# Europeiska unionens C 259/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 259 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången31 oktober 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 259

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången31 oktober 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2007/C 259/01 | Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2006, samt kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2007/C 259/01

Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2006, samt kommissionens svar

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 31.10.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 259/1

---

Image

I enlighet med bestämmelserna i artikel 248.1 och 248.4 i EG-fördraget och artikel 116 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden

har Europeiska revisionsrätten vid sitt sammanträde den 27 september 2007 antagit sin

Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2006

Rapporten har tillsammans med kommissionens svar på revisionsrättens iakttagelser överlämnats till de myndigheter som skall bevilja ansvarsfrihet och till de övriga institutionerna.

(2007/C 259/01)

---

Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1–5 | Inledning |
| --- | --- |

1–5

| 6–11 | Kapitel I – Genomförandet av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

6–11

| 6–8 | Finansiellt genomförande |
| --- | --- |

6–8

| 9 | Godkännande av tionde EUF |
| --- | --- |

9

| 10–11 | Kommissionens årliga rapport om den ekonomiska förvaltningen av EUF |
| --- | --- |

10–11

| 12–55 | Kapitel II – Revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF |
| --- | --- |

12–55

| I–VI | Revisionsrättens revisionsförklaring avseende sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

I–VI

| 12–55 | Information till stöd för revisionsförklaringen |
| --- | --- |

12–55

| 12–13 | Revisionens omfattning, inriktning och karaktär |
| --- | --- |

12–13

| 14–18 | Räkenskapernas tillförlitlighet |
| --- | --- |

14–18

| 19–55 | De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet |
| --- | --- |

19–55

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 1. | Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har tillkommit genom internationella konventioner eller avtal (1) mellan Europeiska unionens medlemsstater och vissa länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) samt genom rådets beslut om associering av 20 utomeuropeiska länder och territorier (ULT). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

1.

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har tillkommit genom internationella konventioner eller avtal (1) mellan Europeiska unionens medlemsstater och vissa länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) samt genom rådets beslut om associering av 20 utomeuropeiska länder och territorier (ULT).

2.

| 2. | Kommissionen har ansvaret för att i samarbete med AVS-staterna förvalta merparten av EUF:s utgifter. EUF:s investeringsstöd förvaltas sedan den 1 april 2003 helt och hållet av Europeiska investeringsbanken (2). Detta stöd omfattas inte av revisionsrättens revisionsförklaring eller Europaparlamentets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet (3)
   (4). |
| --- | --- |

Kommissionen har ansvaret för att i samarbete med AVS-staterna förvalta merparten av EUF:s utgifter. EUF:s investeringsstöd förvaltas sedan den 1 april 2003 helt och hållet av Europeiska investeringsbanken (2). Detta stöd omfattas inte av revisionsrättens revisionsförklaring eller Europaparlamentets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet (3)
   (4).

3.

| 3. | Budgetanslagen till var och en av de fyra Europeiska utvecklingsfonderna som var under genomförande 2006, förutom de delar som nu förvaltas av EIB såsom ensam ansvarig, fördelades huvudsakligen mellan följande områden: |
| --- | --- |

Budgetanslagen till var och en av de fyra Europeiska utvecklingsfonderna som var under genomförande 2006, förutom de delar som nu förvaltas av EIB såsom ensam ansvarig, fördelades huvudsakligen mellan följande områden:

| a) | Programbistånd (5) avsett för genomförande av utvecklingsprojekt (ungefär hälften av de totala anslagen). |
| --- | --- |

a)

Programbistånd (5) avsett för genomförande av utvecklingsprojekt (ungefär hälften av de totala anslagen).

| b) | Programbistånd (5) avsett för budgetstöd till mottagarstaterna (nästan en fjärdedel av de totala anslagen). |
| --- | --- |

b)

Programbistånd (5) avsett för budgetstöd till mottagarstaterna (nästan en fjärdedel av de totala anslagen).

| c) | Icke programbistånd, avsett för specifika samarbetsområden såsom humanitärt bistånd och katastrofbistånd, stöd till exportintäkter (Stabex och Sysmin eller numera Flex) eller finansiella bidrag såsom riskkapital (6) och avbetalning av skulder (drygt en fjärdedel av de totala anslagen). |
| --- | --- |

c)

Icke programbistånd, avsett för specifika samarbetsområden såsom humanitärt bistånd och katastrofbistånd, stöd till exportintäkter (Stabex och Sysmin eller numera Flex) eller finansiella bidrag såsom riskkapital (6) och avbetalning av skulder (drygt en fjärdedel av de totala anslagen).

4.

| 4. | När planeringsstadiet är avslutat används EUF:s medel i två steg. Efter begäran från ett AVS-land fattar kommissionen i egenskap av chefsutanordnare beslut om finansiering (bokförs som finansiella åtaganden) efter samtycke från EUF-kommittén (7) (som består av företrädare för medlemsstaterna). Därefter fastställer kommissionen och AVS-landet hur dessa beslut skall genomföras av den nationella utanordnaren (8) i det aktuella landet inom ramen för en finansieringsöverenskommelse eller direkt av kommissionen. Den nationella utanordnaren ingår avtal (som bokförs som enskilda rättsliga åtaganden) och godkänner betalningar som skall kontrolleras och verkställas av kommissionen i enlighet med förfarandena för att genomföra EUF. |
| --- | --- |

När planeringsstadiet är avslutat används EUF:s medel i två steg. Efter begäran från ett AVS-land fattar kommissionen i egenskap av chefsutanordnare beslut om finansiering (bokförs som finansiella åtaganden) efter samtycke från EUF-kommittén (7) (som består av företrädare för medlemsstaterna). Därefter fastställer kommissionen och AVS-landet hur dessa beslut skall genomföras av den nationella utanordnaren (8) i det aktuella landet inom ramen för en finansieringsöverenskommelse eller direkt av kommissionen. Den nationella utanordnaren ingår avtal (som bokförs som enskilda rättsliga åtaganden) och godkänner betalningar som skall kontrolleras och verkställas av kommissionen i enlighet med förfarandena för att genomföra EUF.

5.

| 5. | Budgetstödet ingår inte i detta förvaltningssystem. Kommissionen är ensam utanordnare. Finansieringsöverenskommelser utgör i sig rättsliga åtaganden och ger upphov till betalningar utan att enskilda rättsliga åtaganden ingås. När kommissionen har försäkrat sig om att villkoren i Cotonouavtalet och finansieringsöverenskommelsen har uppfyllts genomför den en första överföring av medel till stöd för mottagarlandets budget. När medlen har överförts blir de en del av AVS-landets budget och används och granskas i enlighet med mottagarlandets lagstiftning och förfaranden. Kommissionen utvärderar, tillsammans med de viktigaste av övriga internationella bidragsgivare, både de förbättringar som gjorts av förvaltningen av de offentliga finanserna i dessa länder och resultatet i form av minskad fattigdom. Innan kommissionen genomför ytterligare delbetalningar försäkrar den sig om att de villkor som fastställts i finansieringsöverenskommelsen har uppfyllts. |
| --- | --- |

Budgetstödet ingår inte i detta förvaltningssystem. Kommissionen är ensam utanordnare. Finansieringsöverenskommelser utgör i sig rättsliga åtaganden och ger upphov till betalningar utan att enskilda rättsliga åtaganden ingås. När kommissionen har försäkrat sig om att villkoren i Cotonouavtalet och finansieringsöverenskommelsen har uppfyllts genomför den en första överföring av medel till stöd för mottagarlandets budget. När medlen har överförts blir de en del av AVS-landets budget och används och granskas i enlighet med mottagarlandets lagstiftning och förfaranden. Kommissionen utvärderar, tillsammans med de viktigaste av övriga internationella bidragsgivare, både de förbättringar som gjorts av förvaltningen av de offentliga finanserna i dessa länder och resultatet i form av minskad fattigdom. Innan kommissionen genomför ytterligare delbetalningar försäkrar den sig om att de villkor som fastställts i finansieringsöverenskommelsen har uppfyllts.

