ulatuvate kauguste piires. Starti, marsruudil lendamist ja lähenemist/maandumist mõjutavad eelkõige järgmised lennutehnilised tegurid:

i)

käitamisprotseduurid;

| ii) | lennuvälja rõhkkõrgus merepinnast; |
| --- | --- |

ii)

lennuvälja rõhkkõrgus merepinnast;

| iii) | temperatuur; |
| --- | --- |

iii)

temperatuur;

| iv) | tuul; |
| --- | --- |

iv)

tuul;

| v) | stardi- või maandumisala suurus, kalle ja seisund; ning |
| --- | --- |

v)

stardi- või maandumisala suurus, kalle ja seisund; ning

| vi) | õhusõiduki kere, jõuseadme või süsteemide seisund, võttes arvesse võimalikku amortiseerumist. |
| --- | --- |

vi)

õhusõiduki kere, jõuseadme või süsteemide seisund, võttes arvesse võimalikku amortiseerumist.

| 4.c.1. | Neid tegureid tuleb arvestada otseselt käitamisparameetritena või kaudselt lennutehniliste andmete kavandamisel ette nähtud hälbeid või varusid arvestades, olenevalt lennu liigist. |
| --- | --- |

4.c.1.

Neid tegureid tuleb arvestada otseselt käitamisparameetritena või kaudselt lennutehniliste andmete kavandamisel ette nähtud hälbeid või varusid arvestades, olenevalt lennu liigist.

5.   Instrumendid, andmed ja seadmed

| 5.a. | Õhusõiduk peab olema varustatud kõigi kavandatud lennuks vajalike navigatsiooni-, side- ja muude seadmetega, võttes arvesse lennu kõigil etappidel kohaldatavaid lennuliikluseeskirju ja lennureegleid. |
| --- | --- |

5.a.

Õhusõiduk peab olema varustatud kõigi kavandatud lennuks vajalike navigatsiooni-, side- ja muude seadmetega, võttes arvesse lennu kõigil etappidel kohaldatavaid lennuliikluseeskirju ja lennureegleid.

| 5.b. | Kui see on asjakohane, peab õhusõiduk olema varustatud kõigi vajalike ohutus-, meditsiini-, evakuatsiooni- ja päästevahenditega, võttes arvesse käitamispiirkondade, lennumarsruutide, -kõrguse ja -kestusega seotud riske. |
| --- | --- |

5.b.

Kui see on asjakohane, peab õhusõiduk olema varustatud kõigi vajalike ohutus-, meditsiini-, evakuatsiooni- ja päästevahenditega, võttes arvesse käitamispiirkondade, lennumarsruutide, -kõrguse ja -kestusega seotud riske.

| 5.c. | Kõik meeskonnale lennu sooritamiseks vajalikud andmed peavad olema uuendatud ja õhusõiduki pardal kättesaadavad, võttes arvesse kohaldatavaid lennuliikluseeskirju, lennureegleid, lennukõrgusi ja käitamispiirkondi. |
| --- | --- |

5.c.

Kõik meeskonnale lennu sooritamiseks vajalikud andmed peavad olema uuendatud ja õhusõiduki pardal kättesaadavad, võttes arvesse kohaldatavaid lennuliikluseeskirju, lennureegleid, lennukõrgusi ja käitamispiirkondi.

6.   Jätkuv lennukõlblikkus

| 6.a. | Õhusõidukit tohib käitada vaid sel juhul, kui:






  i) | õhusõiduk on lennukõlblikus seisukorras; |
| --- | --- | --- |

6.a.

Õhusõidukit tohib käitada vaid sel juhul, kui:

i)

õhusõiduk on lennukõlblikus seisukorras;

| ii) | kavatsetavaks lennuks vajalikud käitamis- ja päästevahendid on töökorras; |
| --- | --- |

ii)

kavatsetavaks lennuks vajalikud käitamis- ja päästevahendid on töökorras;

| iii) | õhusõiduki lennukõlblikkust tõendav dokument on kehtiv; ning |
| --- | --- |

iii)

õhusõiduki lennukõlblikkust tõendav dokument on kehtiv; ning

| iv) | õhusõidukile on tehtud selle hooldusprogrammile vastav hooldus. |
| --- | --- |

iv)

õhusõidukile on tehtud selle hooldusprogrammile vastav hooldus.

| 6.b. | Õhusõidukile tuleb teha enne igat lendu või omavahel seotud järjestikulisi lende lennueelne kontroll, et teha kindlaks selle kõlblikkus kavatsetavaks lennuks. |
| --- | --- |

6.b.

Õhusõidukile tuleb teha enne igat lendu või omavahel seotud järjestikulisi lende lennueelne kontroll, et teha kindlaks selle kõlblikkus kavatsetavaks lennuks.

| 6.c. | Hooldusprogramm peab sisaldama eelkõige hooldustöid ja nende intervalle, eriti neid, mis on jätkuva lennukõlblikkuse juhistes kohustuslikena sätestatud. |
| --- | --- |

6.c.

Hooldusprogramm peab sisaldama eelkõige hooldustöid ja nende intervalle, eriti neid, mis on jätkuva lennukõlblikkuse juhistes kohustuslikena sätestatud.

| 6.d. | Õhusõidukit tohib kasutada ainult juhul, kui selle on hooldusjärgselt kasutamiseks üle andnud kvalifitseeritud isikud või organisatsioonid. Allakirjutatud peavad olema esitatud eelkõige tehtud hoolduse põhiandmed. |
| --- | --- |

6.d.

Õhusõidukit tohib kasutada ainult juhul, kui selle on hooldusjärgselt kasutamiseks üle andnud kvalifitseeritud isikud või organisatsioonid. Allakirjutatud peavad olema esitatud eelkõige tehtud hoolduse põhiandmed.

| 6.e. | Kõiki õhusõiduki lennukõlblikkust näitavaid andmeid tuleb säilitada kuni sellekohase teabe asendamiseni uue sama ulatuse ja sama üksikasjaliku teabega, kuid üksikasjalikke hooldusandmeid vähemalt 24 kuu jooksul. Õhusõiduki rentimisel tuleb säilitada kõik õhusõiduki lennukõlblikkust näitavad andmed vähemalt rendiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

6.e.

Kõiki õhusõiduki lennukõlblikkust näitavaid andmeid tuleb säilitada kuni sellekohase teabe asendamiseni uue sama ulatuse ja sama üksikasjaliku teabega, kuid üksikasjalikke hooldusandmeid vähemalt 24 kuu jooksul. Õhusõiduki rentimisel tuleb säilitada kõik õhusõiduki lennukõlblikkust näitavad andmed vähemalt rendiperioodi jooksul.

| 6.f. | Kõik muudatused ja remondid peavad vastama olulistele lennukõlblikkuse nõuetele. Lennukõlblikkuse nõuetele vastavust tõendavad andmed tuleb säilitada. |
| --- | --- |

6.f.

Kõik muudatused ja remondid peavad vastama olulistele lennukõlblikkuse nõuetele. Lennukõlblikkuse nõuetele vastavust tõendavad andmed tuleb säilitada.

7.   Meeskonnaliikmed

| 7.a. | Meeskonnaliikmete arvu ja koosseisu määramisel tuleb võtta arvesse:






  i) | õhusõiduki sertifitseerimispiiranguid, sealhulgas vajaduse korral hädaolukorras evakueerimise asjakohast demonstreerimist; |
| --- | --- | --- |

7.a.

Meeskonnaliikmete arvu ja koosseisu määramisel tuleb võtta arvesse:

i)

õhusõiduki sertifitseerimispiiranguid, sealhulgas vajaduse korral hädaolukorras evakueerimise asjakohast demonstreerimist;

| ii) | õhusõiduki konfiguratsiooni; ning |
| --- | --- |

ii)

õhusõiduki konfiguratsiooni; ning

| iii) | lennutegevuse liiki ja kestust. |
| --- | --- |

iii)

lennutegevuse liiki ja kestust.

| 7.b. | Salongitöötajaid:






  i) | tuleb regulaarselt koolitada ja kontrollida piisava pädevustaseme saavutamiseks ja säilitamiseks neile määratud ohutusalaste kohustuste täitmisel; ning |
| --- | --- | --- |

7.b.

Salongitöötajaid:

i)

tuleb regulaarselt koolitada ja kontrollida piisava pädevustaseme saavutamiseks ja säilitamiseks neile määratud ohutusalaste kohustuste täitmisel; ning

| ii) | neil tuleb perioodiliselt hinnata terviseseisundit neile määratud ohutusalaste kohustuste ohutuks täitmiseks. Vastavust tuleb tõendada lennumeditsiini parimal taval põhineva nõuetekohase hindamise teel. |
| --- | --- |

ii)

neil tuleb perioodiliselt hinnata terviseseisundit neile määratud ohutusalaste kohustuste ohutuks täitmiseks. Vastavust tuleb tõendada lennumeditsiini parimal taval põhineva nõuetekohase hindamise teel.

| 7.c. | Kaptenil peab olema õigus anda kõiki korraldusi ja võtta kõiki kohaseid meetmeid õhusõiduki töö ning õhusõiduki ja selles olevate isikute ja/või vara ohutuse tagamiseks. |
| --- | --- |

7.c.

Kaptenil peab olema õigus anda kõiki korraldusi ja võtta kõiki kohaseid meetmeid õhusõiduki töö ning õhusõiduki ja selles olevate isikute ja/või vara ohutuse tagamiseks.

| 7.d. | Hädaolukorras, mis seab ohtu õhusõiduki töö ja õhusõiduki ja/või pardal olevate isikute ohutuse, peab kapten võtma meetmed, mida ta ohutuse huvides vajalikuks peab. Kui kõnealuse meetme võtmisega kaasneb kohalike eeskirjade või korra rikkumine, peab kapten sellest viivitamata teatama asjaomasele kohalikule ametiasutusele. |
| --- | --- |

7.d.

Hädaolukorras, mis seab ohtu õhusõiduki töö ja õhusõiduki ja/või pardal olevate isikute ohutuse, peab kapten võtma meetmed, mida ta ohutuse huvides vajalikuks peab. Kui kõnealuse meetme võtmisega kaasneb kohalike eeskirjade või korra rikkumine, peab kapten sellest viivitamata teatama asjaomasele kohalikule ametiasutusele.

| 7.e. | Reisijaid või lasti vedaval õhusõidukil ei tohi simuleerida ebatavalisi hädaolukordi. |
| --- | --- |

7.e.

Reisijaid või lasti vedaval õhusõidukil ei tohi simuleerida ebatavalisi hädaolukordi.

| 7.f. | Meeskonnaliige ei tohi võimaldada väsimusel, võttes muu hulgas arvesse väsimuse kuhjumist, magamatust, lennatud lendude arvu, öiseid tööaegu või ajavööndite muutust, halvendada oma ülesannete täitmist või otsuste tegemist sel määral, et see seaks ohtu lennu ohutuse. Puhkeajad peavad olema piisava pikkusega selleks, et meeskonnaliikmed taastuksid eelnevate tööülesannete täitmise mõjudest ning oleksid järgmise lennu alguseks hästi välja puhanud. |
| --- | --- |

7.f.

Meeskonnaliige ei tohi võimaldada väsimusel, võttes muu hulgas arvesse väsimuse kuhjumist, magamatust, lennatud lendude arvu, öiseid tööaegu või ajavööndite muutust, halvendada oma ülesannete täitmist või otsuste tegemist sel määral, et see seaks ohtu lennu ohutuse. Puhkeajad peavad olema piisava pikkusega selleks, et meeskonnaliikmed taastuksid eelnevate tööülesannete täitmise mõjudest ning oleksid järgmise lennu alguseks hästi välja puhanud.

| 7.g. | Meeskonnaliige ei tohi õhusõiduki pardal täita määratud ülesandeid, kui ta on psühhoaktiivsete ainete või alkoholi mõju all või töövõimetu vigastuse, väsimuse, ravimite, haiguse vms tõttu. |
| --- | --- |

7.g.

Meeskonnaliige ei tohi õhusõiduki pardal täita määratud ülesandeid, kui ta on psühhoaktiivsete ainete või alkoholi mõju all või töövõimetu vigastuse, väsimuse, ravimite, haiguse vms tõttu.

8.   Täiendavad nõuded lendudele ärilisel eesmärgil ja keerukate mootoriga õhusõidukite käitamisele

| 8.a. | Osalemiseks ärilises lennutegevuses ja keerukate mootoriga õhusõidukite käitamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused: |
| --- | --- |

8.a.