KAPITEL I – GENOMFÖRANDET AV SJÄTTE, SJUNDE, ÅTTONDE OCH NIONDE EUF

Finansiellt genomförande

| 6. | Under 2006 genomfördes sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF parallellt. Åtaganden för EUF-medel ingås under en femårsperiod, men det finns ingen tidsfrist för betalningar. Tjugoett år efter det att sjätte EUF trädde i kraft beslutade utanordnaren för EUF att avsluta fonden den 31 juli 2006. Vid den tidpunkten hade 7 339 miljoner euro betalats ut, det vill säga 99,3 % av de 7 391 miljoner euro som hade avsatts för projekt. Resterande 52 miljoner euro överfördes till nionde EUF. |
| --- | --- |

6.

Under 2006 genomfördes sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF parallellt. Åtaganden för EUF-medel ingås under en femårsperiod, men det finns ingen tidsfrist för betalningar. Tjugoett år efter det att sjätte EUF trädde i kraft beslutade utanordnaren för EUF att avsluta fonden den 31 juli 2006. Vid den tidpunkten hade 7 339 miljoner euro betalats ut, det vill säga 99,3 % av de 7 391 miljoner euro som hade avsatts för projekt. Resterande 52 miljoner euro överfördes till nionde EUF.

| 7. | Tabell 1 och 2
  visar det ackumulerade utnyttjandet av EUF-medel och det finansiella genomförandet.
  Grafisk illustration I och II
  visar ackumulerade medel och beslut per insatsområde. Under 2006 uppgick enskilda åtaganden till 3 073 miljoner euro, efter avdrag för förfallna anslag, att jämföra med 2 652 miljoner euro 2005. Nettoutbetalningarna (9) uppgick till 2 762 miljoner euro, att jämföra med 2 489 miljoner 2005. Utbetalningstakten, det vill säga nettoutbetalningar i förhållande till nya budgetåtaganden, var 102 %, att jämföra med 82 % det föregående året, vilket innebär en ökad utbetalning av medel 2006. Utestående åtaganden låg kvar på 10 300 miljoner euro, eller 25 % av totala åtaganden. |
| --- | --- |

7.

Tabell 1 och 2
  visar det ackumulerade utnyttjandet av EUF-medel och det finansiella genomförandet.
  Grafisk illustration I och II
  visar ackumulerade medel och beslut per insatsområde. Under 2006 uppgick enskilda åtaganden till 3 073 miljoner euro, efter avdrag för förfallna anslag, att jämföra med 2 652 miljoner euro 2005. Nettoutbetalningarna (9) uppgick till 2 762 miljoner euro, att jämföra med 2 489 miljoner 2005. Utbetalningstakten, det vill säga nettoutbetalningar i förhållande till nya budgetåtaganden, var 102 %, att jämföra med 82 % det föregående året, vilket innebär en ökad utbetalning av medel 2006. Utestående åtaganden låg kvar på 10 300 miljoner euro, eller 25 % av totala åtaganden.

| 6–7. | Kommissionen har i enlighet med Monterrey- och Parisagendorna gjort avsevärda insatser för att förstärka stödet och öka effektiviten. Genomförandet av Europeiska utvecklingsfonden var mycket framgångsrikt under 2006 och rekordnivåer nåddes för antalet avtal och genomförda betalningar, betydande minskningar av antalet gamla och vilande åtaganden, avslutande av sjätte EUF och framsteg mot avslutandet av sjunde EUF. Målet är att samtliga medel i nionde EUF skall ha utnyttjats vid 2007 års utgång. Detta innebär att utbetalningar på 10,5 miljarder euro sker under 2005–2007, vilket är den högsta nivån i EUF:s historia. |
| --- | --- |

6–7.

Kommissionen har i enlighet med Monterrey- och Parisagendorna gjort avsevärda insatser för att förstärka stödet och öka effektiviten. Genomförandet av Europeiska utvecklingsfonden var mycket framgångsrikt under 2006 och rekordnivåer nåddes för antalet avtal och genomförda betalningar, betydande minskningar av antalet gamla och vilande åtaganden, avslutande av sjätte EUF och framsteg mot avslutandet av sjunde EUF. Målet är att samtliga medel i nionde EUF skall ha utnyttjats vid 2007 års utgång. Detta innebär att utbetalningar på 10,5 miljarder euro sker under 2005–2007, vilket är den högsta nivån i EUF:s historia.

Vad gäller kvaliteten beslutade kommissionen under 2006 att kvalitetsbedömningsgruppen skall gå igenom samtliga finansieringsförslag som rör EUF vid identifieringen och bedömningen av projekt. I samband med resultatorienterade kontroller kontrollerades fler än tusen EUF-projekt och det visade sig att projekten gick som planerat eller bättre. Tretton utvärderingar om stöd till AVS-stater fullföljdes och resultatet kommer att föras tillbaka till programplaneringsprocessen och utformningen av framtida program.

Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar att ytterligare förbättra genomförandet av EUF och att fortsätta uppföljningen av rekommendationerna från revisionsrätten i denna process.

| 8. | Betalningarna inom sektorerna utbildning, hälsa, vatten och grundläggande sanitär utrustning uppgick till 836 miljoner euro 2006, eller 29 % av totala utgifter. Transport-, kommunikations- och energisektorerna tar också emot en stor del av EUF-medlen, nämligen 663 miljoner euro (23 %) 2006. Det direkta och icke öronmärkta budgetstödet och de sektorpolitiska stödprogrammen är två finansiella instrument som blir allt viktigare. De totala utgifterna för dessa uppgick 2006 till 638 miljoner euro (23 %). Enligt de tidsfrister som kommissionen har fastställt för avvecklingen av Stabex-instrumentet skall kontrakt ingås senast vid utgången av 2008 och motsvarande betalningar ske senast i slutet av 2010. |
| --- | --- |

8.

Betalningarna inom sektorerna utbildning, hälsa, vatten och grundläggande sanitär utrustning uppgick till 836 miljoner euro 2006, eller 29 % av totala utgifter. Transport-, kommunikations- och energisektorerna tar också emot en stor del av EUF-medlen, nämligen 663 miljoner euro (23 %) 2006. Det direkta och icke öronmärkta budgetstödet och de sektorpolitiska stödprogrammen är två finansiella instrument som blir allt viktigare. De totala utgifterna för dessa uppgick 2006 till 638 miljoner euro (23 %). Enligt de tidsfrister som kommissionen har fastställt för avvecklingen av Stabex-instrumentet skall kontrakt ingås senast vid utgången av 2008 och motsvarande betalningar ske senast i slutet av 2010.

Tabell 1 – Ackumulerat utnyttjande av EUF-medel per den 31 december 2006

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Läget i slutet av 2005 | Budgetgenomförande under budgetåret 2006 | Läget i slutet av 2006 |
| Totalt belopp | Genom-förandegrad (11) | Sjätte EUF | Sjunde EUF | Åttonde EUF | Nionde EUF | Totalt belopp | Sjätte EUF | Sjunde EUF | Åttonde EUF | Nionde EUF | Totalt belopp | Utnyttjandegrad (11) |
| A – | MEDEL
   (10) | 44 455,0 | | –76,1 | – 126,7 | – 265,3 | 621,7 | 153,7 | 7 338,7 | 10 654,9 | 11 050,3 | 15 564,6 | 44 608,6 | |
| B – |
| UTNYTTJANDE |
| | 1. Finansiella åtaganden | 38 727,3 | 87,1 % | –76,1 | – 126,7 | – 265,3 | 3 186,7 | 2 718,7 | 7 338,7 | 10 654,9 | 11 050,3 | 12 402,0 | 41 445,9 | 92,9 % |
| | 2. Enskilda rättsliga åtaganden | 32 965,3 | 74,2 % | –38,3 | –6,3 | 202,5 | 2 914,8 | 3 072,6 | 7 338,7 | 10 522,7 | 10 449,6 | 7 726,9 | 36 037,9 | 80,8 % |
| | 3. Betalningar
   (11) | 28 402,7 | 63,9 % | 5,0 | 159,2 | 736,8 | 1 860,9 | 2 761,9 | 7 338,7 | 10 244,1 | 9 122,0 | 4 459,9 | 31 164,7 | 69,9 % |
| C – | UTESTÅENDE BETALNINGAR (B1–B3) | 10 324,5 | 23,2 % | | | | | | 0,0 | 410,8 | 1 928,3 | 7 942,1 | 10 281,3 | 23,0 % |
| D – | TILLGÄNGLIGT RESTERANDE BELOPP (A–B1) | 5 727,7 | 12,9 % | | | | | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 3 162,6 | 3 162,7 | 7,1 % |
| Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i EUF-rapporterna om det finansiella genomförandet och årsredovisningen per den 31 december 2006. |

(miljoner euro)

Läget i slutet av 2005

Budgetgenomförande under budgetåret 2006

Läget i slutet av 2006

Totalt belopp

Genom-förandegrad (11)

Sjätte EUF

Sjunde EUF

Åttonde EUF

Nionde EUF

Totalt belopp

Sjätte EUF

Sjunde EUF

Åttonde EUF

Nionde EUF

Totalt belopp

Utnyttjandegrad (11)

A –

MEDEL
   (10)

44 455,0

–76,1

– 126,7

– 265,3

621,7

153,7

7 338,7

10 654,9

11 050,3

15 564,6

44 608,6

B –

UTNYTTJANDE

1. Finansiella åtaganden

38 727,3

87,1 %

–76,1

– 126,7

– 265,3

3 186,7

2 718,7

7 338,7

10 654,9

11 050,3

12 402,0

41 445,9

92,9 %

2. Enskilda rättsliga åtaganden

32 965,3

74,2 %

–38,3

–6,3

202,5

2 914,8

3 072,6

7 338,7

10 522,7

10 449,6

7 726,9

36 037,9

80,8 %

3. Betalningar
   (11)

28 402,7

63,9 %

5,0

159,2

736,8

1 860,9

2 761,9

7 338,7

10 244,1

9 122,0

4 459,9

31 164,7

69,9 %

C –

UTESTÅENDE BETALNINGAR (B1–B3)

10 324,5

23,2 %

0,0

410,8

1 928,3

7 942,1

10 281,3

23,0 %

D –

TILLGÄNGLIGT RESTERANDE BELOPP (A–B1)

5 727,7

12,9 %

0,0

0,0

0,0

3 162,6

3 162,7

7,1 %

Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i EUF-rapporterna om det finansiella genomförandet och årsredovisningen per den 31 december 2006.

Tabell 2 – Finansiellt genomförande under budgetåren 2002–2006

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. Finansiella åtaganden | 1 768,4 | 3 395,8 | 2 375,2 | 3 035,1 | 2 718,7 |
| 2. Enskilda rättsliga åtaganden | 2 142,9 | 2 742,7 | 2 746,3 | 2 652,0 | 3 072,6 |
| 3. Betalningar | 1 852,7 | 2 179,5 | 2 197,8 | 2 489,1 | 2 761,9 |
| Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i EUF-rapporterna om det finansiella genomförandet och årsredovisningen per den 31 december 2006. |

(miljoner euro)

2002

2003

2004

2005

2006

1. Finansiella åtaganden

1 768,4

3 395,8

2 375,2

3 035,1

2 718,7

2. Enskilda rättsliga åtaganden

2 142,9

2 742,7

2 746,3

2 652,0

3 072,6

3. Betalningar

1 852,7

2 179,5

2 197,8

2 489,1

2 761,9

Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i EUF-rapporterna om det finansiella genomförandet och årsredovisningen per den 31 december 2006.

Godkännande av tionde EUF

| 9. | Gemenskapsstödet till AVS-staterna inom partnerskapsavtalet AVS-EG har fastställts till 21 966 miljoner euro för perioden 2008–2013. Denna tionde EUF innebär en ökning med 62 % jämfört med budgetanslagen till nionde EUF. Såsom anges i kommissionens årliga rapport om den ekonomiska förvaltningen av den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) 2006 (12) medför eventuella förseningar av ratificeringen av tionde EUF och av antagandet av budgetförordningen för EUF till efter tidsfristen den 1 januari 2008 en stor risk för att godkännandet av nya insatser i AVS-stater försenas, vilket kan påverka kontinuiteten i de EUF-finansierade aktiviteterna (13). |
| --- | --- |

9.

Gemenskapsstödet till AVS-staterna inom partnerskapsavtalet AVS-EG har fastställts till 21 966 miljoner euro för perioden 2008–2013. Denna tionde EUF innebär en ökning med 62 % jämfört med budgetanslagen till nionde EUF. Såsom anges i kommissionens årliga rapport om den ekonomiska förvaltningen av den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) 2006 (12) medför eventuella förseningar av ratificeringen av tionde EUF och av antagandet av budgetförordningen för EUF till efter tidsfristen den 1 januari 2008 en stor risk för att godkännandet av nya insatser i AVS-stater försenas, vilket kan påverka kontinuiteten i de EUF-finansierade aktiviteterna (13).

| 9. | Den risk som framhålls av revisionsrätten har föregripits av kommissionen. Exempelvis har programmen för budgetstöd till enskilda länder som förfaller under 2008 förlängts med hjälp av medel i nionde EUF. |
| --- | --- |

9.

Den risk som framhålls av revisionsrätten har föregripits av kommissionen. Exempelvis har programmen för budgetstöd till enskilda länder som förfaller under 2008 förlängts med hjälp av medel i nionde EUF.

Kommissionens årliga rapport om den ekonomiska förvaltningen av EUF

| 10. | Enligt budgetförordningen för nionde Europeiska utvecklingsfonden (14) skall kommissionen varje år lämna en rapport om den ekonomiska förvaltningen av EUF. Revisionsrätten har gått igenom denna rapport för att bedöma om den ger en rättvis beskrivning av måluppfyllelsen, den finansiella situationen och de händelser som har haft avgörande inflytande på årets verksamhet. Vid denna genomgång kontrollerade revisorerna om de ekonomiska uppgifterna var korrekta och följde upp revisionsrättens tidigare iakttagelser och rekommendationerna från den myndighet som beviljar ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

10.

Enligt budgetförordningen för nionde Europeiska utvecklingsfonden (14) skall kommissionen varje år lämna en rapport om den ekonomiska förvaltningen av EUF. Revisionsrätten har gått igenom denna rapport för att bedöma om den ger en rättvis beskrivning av måluppfyllelsen, den finansiella situationen och de händelser som har haft avgörande inflytande på årets verksamhet. Vid denna genomgång kontrollerade revisorerna om de ekonomiska uppgifterna var korrekta och följde upp revisionsrättens tidigare iakttagelser och rekommendationerna från den myndighet som beviljar ansvarsfrihet.

11.

| 11. | Rapporten om den ekonomiska förvaltningen ger en korrekt beskrivning av i vilken mån budgetårets mål har uppfyllts, den finansiella situationen och de händelser som har haft avgörande inflytande på verksamheten. Informationen om Stabex är dock otillförlitlig framför allt på grund av att genomförandesystemet för denna stödåtgärd är så komplicerat. Byrån för samarbete EuropeAid (nedan kallad ”EuropeAid”) är medveten om detta och planerar en revision av Stabex-medlen under 2007. |
| --- | --- |

Rapporten om den ekonomiska förvaltningen ger en korrekt beskrivning av i vilken mån budgetårets mål har uppfyllts, den finansiella situationen och de händelser som har haft avgörande inflytande på verksamheten. Informationen om Stabex är dock otillförlitlig framför allt på grund av att genomförandesystemet för denna stödåtgärd är så komplicerat. Byrån för samarbete EuropeAid (nedan kallad ”EuropeAid”) är medveten om detta och planerar en revision av Stabex-medlen under 2007.

KAPITEL II – REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING AVSEENDE EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2006

I.

| I. | Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) har granskat sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF:s räkenskaper och de underliggande transaktionerna för det budgetår som slutade den 31 december 2006. Räkenskaperna innehåller årsredovisningarna, rapporterna om det finansiella genomförandet och de årsredovisningar och den information som tillhandahållits av Europeiska investeringsbanken (EIB) (15). Enligt budgetförordningen är revisionsrätten skyldig att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller den del av EUF:s medel för vilken kommissionen sköter det finansiella genomförandet (16). Revisionsrätten har utfört revisionen i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd revisionssed och har anpassats till EUF-sammanhang. På detta sätt har revisionsrätten uppnått en rimlig grund för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) har granskat sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF:s räkenskaper och de underliggande transaktionerna för det budgetår som slutade den 31 december 2006. Räkenskaperna innehåller årsredovisningarna, rapporterna om det finansiella genomförandet och de årsredovisningar och den information som tillhandahållits av Europeiska investeringsbanken (EIB) (15). Enligt budgetförordningen är revisionsrätten skyldig att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller den del av EUF:s medel för vilken kommissionen sköter det finansiella genomförandet (16). Revisionsrätten har utfört revisionen i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd revisionssed och har anpassats till EUF-sammanhang. På detta sätt har revisionsrätten uppnått en rimlig grund för uttalandena nedan.