Osalemiseks ärilises lennutegevuses ja keerukate mootoriga õhusõidukite käitamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| 8.a.1. | ettevõtjal peavad olema otseselt või lepingute kaudu kaudselt lennutegevuse mastaabiks ja ulatuseks vajalikud vahendid. Nende vahendite hulka peavad kuuluma vähemalt: õhusõidukid, tegevuskohad, juhtimisstruktuur, personal, seadmed, ülesannete, kohustuste ja korra dokumenteerimine, oluliste andmete kättesaadavus ja säilitamine; |
| --- | --- |

8.a.1.

ettevõtjal peavad olema otseselt või lepingute kaudu kaudselt lennutegevuse mastaabiks ja ulatuseks vajalikud vahendid. Nende vahendite hulka peavad kuuluma vähemalt: õhusõidukid, tegevuskohad, juhtimisstruktuur, personal, seadmed, ülesannete, kohustuste ja korra dokumenteerimine, oluliste andmete kättesaadavus ja säilitamine;

| 8.a.2. | ettevõtja peab kasutama ainult sobiva kvalifikatsiooni ja koolitusega personali ning rakendama ja hoidma käigus meeskonnaliikmete ja muu olulise personali koolitus- ja kontrolliprogramme; |
| --- | --- |

8.a.2.

ettevõtja peab kasutama ainult sobiva kvalifikatsiooni ja koolitusega personali ning rakendama ja hoidma käigus meeskonnaliikmete ja muu olulise personali koolitus- ja kontrolliprogramme;

| 8.a.3. | ettevõtja peab kehtestama seadmete minimaalvarustuse loetelu (MEL) või samaväärse dokumendi, võttes arvesse järgmisi asjaolusid:






  i) | dokumendis peab olema ette nähtud õhusõiduki käitamine teatavates tingimustes ja teatavate instrumentide, seadmete või funktsioonidega, mis ei ole lennu algul töökorras; |
| --- | --- | --- |

8.a.3.

ettevõtja peab kehtestama seadmete minimaalvarustuse loetelu (MEL) või samaväärse dokumendi, võttes arvesse järgmisi asjaolusid:

i)

dokumendis peab olema ette nähtud õhusõiduki käitamine teatavates tingimustes ja teatavate instrumentide, seadmete või funktsioonidega, mis ei ole lennu algul töökorras;

| ii) | dokument tuleb koostada iga õhusõiduki kohta eraldi, võttes arvesse ettevõtja asjakohaseid kasutamis- ja hooldustingimusi; ning |
| --- | --- |

ii)

dokument tuleb koostada iga õhusõiduki kohta eraldi, võttes arvesse ettevõtja asjakohaseid kasutamis- ja hooldustingimusi; ning

| iii) | seadmete minimaalvarustuse loetelu peab põhinema seadmete minimaalvarustuse üldloetelul (MMEL), kui see on kasutusel, ning ei või olla sellest vähem piirav; |
| --- | --- |

iii)

seadmete minimaalvarustuse loetelu peab põhinema seadmete minimaalvarustuse üldloetelul (MMEL), kui see on kasutusel, ning ei või olla sellest vähem piirav;

| 8.a.4. | ettevõtja peab rakendama ja käigus hoidma oma haldussüsteemi, et tagada nende oluliste nõuete täitmine käitamisel, ning seadma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; ning |
| --- | --- |

8.a.4.

ettevõtja peab rakendama ja käigus hoidma oma haldussüsteemi, et tagada nende oluliste nõuete täitmine käitamisel, ning seadma eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; ning

| 8.a.5. | ettevõtja peab kehtestama ja hoidma käigus õnnetusjuhtumite vältimise ja ohutuse programmi, sealhulgas juhtumitest teatamise programmi, mida juhtimissüsteem peab kasutama õhusõiduki kasutamise ohutuse pidevaks täiustamiseks. |
| --- | --- |

8.a.5.

ettevõtja peab kehtestama ja hoidma käigus õnnetusjuhtumite vältimise ja ohutuse programmi, sealhulgas juhtumitest teatamise programmi, mida juhtimissüsteem peab kasutama õhusõiduki kasutamise ohutuse pidevaks täiustamiseks.

| 8.b. | Osalemisel ärilises lennutegevuses ja keerukate mootoriga õhusõidukite kasutamisel tuleb järgida ettevõtja lennutegevuskäsiraamatut. See käsiraamat peab sisaldama kõigi kasutatavate õhusõidukite kasutamiseks ja nende käitamisega seotud personali kohustuste täitmiseks vajalikke juhiseid, vajalikku teavet ja korda. Neis tuleb sätestada lennuaja, lennuvahetuste ja puhkeaegade suhtes kohaldatavad piirangud. Lennutegevuskäsiraamat ja selle muudatused peavad vastama heakskiidetud lennukäsiraamatule ja neis tuleb vajaduse korral teha muudatusi. |
| --- | --- |

8.b.

Osalemisel ärilises lennutegevuses ja keerukate mootoriga õhusõidukite kasutamisel tuleb järgida ettevõtja lennutegevuskäsiraamatut. See käsiraamat peab sisaldama kõigi kasutatavate õhusõidukite kasutamiseks ja nende käitamisega seotud personali kohustuste täitmiseks vajalikke juhiseid, vajalikku teavet ja korda. Neis tuleb sätestada lennuaja, lennuvahetuste ja puhkeaegade suhtes kohaldatavad piirangud. Lennutegevuskäsiraamat ja selle muudatused peavad vastama heakskiidetud lennukäsiraamatule ja neis tuleb vajaduse korral teha muudatusi.

| 8.c. | Ettevõtja peab kehtestama sobiva korra lennuohutusele mõju avaldava reisijate häiriva käitumise tagajärgede minimeerimiseks. |
| --- | --- |

8.c.

Ettevõtja peab kehtestama sobiva korra lennuohutusele mõju avaldava reisijate häiriva käitumise tagajärgede minimeerimiseks.

| 8.d. | Ettevõtja peab välja töötama ja käigus hoidma õhusõiduki ja lennu liigi suhtes kohandatud, eelkõige järgmised julgestusprogrammid:






  i) | lennumeeskonnaruumi turvalisuse tagamine; |
| --- | --- | --- |

8.d.

Ettevõtja peab välja töötama ja käigus hoidma õhusõiduki ja lennu liigi suhtes kohandatud, eelkõige järgmised julgestusprogrammid:

i)

lennumeeskonnaruumi turvalisuse tagamine;

| ii) | õhusõiduki läbiotsimise korra kontroll-loend; |
| --- | --- |

ii)

õhusõiduki läbiotsimise korra kontroll-loend;

| iii) | koolituskavad; |
| --- | --- |

iii)

koolituskavad;

| iv) | elektroonika- ja arvutisüsteemide kaitse süsteemide tahtliku häirimise ja rikkumise vältimiseks; ning |
| --- | --- |

iv)

elektroonika- ja arvutisüsteemide kaitse süsteemide tahtliku häirimise ja rikkumise vältimiseks; ning

| v) | ebaseaduslikest sekkumistest teatamine. |
| --- | --- |

v)

ebaseaduslikest sekkumistest teatamine.