II.

| II. | Revisionsrätten anser att rapporterna om det finansiella genomförandet för budgetåret 2006 och årsredovisningarna per den 31 december 2006 ger en tillförlitlig bild av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF:s inkomster och utgifter för budgetåret samt av fondernas finansiella ställning vid årets slut.
  Utan att ovanstående uttalande påverkas vill revisionsrätten lyfta fram följande punkter:






  a) | Kommissionen har inte visat att de antaganden som ligger till grund för beräkningen av avsättningen för ännu ej erhållna fakturor är giltiga. |
| --- | --- | --- |

Revisionsrätten anser att rapporterna om det finansiella genomförandet för budgetåret 2006 och årsredovisningarna per den 31 december 2006 ger en tillförlitlig bild av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF:s inkomster och utgifter för budgetåret samt av fondernas finansiella ställning vid årets slut.

Utan att ovanstående uttalande påverkas vill revisionsrätten lyfta fram följande punkter:

a)

Kommissionen har inte visat att de antaganden som ligger till grund för beräkningen av avsättningen för ännu ej erhållna fakturor är giltiga.

| b) | Beloppet för garantier som finns i noterna till årsredovisningen anges för högt. |
| --- | --- |

b)

Beloppet för garantier som finns i noterna till årsredovisningen anges för högt.

III.

| III. | Mot bakgrund av resultaten av denna revision, och med reservation för det problem som tas upp i punkt IV, anser revisionsrätten att de transaktioner som ligger till grund för inkomsterna, EUF-bidragen, åtagandena och betalningarna för budgetåret som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

Mot bakgrund av resultaten av denna revision, och med reservation för det problem som tas upp i punkt IV, anser revisionsrätten att de transaktioner som ligger till grund för inkomsterna, EUF-bidragen, åtagandena och betalningarna för budgetåret som helhet är lagliga och korrekta.

| IV. | Vid revisionsrättens revision påvisades en väsentlig förekomst av fel i underliggande transaktioner som godkänts av delegationerna. |
| --- | --- |

IV.

Vid revisionsrättens revision påvisades en väsentlig förekomst av fel i underliggande transaktioner som godkänts av delegationerna.

| V. | När det gäller budgetstöd och utan att ovanstående uttalande påverkas ytterligare fann revisionsrätten vid sin revision att kommissionens beslut om utbetalning inte på ett tillräckligt formellt och strukturerat sätt visar att Cotonouavtalet efterlevs. |
| --- | --- |

V.

När det gäller budgetstöd och utan att ovanstående uttalande påverkas ytterligare fann revisionsrätten vid sin revision att kommissionens beslut om utbetalning inte på ett tillräckligt formellt och strukturerat sätt visar att Cotonouavtalet efterlevs.

| VI. | Trots kommissionens framsteg när det gäller systemen för övervakning och kontroll, visade revisionsrättens revision att vissa system behöver förbättras och att en övergripande kontrollstrategi bör utvecklas som skall garantera att övervaknings- och kontrollaktiviteter genomförs mer effektivt och ändamålsenligt. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen försöker lösa många av de frågor som tas upp i revisionsrättens rapport och välkomnar kommissionens positiva mottagande av rekommendationerna. |
| --- | --- |

VI.

Trots kommissionens framsteg när det gäller systemen för övervakning och kontroll, visade revisionsrättens revision att vissa system behöver förbättras och att en övergripande kontrollstrategi bör utvecklas som skall garantera att övervaknings- och kontrollaktiviteter genomförs mer effektivt och ändamålsenligt. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen försöker lösa många av de frågor som tas upp i revisionsrättens rapport och välkomnar kommissionens positiva mottagande av rekommendationerna.

Den 27 september 2007

Hubert WEBER

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg

| Information till stöd för revisionsförklaringen |
| --- |
| Revisionens omfattning, inriktning och karaktär |
| 12. | Syftet med granskningen av tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper är att erhålla tillräckliga underlag för att kunna avgöra i vilken utsträckning alla inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och huruvida årsredovisningen ger en tillförlitlig bild av den finansiella ställningen vid årets slut. Iakttagelserna om räkenskapernas tillförlitlighet som beskrivs i punkt II i revisionsförklaringen bygger på en revision av de konsoliderade årsredovisningarna (17) och den konsoliderade rapporten om det finansiella genomförandet av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF (18). Revisionen omfattade ett lämpligt urval av revisionsåtgärder som var utformade så att underlagen för beloppen och uppgifterna skulle kunna granskas med hjälp av stickprov. Vid revisionen gjordes en bedömning av de redovisningsprinciper som tillämpats, ledningens viktigaste beräkningar och den övergripande redovisningen av de konsoliderade räkenskaperna. |

Information till stöd för revisionsförklaringen

Revisionens omfattning, inriktning och karaktär

12.

Syftet med granskningen av tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper är att erhålla tillräckliga underlag för att kunna avgöra i vilken utsträckning alla inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och huruvida årsredovisningen ger en tillförlitlig bild av den finansiella ställningen vid årets slut. Iakttagelserna om räkenskapernas tillförlitlighet som beskrivs i punkt II i revisionsförklaringen bygger på en revision av de konsoliderade årsredovisningarna (17) och den konsoliderade rapporten om det finansiella genomförandet av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF (18). Revisionen omfattade ett lämpligt urval av revisionsåtgärder som var utformade så att underlagen för beloppen och uppgifterna skulle kunna granskas med hjälp av stickprov. Vid revisionen gjordes en bedömning av de redovisningsprinciper som tillämpats, ledningens viktigaste beräkningar och den övergripande redovisningen av de konsoliderade räkenskaperna.

17

18

13.

| 13. | De iakttagelser om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna som redovisas i punkt III–V i revisionsförklaringen bygger på följande: |
| --- | --- |

De iakttagelser om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna som redovisas i punkt III–V i revisionsförklaringen bygger på följande:

| a) | En utvärdering av systemen för övervakning och kontroll vid EuropeAids centrala avdelningar och vid fem delegationer (Kamerun, Gabon, Jamaica, Moçambique och Sierra Leone) som täcker åtta länder. |
| --- | --- |

a)

En utvärdering av systemen för övervakning och kontroll vid EuropeAids centrala avdelningar och vid fem delegationer (Kamerun, Gabon, Jamaica, Moçambique och Sierra Leone) som täcker åtta länder.

| b) | En granskning vid varje besökt delegation av ett statistiskt urval av transaktioner som täcker alla områden utom budgetstöd. Totalt 78 betalningar och 18 enskilda rättsliga åtaganden granskades. Arbetet inbegrep granskningar på plats av 21 projekt som var relaterade till dessa transaktioner. |
| --- | --- |

b)

En granskning vid varje besökt delegation av ett statistiskt urval av transaktioner som täcker alla områden utom budgetstöd. Totalt 78 betalningar och 18 enskilda rättsliga åtaganden granskades. Arbetet inbegrep granskningar på plats av 21 projekt som var relaterade till dessa transaktioner.

| c) | En granskning av budgetstödet till två av de besökta länderna (Moçambique och Sierra Leone). |
| --- | --- |

c)

En granskning av budgetstödet till två av de besökta länderna (Moçambique och Sierra Leone).

| d) | En granskning av 12 betalningar och två enskilda rättsliga åtaganden som beviljats av EuropeAids centrala avdelningar. |
| --- | --- |

d)

En granskning av 12 betalningar och två enskilda rättsliga åtaganden som beviljats av EuropeAids centrala avdelningar.

| e) | En granskning av 40 transaktioner som redan hade kontrollerats i efterhand av EuropeAids centrala avdelningar. |
| --- | --- |

e)

En granskning av 40 transaktioner som redan hade kontrollerats i efterhand av EuropeAids centrala avdelningar.

| f) | En granskning av den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från EuropeAids generaldirektör och processen vid utarbetandet av dem. |
| --- | --- |

f)

En granskning av den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från EuropeAids generaldirektör och processen vid utarbetandet av dem.

Räkenskapernas tillförlitlighet

| 14. | För andra året i rad måste kommissionen upprätta EUF:s årsredovisningar enligt principerna om periodiserad redovisning. |
| --- | --- |

14.

För andra året i rad måste kommissionen upprätta EUF:s årsredovisningar enligt principerna om periodiserad redovisning.

15.

| 15. | EUF:s övergång till det redovisningssystem som kommissionen redan använder för sin redovisning av budgetutgifter sköts upp från början av 2007 till början av 2008 för att EuropeAid skulle kunna se till att dess redovisningssystem blir kompatibelt med kommissionens allmänna redovisningssystem ABAC. Förseningen beror även på de tekniska och organisatoriska svårigheter som hänger samman med att ett nytt system införs vid alla AVS-delegationer. Det redovisningssystem som nu används har inte alla funktioner som behövs för en effektiv och ändamålsenlig rapportering av ekonomisk information enligt periodiseringsprincipen. Därför måste årliga periodiseringskorrigeringar av uppgifterna i räkenskaperna hanteras manuellt, vilket försvårar kontrollen av räkenskaperna. Dessutom kan inte den ekonomiska effekten av valutakursförändringar fastställas separat i redovisningssystemet, och dessa uppgifter kan heller inte extraheras manuellt (19). |
| --- | --- |

EUF:s övergång till det redovisningssystem som kommissionen redan använder för sin redovisning av budgetutgifter sköts upp från början av 2007 till början av 2008 för att EuropeAid skulle kunna se till att dess redovisningssystem blir kompatibelt med kommissionens allmänna redovisningssystem ABAC. Förseningen beror även på de tekniska och organisatoriska svårigheter som hänger samman med att ett nytt system införs vid alla AVS-delegationer. Det redovisningssystem som nu används har inte alla funktioner som behövs för en effektiv och ändamålsenlig rapportering av ekonomisk information enligt periodiseringsprincipen. Därför måste årliga periodiseringskorrigeringar av uppgifterna i räkenskaperna hanteras manuellt, vilket försvårar kontrollen av räkenskaperna. Dessutom kan inte den ekonomiska effekten av valutakursförändringar fastställas separat i redovisningssystemet, och dessa uppgifter kan heller inte extraheras manuellt (19).

19

| 15. | Räkenskapssystemets (”OLAS”) begränsningar torde lösas genom införandet av det nya redovisningssystemet (”ABAC-FED”) fr.o.m. 2008. |
| --- | --- |

15.

Räkenskapssystemets (”OLAS”) begränsningar torde lösas genom införandet av det nya redovisningssystemet (”ABAC-FED”) fr.o.m. 2008.

Korrigeringar i enlighet med periodiseringsprincipen av den kassabaserade redovisningen sker manuellt med stöd i allmänna uppgifter som hämtats från det nuvarande redovisningssystemet, vilket innebär att kodningen bygger på samma kontroller som den kassabaserade informationen.

Tack vare det nya redovisningssystemet kommer den ekonomiska effekten av variationerna i valutakurserna att kunna identifieras.

Antalet avtal i lokal valuta förväntas inte bli stort i förhållande till det totala antalet undertecknade avtal. Därför anser kommissionen inte att de potentiella växelkursfluktuationerna kommer att bli betydande i förhållande till räkenskaperna totalt sett.

| 16. | I verksamhetsrapporten för 2005 gjorde dock generaldirektören vid GD Budget en reservation med anledning av att det nya redovisningssystemet inte fanns tillgängligt eftersom detta försvårar kontrollerna och kan leda till att redovisningen av EUF:s räkenskaper blir bristfällig. Trots att det nya redovisningssystemet fortfarande inte har införts och räkenskaperna fortfarande måste läggas fram med hjälp av manuella korrigeringar, drog generaldirektören vid GD Budget tillbaka sin reservation i verksamhetsrapporten för 2006. |
| --- | --- |

16.

I verksamhetsrapporten för 2005 gjorde dock generaldirektören vid GD Budget en reservation med anledning av att det nya redovisningssystemet inte fanns tillgängligt eftersom detta försvårar kontrollerna och kan leda till att redovisningen av EUF:s räkenskaper blir bristfällig. Trots att det nya redovisningssystemet fortfarande inte har införts och räkenskaperna fortfarande måste läggas fram med hjälp av manuella korrigeringar, drog generaldirektören vid GD Budget tillbaka sin reservation i verksamhetsrapporten för 2006.

| 16. | Den reservation som först gjordes i 2004 års verksamhetsrapport kvarstod 2005 på grund av tvivel på att det lokala it-systemets (OLAS) förmåga att producera en första omgång helt periodiserade årsredovisningar. Dessutom infördes ytterligare mekanismer för kvalitetskontroll under perioden för avslutandet av räkenskaperna i slutet av året, och revisionsrätten lämnade en positiv revisionsförklaring avseende årsredovisningarna för 2005. |
| --- | --- |

16.

Den reservation som först gjordes i 2004 års verksamhetsrapport kvarstod 2005 på grund av tvivel på att det lokala it-systemets (OLAS) förmåga att producera en första omgång helt periodiserade årsredovisningar. Dessutom infördes ytterligare mekanismer för kvalitetskontroll under perioden för avslutandet av räkenskaperna i slutet av året, och revisionsrätten lämnade en positiv revisionsförklaring avseende årsredovisningarna för 2005.

| 17. | I årsredovisningen finns en avsättning för sådana kostnader som uppkommit under rapporteringsperioden men för vilka inga fakturor erhållits i slutet av året. Denna avsättning har beräknats statistiskt på grundval av ett antal antaganden och uppgår till 1 924 miljoner euro vilket motsvarar 92 % av totala skulder. Kommissionen har inte visat att de antaganden som ligger till grund för beräkningen är giltiga. |
| --- | --- |

17.

I årsredovisningen finns en avsättning för sådana kostnader som uppkommit under rapporteringsperioden men för vilka inga fakturor erhållits i slutet av året. Denna avsättning har beräknats statistiskt på grundval av ett antal antaganden och uppgår till 1 924 miljoner euro vilket motsvarar 92 % av totala skulder. Kommissionen har inte visat att de antaganden som ligger till grund för beräkningen är giltiga.

| 17. | Den statistiska metoden för att införa denna bestämmelse bygger på hypotesen att de omkostnader som uppstått till följd av det totala antalet avtal ligger i linje med följande budgetår. Validiteten i de antaganden som tillämpats av kommissionen motiveras av beständigheten i avtalens totala genomförandegrad (83 %) under fler budgetår i följd. Dessutom kommer den att verifieras på medellång sikt. Slutligen kommer den att finjusteras och förbättras på grundval av rekommendationer från en internationell revisionsbyrå. |
| --- | --- |

17.

Den statistiska metoden för att införa denna bestämmelse bygger på hypotesen att de omkostnader som uppstått till följd av det totala antalet avtal ligger i linje med följande budgetår. Validiteten i de antaganden som tillämpats av kommissionen motiveras av beständigheten i avtalens totala genomförandegrad (83 %) under fler budgetår i följd. Dessutom kommer den att verifieras på medellång sikt. Slutligen kommer den att finjusteras och förbättras på grundval av rekommendationer från en internationell revisionsbyrå.

| 18. | Misstag vid registreringen (20) påverkar riktigheten i vissa uppgifter som används vid utarbetningen av årsredovisningen framför allt när det gäller garantier. Beloppet för garantier som anges i anmärkning 1.12 i årsredovisningen uppgick till 723 miljoner euro vid utgången av 2006. Revisionsrättens revision visade dock både att några befintliga bankgarantier inte hade registrerats och att några registrerade garantier redan hade löpt ut eller frigjorts. Den uppskattade nettoeffekten av dessa fel innebär att värdet av garantierna redovisas för högt med 5,8 %. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen gör stora ansträngningar för att förbättra registreringen av garantier. |
| --- | --- |

18.

Misstag vid registreringen (20) påverkar riktigheten i vissa uppgifter som används vid utarbetningen av årsredovisningen framför allt när det gäller garantier. Beloppet för garantier som anges i anmärkning 1.12 i årsredovisningen uppgick till 723 miljoner euro vid utgången av 2006. Revisionsrättens revision visade dock både att några befintliga bankgarantier inte hade registrerats och att några registrerade garantier redan hade löpt ut eller frigjorts. Den uppskattade nettoeffekten av dessa fel innebär att värdet av garantierna redovisas för högt med 5,8 %. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen gör stora ansträngningar för att förbättra registreringen av garantier.