Kui julgestusmeetmed võivad lennuohutust kahjustada, tuleb riske hinnata ja töötada välja sobiv kord ohutusalaste riskide leevendamiseks, kasutades vajaduse korral eriseadmeid.

| 8.e. | Ettevõtja peab määrama lennumeeskonna ühe lenduri lennuki kapteniks. |
| --- | --- |

8.e.

Ettevõtja peab määrama lennumeeskonna ühe lenduri lennuki kapteniks.

| 8.f. | Väsimuse tekkimist tuleb ennetada tööaja korraldusega. Lennu või lendude seeria töökorraldusega tuleb reguleerida lennuajad, lennuvahetuste kestus ning vahetuste ja puhkeaegade vaheldumine. Tööaja korralduses kehtestatud piirangutes tuleb arvestada kõiki väsimust põhjustavaid asjakohaseid tegureid, näiteks lennatud sektorite arv, ajavööndite läbimine, magamatus, ööpäevase tsükli häirimine, öötöö, paigutamine, vahetuste aja kumuleerumine teatavatel perioodidel, meeskonnaliikmete vaheline tööjaotus, samuti meeskonna suurendamine. |
| --- | --- |

8.f.

Väsimuse tekkimist tuleb ennetada tööaja korraldusega. Lennu või lendude seeria töökorraldusega tuleb reguleerida lennuajad, lennuvahetuste kestus ning vahetuste ja puhkeaegade vaheldumine. Tööaja korralduses kehtestatud piirangutes tuleb arvestada kõiki väsimust põhjustavaid asjakohaseid tegureid, näiteks lennatud sektorite arv, ajavööndite läbimine, magamatus, ööpäevase tsükli häirimine, öötöö, paigutamine, vahetuste aja kumuleerumine teatavatel perioodidel, meeskonnaliikmete vaheline tööjaotus, samuti meeskonna suurendamine.

| 8.g. | Punktis 6.a sätestatud ja ka punktides 6.d. ja 6.e. kirjeldatud ülesandeid peab kontrollima jätkuva lennukõlblikkuse tagamise eest vastutav organisatsioon, mis peab vastama lisaks I lisa punkti 3.a nõuetele järgmistele tingimustele:






  i) | organisatsioonil peab olema õigus hooldada tema vastutusel olevaid tooteid, osi ja seadmeid või olema sõlmitud leping organisatsiooniga, kellel on õigus neid tooteid, osi ja seadmeid hooldada; ning |
| --- | --- | --- |

8.g.

Punktis 6.a sätestatud ja ka punktides 6.d. ja 6.e. kirjeldatud ülesandeid peab kontrollima jätkuva lennukõlblikkuse tagamise eest vastutav organisatsioon, mis peab vastama lisaks I lisa punkti 3.a nõuetele järgmistele tingimustele:

i)

organisatsioonil peab olema õigus hooldada tema vastutusel olevaid tooteid, osi ja seadmeid või olema sõlmitud leping organisatsiooniga, kellel on õigus neid tooteid, osi ja seadmeid hooldada; ning

| ii) | organisatsioon peab kehtestama organisatsiooni käsiraamatu, milles sisalduvad töötajatele kasutamiseks ja juhindumiseks kõigi organisatsiooni jätkuva lennukõlblikkuse protseduuride kirjeldused, kaasa arvatud vajaduse korral organisatsiooni ja heakskiidetud hooldusorganisatsiooni vahelise halduskorra kirjeldus. |
| --- | --- |

ii)

organisatsioon peab kehtestama organisatsiooni käsiraamatu, milles sisalduvad töötajatele kasutamiseks ja juhindumiseks kõigi organisatsiooni jätkuva lennukõlblikkuse protseduuride kirjeldused, kaasa arvatud vajaduse korral organisatsiooni ja heakskiidetud hooldusorganisatsiooni vahelise halduskorra kirjeldus.

---

V LISA

Tingimused, millele peavad vastama artiklis 13 nimetatud kvalifitseeritud üksused

| 1. | Üksus, selle direktor ja kontrollide läbiviimise eest vastutavad töötajad ei tohi otseselt ega volitatud esindajatena osaleda toodete, osade, seadmete, komponentide või süsteemide konstrueerimises, valmistamises, turustamises ega hooldamises, samuti mitte nende käitamises, teenindamises ega kasutamises. See ei välista tehnilise teabe vahetamise võimalust asjaomaste organisatsioonide ja kvalifitseeritud üksuse vahel. |
| --- | --- |

1.

Üksus, selle direktor ja kontrollide läbiviimise eest vastutavad töötajad ei tohi otseselt ega volitatud esindajatena osaleda toodete, osade, seadmete, komponentide või süsteemide konstrueerimises, valmistamises, turustamises ega hooldamises, samuti mitte nende käitamises, teenindamises ega kasutamises. See ei välista tehnilise teabe vahetamise võimalust asjaomaste organisatsioonide ja kvalifitseeritud üksuse vahel.

| 2. | Üksus ja sertifitseerimisülesannete eest vastutavad töötajad peavad olema oma ülesannete täitmisel võimalikult kõrgel erialase usaldusväärsuse ning tehnilise pädevuse tasemel ning neil ei tohi olla mingisugust, eelkõige rahalist survet ega stiimulit, eriti sertifitseerimisülesannete tulemustega seotud isikute või isikute grupi poolt, mis võiks mõjutada nende otsuseid või uurimiste tulemusi. |
| --- | --- |

2.

Üksus ja sertifitseerimisülesannete eest vastutavad töötajad peavad olema oma ülesannete täitmisel võimalikult kõrgel erialase usaldusväärsuse ning tehnilise pädevuse tasemel ning neil ei tohi olla mingisugust, eelkõige rahalist survet ega stiimulit, eriti sertifitseerimisülesannete tulemustega seotud isikute või isikute grupi poolt, mis võiks mõjutada nende otsuseid või uurimiste tulemusi.

| 3. | Üksusel peavad olema nõutavad töötajad ja vahendid sertifitseerimismenetlusega seotud tehniliste- ja haldusalaste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks; samuti peab olema juurdepääs varustusele, mis on vajalik erandliku iseloomuga kontrollide teostamiseks. |
| --- | --- |

3.

Üksusel peavad olema nõutavad töötajad ja vahendid sertifitseerimismenetlusega seotud tehniliste- ja haldusalaste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks; samuti peab olema juurdepääs varustusele, mis on vajalik erandliku iseloomuga kontrollide teostamiseks.

| 4. | Uurimiste eest vastutavatel töötajatel peab olema:






  — | hea tehniline ja erialane ettevalmistus; |
| --- | --- | --- |

4.