20

| 18. | Under år 2006 har omfattande åtgärder vidtagits av kommissionen för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som registreras i redovisningssystemet. Under arbetet med att avsluta de årliga räkenskaperna genomfördes ytterligare verifikationer för att sammanställa årliga räkenskaper. Därför förblir inverkan på årsräkenskaperna mycket begränsad och anses inte vara omfattande. |
| --- | --- |

18.

Under år 2006 har omfattande åtgärder vidtagits av kommissionen för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som registreras i redovisningssystemet. Under arbetet med att avsluta de årliga räkenskaperna genomfördes ytterligare verifikationer för att sammanställa årliga räkenskaper. Därför förblir inverkan på årsräkenskaperna mycket begränsad och anses inte vara omfattande.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Substansgranskning av transaktioner

Åtaganden

| 19. | Finansieringsöverenskommelsen mellan kommissionen och AVS-staten eller AVS-staterna skall enligt Cotonouavtalet (21) ingås senast sextio dagar efter kommissionens beslut. Revisionsrättens revision visade att ett stort antal finansieringsöverenskommelser inte hade undertecknats av mottagarlandet inom denna tidsfrist. |
| --- | --- |

19.

Finansieringsöverenskommelsen mellan kommissionen och AVS-staten eller AVS-staterna skall enligt Cotonouavtalet (21) ingås senast sextio dagar efter kommissionens beslut. Revisionsrättens revision visade att ett stort antal finansieringsöverenskommelser inte hade undertecknats av mottagarlandet inom denna tidsfrist.

21

| 19. | Kommissionen och mottagarländerna har inte brutit mot sextiodagarsregeln i Cotonouavtalet, eftersom denna regel gäller utformandet men inte undertecknandet av finansieringsavtal. Tidsfristen för finansieringsavtalen är den 31 december år N + 1 (artikel 54.2 i budgetförordningen tillämplig på nionde EDF). Som en form av försiktighetsåtgärd utarbetar kommissionen inte bara finansieringsavtal i nästan alla fall utan undertecknar också finansieringsavtalen inom 60 dagar efter kommissionens beslut. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen och mottagarländerna har inte brutit mot sextiodagarsregeln i Cotonouavtalet, eftersom denna regel gäller utformandet men inte undertecknandet av finansieringsavtal. Tidsfristen för finansieringsavtalen är den 31 december år N + 1 (artikel 54.2 i budgetförordningen tillämplig på nionde EDF). Som en form av försiktighetsåtgärd utarbetar kommissionen inte bara finansieringsavtal i nästan alla fall utan undertecknar också finansieringsavtalen inom 60 dagar efter kommissionens beslut.

| 20. | Ett antal fel som gäller enskilda rättsliga åtaganden påträffades när det gäller en FN-organisations efterlevnad av upphandlingsbestämmelser avseende publicitet och dokumentation och rättsligen föreskrivna bankgarantier för stöd till kontrakt (4 fel som påverkade 4 av 78 granskade transaktioner). |
| --- | --- |

20.

Ett antal fel som gäller enskilda rättsliga åtaganden påträffades när det gäller en FN-organisations efterlevnad av upphandlingsbestämmelser avseende publicitet och dokumentation och rättsligen föreskrivna bankgarantier för stöd till kontrakt (4 fel som påverkade 4 av 78 granskade transaktioner).

| 20. | Tre fall gäller förlängning av garantier som täcker avtal som är på väg att genomföras och som saknar återstående risk. |
| --- | --- |

20.

Tre fall gäller förlängning av garantier som täcker avtal som är på väg att genomföras och som saknar återstående risk.

I det sista fallet styrs relationerna mellan kommissionen och FN av ett ramavtal (FAFA) med specifika procedurbestämmelser.

Projektbetalningar

| 21. | Vid revisionsrättens granskning av betalningar som godkänts av EuropeAids centrala avdelningar påvisades inga fel. |
| --- | --- |

21.

Vid revisionsrättens granskning av betalningar som godkänts av EuropeAids centrala avdelningar påvisades inga fel.

22.

| 22. | Vid revisionsrättens granskning av betalningar som godkänts av delegationerna påvisades en väsentlig förekomst av fel (12 fel i 10 av 78 granskade transaktioner) som påverkade de granskade underliggande transaktionernas belopp. Felen gällde huvudsakligen följande: |
| --- | --- |

Vid revisionsrättens granskning av betalningar som godkänts av delegationerna påvisades en väsentlig förekomst av fel (12 fel i 10 av 78 granskade transaktioner) som påverkade de granskade underliggande transaktionernas belopp. Felen gällde huvudsakligen följande:

| — | Utgifternas stödberättigande, till exempel betalningar som skett utanför den tillåtna tidsperioden, betalning av moms, otillbörliga upphandlingsförfaranden (3 fel som påverkade 3 av 78 granskade transaktioner). |
| --- | --- |

—

Utgifternas stödberättigande, till exempel betalningar som skett utanför den tillåtna tidsperioden, betalning av moms, otillbörliga upphandlingsförfaranden (3 fel som påverkade 3 av 78 granskade transaktioner).

| — | Utbetalning av fel belopp, framför allt på grund av felaktiga beräkningar, men i några fall för att deklarerade kvantiteter inte motsvarade verkligheten (6 fel som påverkade 6 av 78 granskade transaktioner). |
| --- | --- |

—

Utbetalning av fel belopp, framför allt på grund av felaktiga beräkningar, men i några fall för att deklarerade kvantiteter inte motsvarade verkligheten (6 fel som påverkade 6 av 78 granskade transaktioner).

| — | Kostnader som inte underbyggdes av alla de handlingar som krävs (3 fel som påverkade 3 av 78 granskade transaktioner). |
| --- | --- |

—

Kostnader som inte underbyggdes av alla de handlingar som krävs (3 fel som påverkade 3 av 78 granskade transaktioner).

| 22. | Majoriteten av de fel som påvisats av revisionsrätten gäller betalningar som genomförts av kommissionen enligt avtalsbestämmelserna och reglerna, antingen på grundval av revisionsrapporten eller en avräkning upprättad av tillsynsmännen, detta med avseende på bestämmelserna i det allmänna regelverket. För övrigt bekräftar revisionsrapporterna lagligheten och korrektheten i utgifterna för berörda och analyserade projekt och avtal. |
| --- | --- |

22.

Majoriteten av de fel som påvisats av revisionsrätten gäller betalningar som genomförts av kommissionen enligt avtalsbestämmelserna och reglerna, antingen på grundval av revisionsrapporten eller en avräkning upprättad av tillsynsmännen, detta med avseende på bestämmelserna i det allmänna regelverket. För övrigt bekräftar revisionsrapporterna lagligheten och korrektheten i utgifterna för berörda och analyserade projekt och avtal.

En transaktion betraktades som felaktig av revisionsrätten, eftersom det fattades en revisionsberättelse för att förskottet skall kunna regleras. Detta var dock inte i strikt mening ett villkor för att godkänna förskottet. De återstående felen är räknefel av mindre betydelse.

| 23. | Merparten av felen beror på att tillsynsmännens och revisorernas kontroller varit otillräckliga (se punkterna 32 och 36). Resterande fel visar på brister i vissa av de kontroller som delegationerna utfört innan betalningarna godkändes (se punkt 34). Några fel, som avser förskottsbetalningar, kommer troligen att rättas till vid en senare betalning eller vid slutbetalning. Trots de brister som redan har konstaterats kan planerade revisioner bidra till att några andra fel upptäcks och rättas till. De fel som återstår är ändå väsentliga, även efter dessa eventuella kommande korrigeringar. |
| --- | --- |

23.