Uurimiste eest vastutavatel töötajatel peab olema:

—

hea tehniline ja erialane ettevalmistus;

| — | nõuetekohased teadmised teostatavate sertifitseerimisülesannete nõuetest ja piisav kogemus nende läbiviimise alal; |
| --- | --- |

—

nõuetekohased teadmised teostatavate sertifitseerimisülesannete nõuetest ja piisav kogemus nende läbiviimise alal;

| — | oskus koostada uurimiste läbiviimist kajastavaid deklaratsioone, dokumente ja aruandeid. |
| --- | --- |

—

oskus koostada uurimiste läbiviimist kajastavaid deklaratsioone, dokumente ja aruandeid.

| 5. | Uurimisi läbiviivate töötajate erapooletus peab olema tagatud. Nende tasustamine ei tohi sõltuda läbiviidud uurimiste arvust või nende tulemustest. |
| --- | --- |

5.

Uurimisi läbiviivate töötajate erapooletus peab olema tagatud. Nende tasustamine ei tohi sõltuda läbiviidud uurimiste arvust või nende tulemustest.

| 6. | Üksus peab võtma endale vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul kui vastutus kuulub mõnele liikmesriigile selle siseriikliku õiguse alusel. |
| --- | --- |

6.

Üksus peab võtma endale vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul kui vastutus kuulub mõnele liikmesriigile selle siseriikliku õiguse alusel.

| 7. | Üksuse töötajad peavad hoidma ametisaladust, mis on seotud käesoleva määruse alusel täidetud ülesannete käigus omandatud teabega. |
| --- | --- |

7.

Üksuse töötajad peavad hoidma ametisaladust, mis on seotud käesoleva määruse alusel täidetud ülesannete käigus omandatud teabega.

---

VI LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1592/2002 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõike 2 punktid a–e | Artikli 2 lõike 2 punktid a–e |
| — | Artikli 2 lõike 2 punkt f |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 2 lõige 3 |
| Artikli 3 punktid a–g | Artikli 3 punktid a–g |
| — | Artikli 3 punktid h–l |
| Artikli 4 lõike 1 punktid a–c | Artikli 4 lõike 1 punktid a–c |
| — | Artikli 4 lõike 1 punkt d |
| — | Artikli 4 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 4 lõige 4 |
| — | Artikli 4 lõige 5 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 4 lõige 6 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 5 lõige 1 |
| Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause | Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause |
| Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktid a–c | Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktid a–c |
| Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkt d | Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktid d ja e |
| Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktid e ja f | Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktid f ja g |
| — | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 5 lõige 4 |
| Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu sissejuhatav lause | Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu sissejuhatav lause |
| Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punktid a–d | Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punktid a–d |
| Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punkti e alapunktid i–iii | Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punkti e alapunktid i–iii |
| — | Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punkti e alapunktid iv–vi |
| Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punktid f–i | Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punktid f–i |
| — | Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punkt j |
| Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu sissejuhatav lause | Artikli 5 lõike 6 esimese lõigu sissejuhatav lause |
| Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punktid a, b ja c | Artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktid a, b ja c |
| — | Artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punkt d |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| — | Artikkel 7 |
| — | Artikkel 8 |
| — | Artikkel 9 |
| — | Artikkel 10 |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikli 11 lõige 1 |
| — | Artikli 11 lõiked 2–4 |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikli 11 lõige 5 |
| — | Artikli 11 lõige 6 |
| Artikkel 9 | Artikkel 12 |
| — | Artikkel 13 |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikli 14 lõige 1 |
| — | Artikli 14 lõige 2 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikli 14 lõige 3 |
| Artikli 10 lõige 3 | Artikli 14 lõige 4 |
| Artikli 10 lõige 4 | Artikli 14 lõige 5 |
| Artikli 10 lõige 5 | Artikli 14 lõige 6 |
| Artikli 10 lõige 6 | Artikli 14 lõige 7 |
| Artikkel 11 | Artikkel 15 |
| — | Artikkel 16 |
| Artikkel 12 | Artikkel 17 |
| Artikli 13 sissejuhatav lause | Artikli 18 sissejuhatav lause |
| Artikli 13 punkt a | Artikli 18 punkt a |
| — | Artikli 18 punkt b |
| Artikli 13 punkt b | Artikli 13 punkt c |
| Artikli 13 punkt c | Artikli 13 punkt d |
| — | Artikli 13 punkt e |
| Artikkel 14 | Artikkel 19 |
| Artikli 15 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikli 20 lõike 1 sissejuhatav lause |
| Artikli 15 lõike 1 punktid a–j | Artikli 20 lõike 1 punktid a–j |
| — | Artikli 20 lõike 1 punktid k ja l |
| Artikli 15 lõige 2 | Artikli 20 lõige 2 |
| — | Artikkel 21 |
| — | Artikkel 22 |
| — | Artikkel 23 |
| Artikli 16 lõiked 1 ja 2 | Artikli 24 lõiked 1 ja 2 |
| — | Artikli 24 lõige 3 |
| Artikli 16 lõige 3 | Artikli 24 lõige 4 |
| Artikli 16 lõige 4 | Artikli 24 lõige 5 |
| Artikkel 17 | Artikkel 25 |
| Artikkel 18 | Artikkel 26 |
| Artikkel 19 | Artikkel 27 |
| Artikkel 20 | Artikkel 28 |
| Artikkel 21 | Artikkel 29 |
| Artikkel 22 | Artikkel 30 |
| Artikkel 23 | Artikkel 31 |
| Artikli 24 lõiked 1–4 | Artikli 32 lõiked 1–4 |
| — | Artikli 32 lõige 5 |
| Artikli 25 lõiked 1 ja 2 | Artikli 33 lõiked 1 ja 2 |
| — | Artikli 33 lõige 3 |
| Artikkel 26 | Artikkel 34 |
| Artikkel 27 | Artikkel 35 |
| Artikkel 28 | Artikkel 36 |
| Artikli 29 lõiked 1 ja 2 | Artikli 37 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 29 lõike 3 punktid a–j | Artikli 37 lõike 3 punktid a–j |
| — | Artikli 37 lõike 3 punktid k ja l |
| Artikkel 30 | Artikkel 38 |
| Artikkel 31 | Artikkel 39 |
| Artikkel 32 | Artikkel 40 |
| Artikkel 33 | Artikkel 41 |
| Artikkel 34 | Artikkel 42 |
| Artikkel 35 | Artikkel 43 |
| Artikkel 36 | Artikkel 44 |
| Artikkel 37 | Artikkel 45 |
| Artikkel 38 | Artikkel 46 |
| Artikkel 39 | Artikkel 47 |
| Artikkel 40 | Artikkel 48 |
| Artikkel 41 | Artikkel 49 |
| Artikkel 42 | Artikkel 50 |
| Artikkel 43 | Artikkel 51 |
| Artikkel 44 | Artikkel 52 |
| Artikkel 45 | Artikkel 53 |
| Artikli 46 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikli 54 lõike 1 sissejuhatav lause |
| Artikli 46 lõike 1 punktid a–d | Artikli 54 lõike 1 punktid a–d |
| — | Artikli 54 lõike 1 punkt e |
| Artikli 46 lõiked 2 ja 3 | Artikli 54 lõiked 2 ja 3 |
| — | Artikkel 55 |
| — | Artikkel 56 |
| Artikli 47 lõiked 1 ja 2 | Artikli 57 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 47 lõige 3 | — |
| Artikli 47 lõige 4 | Artikli 57 lõige 3 |
| Artikli 47 lõige 5 | — |
| — | Artikli 57 lõige 4 |
| Artikli 48 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikli 58 lõike 1 sissejuhatav lause |
| Artikli 48 lõike 1 punkt a | Artikli 58 lõike 1 punktid a ja b |
| Artikli 48 lõike 1 punktid b ja c | Artikli 58 lõike 1 punktid c ja d |
| – | Artikli 58 lõike 1 punkt e |
| Artikli 48 lõiked 2–10 | Artikli 58 lõiked 2–10 |
| Artikkel 49 | Artikkel 59 |
| Artikkel 50 | Artikkel 60 |
| Artikkel 51 | Artikkel 61 |
| Artikkel 52 | Artikkel 62 |
| Artikkel 53 | Artikkel 63 |
| Artikkel 54 | Artikkel 64 |
| Artikkel 55 | Artikkel 65 |
| Artikkel 56 | Artikkel 66 |
| — | Artikkel 67 |
| Artikkel 57 | Artikkel 68 |
| Artikkel 59 | Artikkel 69 |

Määrus (EÜ) nr 1592/2002

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõike 2 punktid a–e

Artikli 2 lõike 2 punktid a–e

—

Artikli 2 lõike 2 punkt f

Artikli 2 lõige 3

Artikli 2 lõige 3

Artikli 3 punktid a–g

Artikli 3 punktid a–g

—

Artikli 3 punktid h–l

Artikli 4 lõike 1 punktid a–c

Artikli 4 lõike 1 punktid a–c

—

Artikli 4 lõike 1 punkt d

—

Artikli 4 lõiked 2 ja 3

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 4

—

Artikli 4 lõige 5

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõige 6

Artikli 5 lõige 1

Artikli 5 lõige 1

Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktid a–c

Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktid a–c

Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkt d

Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktid d ja e

Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktid e ja f

Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktid f ja g

—

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 4

Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punktid a–d

Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punktid a–d

Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punkti e alapunktid i–iii

Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punkti e alapunktid i–iii

—

Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punkti e alapunktid iv–vi

Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punktid f–i

Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punktid f–i

—

Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punkt j

Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 5 lõike 6 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punktid a, b ja c

Artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktid a, b ja c

—

Artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punkt d

Artikkel 6

Artikkel 6

—

Artikkel 7

—

Artikkel 8

—

Artikkel 9

—

Artikkel 10

Artikli 8 lõige 1

Artikli 11 lõige 1

—

Artikli 11 lõiked 2–4

Artikli 8 lõige 2

Artikli 11 lõige 5

—

Artikli 11 lõige 6

Artikkel 9

Artikkel 12

—

Artikkel 13

Artikli 10 lõige 1

Artikli 14 lõige 1

—

Artikli 14 lõige 2

Artikli 10 lõige 2

Artikli 14 lõige 3

Artikli 10 lõige 3

Artikli 14 lõige 4

Artikli 10 lõige 4

Artikli 14 lõige 5

Artikli 10 lõige 5

Artikli 14 lõige 6

Artikli 10 lõige 6

Artikli 14 lõige 7

Artikkel 11

Artikkel 15

—

Artikkel 16

Artikkel 12

Artikkel 17

Artikli 13 sissejuhatav lause

Artikli 18 sissejuhatav lause

Artikli 13 punkt a

Artikli 18 punkt a

—

Artikli 18 punkt b

Artikli 13 punkt b

Artikli 13 punkt c

Artikli 13 punkt c

Artikli 13 punkt d

—

Artikli 13 punkt e

Artikkel 14

Artikkel 19

Artikli 15 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 20 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 15 lõike 1 punktid a–j

Artikli 20 lõike 1 punktid a–j

—

Artikli 20 lõike 1 punktid k ja l

Artikli 15 lõige 2

Artikli 20 lõige 2

—

Artikkel 21

—

Artikkel 22

—

Artikkel 23

Artikli 16 lõiked 1 ja 2

Artikli 24 lõiked 1 ja 2

—

Artikli 24 lõige 3

Artikli 16 lõige 3

Artikli 24 lõige 4

Artikli 16 lõige 4

Artikli 24 lõige 5

Artikkel 17

Artikkel 25

Artikkel 18

Artikkel 26

Artikkel 19

Artikkel 27

Artikkel 20

Artikkel 28

Artikkel 21

Artikkel 29

Artikkel 22

Artikkel 30

Artikkel 23

Artikkel 31

Artikli 24 lõiked 1–4

Artikli 32 lõiked 1–4

—

Artikli 32 lõige 5

Artikli 25 lõiked 1 ja 2

Artikli 33 lõiked 1 ja 2

—

Artikli 33 lõige 3

Artikkel 26

Artikkel 34

Artikkel 27

Artikkel 35

Artikkel 28

Artikkel 36

Artikli 29 lõiked 1 ja 2

Artikli 37 lõiked 1 ja 2

Artikli 29 lõike 3 punktid a–j

Artikli 37 lõike 3 punktid a–j

—

Artikli 37 lõike 3 punktid k ja l

Artikkel 30

Artikkel 38

Artikkel 31

Artikkel 39

Artikkel 32

Artikkel 40

Artikkel 33

Artikkel 41

Artikkel 34

Artikkel 42

Artikkel 35

Artikkel 43

Artikkel 36

Artikkel 44

Artikkel 37

Artikkel 45

Artikkel 38

Artikkel 46

Artikkel 39

Artikkel 47

Artikkel 40

Artikkel 48

Artikkel 41

Artikkel 49

Artikkel 42

Artikkel 50

Artikkel 43

Artikkel 51

Artikkel 44

Artikkel 52

Artikkel 45

Artikkel 53

Artikli 46 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 54 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 46 lõike 1 punktid a–d