Merparten av felen beror på att tillsynsmännens och revisorernas kontroller varit otillräckliga (se punkterna 32 och 36). Resterande fel visar på brister i vissa av de kontroller som delegationerna utfört innan betalningarna godkändes (se punkt 34). Några fel, som avser förskottsbetalningar, kommer troligen att rättas till vid en senare betalning eller vid slutbetalning. Trots de brister som redan har konstaterats kan planerade revisioner bidra till att några andra fel upptäcks och rättas till. De fel som återstår är ändå väsentliga, även efter dessa eventuella kommande korrigeringar.

| 23. | Majoriteten av de omnämnda fallen gäller utbetalningar som gjorts på grundval av revisionsberättelser upprättade av tillsynsmännen som kan bli föremål för korrigeringar i samband med de slutliga betalningarna. |
| --- | --- |

23.

Majoriteten av de omnämnda fallen gäller utbetalningar som gjorts på grundval av revisionsberättelser upprättade av tillsynsmännen som kan bli föremål för korrigeringar i samband med de slutliga betalningarna.

Kommissionen konstaterar att mängden återstående fel inte är omfattande.

| 24. | Revisionsrätten upptäckte också andra upprepade fel som kan påverka beloppet för de underliggande transaktionerna; dessa fel gällde huvudsakligen efterlevnaden av bestämmer om extern revision och verifierande underlag (6 fel som påverkade 6 av 78 granskade transaktioner). Även fel som inte påverkar beloppet för de underliggande transaktionerna påträffades, såsom att ändringar i kontrakt tillämpades i förtid och att det ekonomiska stödet från EUF inte synliggjordes tillräckligt (12 fel som påverkade 12 av 78 granskade transaktioner). |
| --- | --- |

24.

Revisionsrätten upptäckte också andra upprepade fel som kan påverka beloppet för de underliggande transaktionerna; dessa fel gällde huvudsakligen efterlevnaden av bestämmer om extern revision och verifierande underlag (6 fel som påverkade 6 av 78 granskade transaktioner). Även fel som inte påverkar beloppet för de underliggande transaktionerna påträffades, såsom att ändringar i kontrakt tillämpades i förtid och att det ekonomiska stödet från EUF inte synliggjordes tillräckligt (12 fel som påverkade 12 av 78 granskade transaktioner).

| 24. | Kommissionen anstränger sig för att genomföra utvecklingshjälpen effektivt, samtidigt som den tar hänsyn till formella frågor och realiteterna på fältet. |
| --- | --- |

24.

Kommissionen anstränger sig för att genomföra utvecklingshjälpen effektivt, samtidigt som den tar hänsyn till formella frågor och realiteterna på fältet.

Budgetstöd

| 25. | Enligt Cotonouavtalet skall budgetstöd beviljas endast om förvaltningen av offentliga medel sker på ett öppet, ansvarsfullt och effektivt sätt (22). Kommissionen tolkar detta villkor på ett dynamiskt sätt (23). Den anser att de brister som påverkar förvaltningen av de offentliga finanserna när finansieringsbeslutet fattas inte utgör ett hinder för att påbörja budgetstödprogrammet under förutsättning att det finns en vilja att reformera och reformerna i sig bedöms som tillfredsställande. |
| --- | --- |

25.

Enligt Cotonouavtalet skall budgetstöd beviljas endast om förvaltningen av offentliga medel sker på ett öppet, ansvarsfullt och effektivt sätt (22). Kommissionen tolkar detta villkor på ett dynamiskt sätt (23). Den anser att de brister som påverkar förvaltningen av de offentliga finanserna när finansieringsbeslutet fattas inte utgör ett hinder för att påbörja budgetstödprogrammet under förutsättning att det finns en vilja att reformera och reformerna i sig bedöms som tillfredsställande.

22

23

26.

| 26. | Revisionsrättens revision i Sierra Leone visade att kommissionen inte kan visa att den har följt ovannämnda bestämmelser i Cotonouavtalet, särskilt mot bakgrund av dess ”dynamiska tolkning”. Kommissionen tenderar att förlita sig på indikatorer som skall förutsäga kommande framsteg när den fattar beslut om utbetalningar. Det kan ifrågasättas om dessa förutsägelser stämmer. De indikatorer som skall mäta framstegen i den offentliga ekonomiska förvaltningen visar heller inte alltid tydligt vilka framsteg som gjorts. En del information som använts för att mäta framsteg i förhållande till den gemensamma handlingsplanen var överdrivet optimistisk, och de uppgifter man förlitade sig på kontrollerades inte med tillräcklig strikthet, framför allt med hänsyn till att inga offentliga räkenskaper hade upprättats. När revisionsrätten genomförde sin revision (24) avsåg de senast publicerade räkenskaperna från centralregeringen räkenskapsåret 2001. Principerna om öppenhet och redovisningsskyldighet kan inte följas utan att årliga räkenskaper läggs fram i tid eftersom de utgör en mycket viktig del av förvaltningen av offentliga utgifter. Detta innebär att efterlevnaden av Cotonouavtalet inte kan garanteras. |
| --- | --- |

Revisionsrättens revision i Sierra Leone visade att kommissionen inte kan visa att den har följt ovannämnda bestämmelser i Cotonouavtalet, särskilt mot bakgrund av dess ”dynamiska tolkning”. Kommissionen tenderar att förlita sig på indikatorer som skall förutsäga kommande framsteg när den fattar beslut om utbetalningar. Det kan ifrågasättas om dessa förutsägelser stämmer. De indikatorer som skall mäta framstegen i den offentliga ekonomiska förvaltningen visar heller inte alltid tydligt vilka framsteg som gjorts. En del information som använts för att mäta framsteg i förhållande till den gemensamma handlingsplanen var överdrivet optimistisk, och de uppgifter man förlitade sig på kontrollerades inte med tillräcklig strikthet, framför allt med hänsyn till att inga offentliga räkenskaper hade upprättats. När revisionsrätten genomförde sin revision (24) avsåg de senast publicerade räkenskaperna från centralregeringen räkenskapsåret 2001. Principerna om öppenhet och redovisningsskyldighet kan inte följas utan att årliga räkenskaper läggs fram i tid eftersom de utgör en mycket viktig del av förvaltningen av offentliga utgifter. Detta innebär att efterlevnaden av Cotonouavtalet inte kan garanteras.

24

| 26. | Upprättandet av offentliga räkenskaper är ett av flera inslag i ett robust system för offentlig upphandling. Ett beslut om utbetalningen av den första fasta delen av beloppet fattas inom ramen för övergripande övervakning som innebär en bedömning av utförandet (dvs. kontroll mot de allmänna villkoren i finansieringsöverenskommelsen på grundval av rapporter från regeringen och andra organ) liksom olika diagnoser av det övergripande systemet för offentlig upphandling (25). Regeringen överlämnar varje år en lägesrapport till givarna för att informera dem om framsteg i arbetet med att reformera systemet för offentlig upphandling. Kommissionen använder sig av all annan information som gör att den kan bedöma den senaste utvecklingen av reformerma av systemet för offentlig upphandling innan beslutet om utbetalning fattas. |
| --- | --- |

26.

Upprättandet av offentliga räkenskaper är ett av flera inslag i ett robust system för offentlig upphandling. Ett beslut om utbetalningen av den första fasta delen av beloppet fattas inom ramen för övergripande övervakning som innebär en bedömning av utförandet (dvs. kontroll mot de allmänna villkoren i finansieringsöverenskommelsen på grundval av rapporter från regeringen och andra organ) liksom olika diagnoser av det övergripande systemet för offentlig upphandling (25). Regeringen överlämnar varje år en lägesrapport till givarna för att informera dem om framsteg i arbetet med att reformera systemet för offentlig upphandling. Kommissionen använder sig av all annan information som gör att den kan bedöma den senaste utvecklingen av reformerma av systemet för offentlig upphandling innan beslutet om utbetalning fattas.

25

Beslutet att betala ut den fasta delen grundar sig på i) information om upprättandet av offentliga räkenskaper som framstod som realistisk vid den tidpunkten, ii) en bedömning av framstegen i resten av reformprogrammet.

Dialogen med och uppföljningen av MDBS-givarna (Multi Donor Budget Support) i frågor som gäller upprättandet av offentliga räkenskaper givit vissa resultat. I juni 2007 hade alla oavklarade offentliga räkenskaper gåttigenom.