Artikli 54 lõike 1 punktid a–d

—

Artikli 54 lõike 1 punkt e

Artikli 46 lõiked 2 ja 3

Artikli 54 lõiked 2 ja 3

—

Artikkel 55

—

Artikkel 56

Artikli 47 lõiked 1 ja 2

Artikli 57 lõiked 1 ja 2

Artikli 47 lõige 3

—

Artikli 47 lõige 4

Artikli 57 lõige 3

Artikli 47 lõige 5

—

—

Artikli 57 lõige 4

Artikli 48 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 58 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 48 lõike 1 punkt a

Artikli 58 lõike 1 punktid a ja b

Artikli 48 lõike 1 punktid b ja c

Artikli 58 lõike 1 punktid c ja d

–

Artikli 58 lõike 1 punkt e

Artikli 48 lõiked 2–10

Artikli 58 lõiked 2–10

Artikkel 49

Artikkel 59

Artikkel 50

Artikkel 60

Artikkel 51

Artikkel 61

Artikkel 52

Artikkel 62

Artikkel 53

Artikkel 63

Artikkel 54

Artikkel 64

Artikkel 55

Artikkel 65

Artikkel 56

Artikkel 66

—

Artikkel 67

Artikkel 57

Artikkel 68

Artikkel 59

Artikkel 69

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjoni ettepanek esitati nõukogule (transport, telekommunikatsioon ja energia) 5. detsembril 2005. Selle eesmärk on lisada uusi kohustusi määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1) loodud Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) pädevusse. Tuletatakse meelde, et määrusega (EÜ) nr 1592/2002 anti EASAle lennukõlblikkusega seotud sertifitseerimis- ja eeskirjade kehtestamise ülesanded. Sama määruses nimetati ameti võimalike uute ülesannetena lennumeeskondade litsentseerimist, lennutegevust ja kolmandate riikide õhusõidukite järelevalvet ühenduses. Komisjoni ettepaneku eesmärk on anda need ülesanded EASA pädevusse.

Komisjon koostas oma ettepaneku EASA, kelle ülesandeks määruse (EÜ) nr 1592/2002 alusel on lennundusohutusega seotud oluliste nõuete koostamine, arvamusele 3/2004 tuginedes. Tuleks märkida, et komisjoni ettepanek on koostatud „muutmismäärusena”, samas kui nõukogu koostas oma ühise seisukoha „konsolideeritud versiooni” alusel.

II.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Nõukogu pidas võimalikuks nõustuda enamiku komisjoni ettepaneku põhielementidega. Teatavate oluliste punktide osas otsustas nõukogu siiski teksti muuta. Üldjuhul tehti seda eesmärgiga tagada, et uues määruses sätestatud uusi kohustusi ja ülesandeid täidetakse viisil, mis garanteerib kõrgeima ohutusjärelevalve taseme, mida on kohandatud vastavalt nende vajadustele, kelle tegevust määrus reguleerib. Sellega seoses võtsid asjaomased organid arvesse komisjoni poolt läbi viidud mõjuhindamist (2).

Nõukogu arutelude käigus, mis olid tihti väga tehnilist laadi, lepiti kokku järgmiste komisjoni ettepanekusse tehtavate muudatuste suhtes:

| | Litsentseerimise, lennutegevuse ja kolmandate riikide õhusõidukitega seotud oluliste nõuete osas on muudetud määruse regulatiivosa ja põhjendusi, et leevendada liikmesriikide muret seoses kavandatavate oluliste nõuete mõjuga ohutusele eelkõige seoses kavandatava harrastuspiloodi lennuloaga, ühenduses toimuva kolmanda riigi ettevõtja mitteärilise lennutegevuse suhtes kohaldatavate eeskirjade sisuga ning tingimustega, mille alusel üldarstid võivad tegutseda lennundusarstina kooskõlas siseriiklike õigusnormidega. |
| --- | --- |

Litsentseerimise, lennutegevuse ja kolmandate riikide õhusõidukitega seotud oluliste nõuete osas on muudetud määruse regulatiivosa ja põhjendusi, et leevendada liikmesriikide muret seoses kavandatavate oluliste nõuete mõjuga ohutusele eelkõige seoses kavandatava harrastuspiloodi lennuloaga, ühenduses toimuva kolmanda riigi ettevõtja mitteärilise lennutegevuse suhtes kohaldatavate eeskirjade sisuga ning tingimustega, mille alusel üldarstid võivad tegutseda lennundusarstina kooskõlas siseriiklike õigusnormidega.

| | Teiseks sätestati, et hindamisasutustele antakse volitused erinevate ühenduses tunnustatud heakskiitude andmiseks, eelkõige litsentseerimise valdkonnas. Pärast mitmeid arutelusid jäeti nimetatud säte ettepanekust välja eeldades, et kõnealune väljajätmine ei takista liikmesriike nende jurisdiktsiooni all olevatele asutustele soovi korral kõnealuseid volitusi andmast. |
| --- | --- |

Teiseks sätestati, et hindamisasutustele antakse volitused erinevate ühenduses tunnustatud heakskiitude andmiseks, eelkõige litsentseerimise valdkonnas. Pärast mitmeid arutelusid jäeti nimetatud säte ettepanekust välja eeldades, et kõnealune väljajätmine ei takista liikmesriike nende jurisdiktsiooni all olevatele asutustele soovi korral kõnealuseid volitusi andmast.

| | Kolmandaks vähendas nõukogu võrreldes komisjoni ettepanekuga ametile artiklite 21 ja 22 kohaselt antavaid uusi sertifitseerimisega seotud ülesandeid. Kuigi tunnistati, et lennukõlblikkussertifikaatide laadist tulenevalt on sellel, kui sertifikaatide väljastamisega tegeleb EASA, ilmsed eelised, ei lepitud samas kokku, et ametile oleks soovitav anda uusi sertifitseerimisega seotud ülesandeid lennutegevuse ja litsentseerimise valdkonnas. Seetõttu piirduvad uued sertifitseerimisülesanded peamiselt ühendusse ja sealt välja lendavate kolmandate riikide ettevõtjate sertifitseerimisega ning väljaspool liikmesriikide territooriumi paiknevate organisatsioonide tunnustamisega. |
| --- | --- |

Kolmandaks vähendas nõukogu võrreldes komisjoni ettepanekuga ametile artiklite 21 ja 22 kohaselt antavaid uusi sertifitseerimisega seotud ülesandeid. Kuigi tunnistati, et lennukõlblikkussertifikaatide laadist tulenevalt on sellel, kui sertifikaatide väljastamisega tegeleb EASA, ilmsed eelised, ei lepitud samas kokku, et ametile oleks soovitav anda uusi sertifitseerimisega seotud ülesandeid lennutegevuse ja litsentseerimise valdkonnas. Seetõttu piirduvad uued sertifitseerimisülesanded peamiselt ühendusse ja sealt välja lendavate kolmandate riikide ettevõtjate sertifitseerimisega ning väljaspool liikmesriikide territooriumi paiknevate organisatsioonide tunnustamisega.

| | Neljandaks laiendatakse ameti eeskirjade kehtestamisega seotud ülesandeid, et hõlmata komisjoni ettepanekus sisalduvaid uusi pädevusi lennutegevuse, litsentseerimise ja kolmandate riikide õhusõidukite valdkonnas. Seoses kolmandate riikide ettevõtjaid käsitlevate eeskirjade reguleerimisalaga on lisatud uus artikkel 9, et selgitada nõudeid, mis tuleb kehtestada nendele kolmandate riikide ettevõtjatele, kes kasutavad ühenduse lennujaamasid. |
| --- | --- |

Neljandaks laiendatakse ameti eeskirjade kehtestamisega seotud ülesandeid, et hõlmata komisjoni ettepanekus sisalduvaid uusi pädevusi lennutegevuse, litsentseerimise ja kolmandate riikide õhusõidukite valdkonnas. Seoses kolmandate riikide ettevõtjaid käsitlevate eeskirjade reguleerimisalaga on lisatud uus artikkel 9, et selgitada nõudeid, mis tuleb kehtestada nendele kolmandate riikide ettevõtjatele, kes kasutavad ühenduse lennujaamasid.

| | Viiendaks, komisjon tegi mitmeid ettepanekuid EASA juhtimiskorra muutmiseks, eelkõige haldusnõukogu koosseisu osas, mille puhul soovitati suurendada komisjonil olevate häälte arvu ning anda nõukogule õigus nimetada liikmesriikide esindajad. Lisaks sellele tehti ettepanek moodustada juhatus, kelle ülesandeks oleks valmistada ette haldusnõukogu tööd. Nõukogu lükkab nimetatud muudatused tagasi, kuna need oleksid vastuolus ühenduse ametites kasutatava aruandlussüsteemiga. Nõukogu on siiski jätnud komisjoni ettepanekusse sisse sätted, mis käsitlevad huvitatud osapoolte kaasamist vaatlejatena haldusnõukogus ning on ette näinud konkreetsed haldusnõukogu töörühmad, kes haldusnõukogu tema tööülesannete täitmisel abistavad. |
| --- | --- |

Viiendaks, komisjon tegi mitmeid ettepanekuid EASA juhtimiskorra muutmiseks, eelkõige haldusnõukogu koosseisu osas, mille puhul soovitati suurendada komisjonil olevate häälte arvu ning anda nõukogule õigus nimetada liikmesriikide esindajad. Lisaks sellele tehti ettepanek moodustada juhatus, kelle ülesandeks oleks valmistada ette haldusnõukogu tööd. Nõukogu lükkab nimetatud muudatused tagasi, kuna need oleksid vastuolus ühenduse ametites kasutatava aruandlussüsteemiga. Nõukogu on siiski jätnud komisjoni ettepanekusse sisse sätted, mis käsitlevad huvitatud osapoolte kaasamist vaatlejatena haldusnõukogus ning on ette näinud konkreetsed haldusnõukogu töörühmad, kes haldusnõukogu tema tööülesannete täitmisel abistavad.

| | Viimaseks on viimistletud ettepaneku lisasid, milles sätestatakse lennutegevuse ja litsentseerimise valdkonnas kohaldatavad olulised nõuded, ning väikeseid muudatusi on tehtud III lisas seoses lendurite praktiliste oskuste nõuetega (kajastamaks viimaseid arenguid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsioonis) ja keeleoskusega. Nõukogu nõustub siiski täielikult oluliste nõuete põhisuundadega ning ameti arvamuses esitatud tehnilist ettepanekut järgiti täiel määral. |
| --- | --- |

Viimaseks on viimistletud ettepaneku lisasid, milles sätestatakse lennutegevuse ja litsentseerimise valdkonnas kohaldatavad olulised nõuded, ning väikeseid muudatusi on tehtud III lisas seoses lendurite praktiliste oskuste nõuetega (kajastamaks viimaseid arenguid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsioonis) ja keeleoskusega. Nõukogu nõustub siiski täielikult oluliste nõuete põhisuundadega ning ameti arvamuses esitatud tehnilist ettepanekut järgiti täiel määral.

Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekutest pidas nõukogu võimalikuks kiita heaks muudatusettepanekud 10, 14, 15, 19, 22, 23, 24 ja 29.

Nõukogu ei pidanud siiski võimalikuks heaks kiita hulka teisi muudatusettepanekuid. Mitmed nendest (2, 3, 4, 6, 7, 8, 13, 16 ja 25) lükati tagasi kas seetõttu, et kuigi nõukogu nõustub nende aluseks olevate põhimõtetega, ei olnud need täiesti selged või olid vastuolus ühise seisukoha muude osadega. Muudel juhtudel oli neid muudatusettepanekuid juba arvesse võetud muudes ühise seisukoha osades.

Teist muudatusettepanekute (1, 5, 9, 11, 30 ja suuline muudatusettepanek) rühma ei olnud võimalik vastu võtta seetõttu, et nõukogu arvamuse kohaselt kahjustaks need oluliselt määruse ohutusalaste eesmärkide saavutamist. Muudatusettepanekuid 12, 17, 18 ja 26 ei saanud heaks kiita, kuna nõukogul on kahtlusi, kas nad on praegusel kujul õiguspärased. Vastu ei võetud ka mitut muudatusettepanekut, mis käsitlesid ameti eelarvet ja juhtimist. Muudatusettepanekute 20 ja 21 osas on nõukogu kindlalt seisukohal, et üksnes liikmesriikidele peaks jääma õigus nimetada oma esindajaid ameti haldusnõukogu liikmeteks ning nõukogu ei näe ühenduse institutsioonidel selles protsessis mingit rolli. Muudatusettepanekud 27 ja 28 takistaksid märkimisväärselt ameti tegevust, piirates selle pädevust saada vajalikku tulu oma tegevuse rahastamiseks, ning seetõttu ei saa neid ettepanekuid vastu võtta.

III.   KOKKUVÕTE

Nõukogu on arvamusel, et ühise seisukoha tekst on asjakohane ja tasakaalustatud. Nõukogu on arvamusel, et ühine seisukoht väljendab eesmärke, mis olid suure hulga parlamendi muudatusettepanekute ajendiks.

Nõukogu märgib, et parlamendiga on juba ulatuslikke läbirääkimisi peetud, ning loodab, et need kannavad varsti vilja selle näol, et kõnealune õigusakt kiiresti vastu võetakse.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1).

(2)  Ettepaneku seletuskirja punkt 4.

---