Med tanke på framstegen med att stärka Sierra Leones system för offentlig upphandling och den djupanalys som utförts av delegationen, anser kommissionen att den tillräckligt rigoröst har granskat tillgängliga uppgifter och agerat helt i enlighet med bestämmelserna i Cotonouavtalet.

| 27. | Vid revisionsrättens revision i Moçambique framkom bevis på att delegationens övervakning av reformerna av de offentliga finanserna fungerar väl. Finansieringsöverenskommelsen beskriver relativt tydligt sambandet mellan påvisade brister i den offentliga ekonomiska förvaltningen, vidtagna eller planerade åtgärder och villkoren för utbetalning av ekonomiskt stöd från EUF. Det framgår däremot inte på ett tillräckligt formellt och strukturerat sätt att mottagarlandet har ett lämpligt långfristigt reformprogram som skall avhjälpa alla betydande brister i den offentliga ekonomiska förvaltningen. De resultatindikatorer som används medger inte en heltäckande bedömning av hur ändamålsenliga systemen för förvaltning av offentliga finanser är. Alltför liten vikt har även lagts vid åtgärder för korruptionsbekämpning. Relationerna och dialogen mellan givarna, däribland kommissionen, och det nationella revisionsorganet har förbättrats på senare tid. De önskvärda kontakterna med parlamentet har inte utvecklats i samma omfattning. |
| --- | --- |

27.

Vid revisionsrättens revision i Moçambique framkom bevis på att delegationens övervakning av reformerna av de offentliga finanserna fungerar väl. Finansieringsöverenskommelsen beskriver relativt tydligt sambandet mellan påvisade brister i den offentliga ekonomiska förvaltningen, vidtagna eller planerade åtgärder och villkoren för utbetalning av ekonomiskt stöd från EUF. Det framgår däremot inte på ett tillräckligt formellt och strukturerat sätt att mottagarlandet har ett lämpligt långfristigt reformprogram som skall avhjälpa alla betydande brister i den offentliga ekonomiska förvaltningen. De resultatindikatorer som används medger inte en heltäckande bedömning av hur ändamålsenliga systemen för förvaltning av offentliga finanser är. Alltför liten vikt har även lagts vid åtgärder för korruptionsbekämpning. Relationerna och dialogen mellan givarna, däribland kommissionen, och det nationella revisionsorganet har förbättrats på senare tid. De önskvärda kontakterna med parlamentet har inte utvecklats i samma omfattning.

| 27. | De indikatorer för offentlig upphandling som används av utvecklingsparterna och EG för att minska fattigdomen för parterna inom utvecklingsarbetet är i första hand avsedda att möjliggöra en kontroll av de ändringar som reformerna av de offentliga räkenskaperna medför, vilken riktning de tar och hur omfattande de är. Det är därför huvudsakligen fråga om processuella indikatorer. |
| --- | --- |

27.

De indikatorer för offentlig upphandling som används av utvecklingsparterna och EG för att minska fattigdomen för parterna inom utvecklingsarbetet är i första hand avsedda att möjliggöra en kontroll av de ändringar som reformerna av de offentliga räkenskaperna medför, vilken riktning de tar och hur omfattande de är. Det är därför huvudsakligen fråga om processuella indikatorer.

Kommissionen anser att finansieringsöverenskommelsen på ett tillräckligt ingående sätt har visat vad reformprogrammet innebär för att tackla svagheterna i den offentliga upphandlingen, men kommissionen medger att genom den utbredda tillämpningen av bedömningar inom ramen för programmet för offentliga utgifter och ekonomisk ansvarighet kommer analysen av den offentliga upphandlingen att bli mer formaliserad och bättre strukturerad.

Vad gäller uppmärksamheten på senare tid på frågor som rör korruption innehåller den resultatbedömningsram som används av samtliga 19 givare tre indikatorer som avser korruption. Eftersom frågor som rör korruption måste ses i ett större sammanhang och inte enbart gäller budgetstöd utan all utveckling fördjupar sig EG dessutom i korruption inom ramen för sitt rättsliga utvecklingsprogram.

Den årliga verksamhetsrapporten från EuropeAids generaldirektör

| 28. | I verksamhetsrapporten från EuropeAids generaldirektör presenteras vad som har uppnåtts politiskt, hur avdelningarnas förvaltning har fungerat och vad som är de viktigaste resultaten av kontrollerna. Den avspeglar också kommissionens uppföljning av rekommendationer från revisionsrätten, tjänsten för internrevision och EuropeAids internrevisionsfunktion. |
| --- | --- |

28.

I verksamhetsrapporten från EuropeAids generaldirektör presenteras vad som har uppnåtts politiskt, hur avdelningarnas förvaltning har fungerat och vad som är de viktigaste resultaten av kontrollerna. Den avspeglar också kommissionens uppföljning av rekommendationer från revisionsrätten, tjänsten för internrevision och EuropeAids internrevisionsfunktion.

29.

| 29. | EuropeAids generaldirektör förklarade att han hade uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som inrättats gav de garantier som behövdes när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Vid revisionsrättens revision konstaterades dock att systemen för övervakning och kontroll bör förbättras så att förekomsten av fel minskar. |
| --- | --- |

EuropeAids generaldirektör förklarade att han hade uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som inrättats gav de garantier som behövdes när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Vid revisionsrättens revision konstaterades dock att systemen för övervakning och kontroll bör förbättras så att förekomsten av fel minskar.

| 29. | Tack vare övervaknings- och kontrollsystemet kunde generaldirektören lämna en rimlig garanti om att de transaktioner som genomförts av EuropeAid 2006 varit lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

29.

Tack vare övervaknings- och kontrollsystemet kunde generaldirektören lämna en rimlig garanti om att de transaktioner som genomförts av EuropeAid 2006 varit lagliga och korrekta.

Kommissionen medger till fullo att det finns utrymme för förbättringar.

System för övervakning och kontroll

Övergripande kontrollstrategi

| 30. | Många kontrollaktiviteter utförs av många olika aktörer med syftet att kontrollera att transaktionerna är lagliga och korrekta. Stödmottagarna, tillsynsmännen, AVS-staterna, delegationerna och EuropeAids centrala avdelningar kontrollerar transaktionerna innan de godkänns. Därefter övervakas och kontrolleras de av delegationerna, EuropeAids centrala avdelningar och den interna revisionsfunktionen. EuropeAid har ännu inte utvecklat en övergripande kontrollstrategi. Revisionsrätten har vid flera tillfällen (26) betonat att en sådan strategi måste utvecklas för att dessa olika kontrollaktiviteter skall bli effektiva och ändamålsenliga. EuropeAid har för avsikt att formulera denna kontrollstrategi under 2007. |
| --- | --- |

30.

Många kontrollaktiviteter utförs av många olika aktörer med syftet att kontrollera att transaktionerna är lagliga och korrekta. Stödmottagarna, tillsynsmännen, AVS-staterna, delegationerna och EuropeAids centrala avdelningar kontrollerar transaktionerna innan de godkänns. Därefter övervakas och kontrolleras de av delegationerna, EuropeAids centrala avdelningar och den interna revisionsfunktionen. EuropeAid har ännu inte utvecklat en övergripande kontrollstrategi. Revisionsrätten har vid flera tillfällen (26) betonat att en sådan strategi måste utvecklas för att dessa olika kontrollaktiviteter skall bli effektiva och ändamålsenliga. EuropeAid har för avsikt att formulera denna kontrollstrategi under 2007.

26

| 30. | Kommissionen är väl medveten om behovet av att ha och tillämpa en kontrollstrategi som är kostnadseffektiv. Den kontrollstrategi som tillämpas inbegriper också revisioner, utvärderingar och bedömningar samt övervakning och kontroller. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen är väl medveten om behovet av att ha och tillämpa en kontrollstrategi som är kostnadseffektiv. Den kontrollstrategi som tillämpas inbegriper också revisioner, utvärderingar och bedömningar samt övervakning och kontroller.

I enlighet med domstolens yttrande nr 2/2004 och enligt principerna i detta genomfördes en bedömning av brister i juli 2005 som följdes av en ambitiös handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll, vilken antogs av kommissionen i januari 2006.

Stödmottagare

| 31. | Små enheter som hanterar programkostnadsförslag (27) och stödmottagare som är parter i en bidragsöverenskommelse har enkla kontrollsystem och har inte alltid redovisningssystem som är anpassade för bokföring av projektutgifter. |
| --- | --- |

31.

Små enheter som hanterar programkostnadsförslag (27) och stödmottagare som är parter i en bidragsöverenskommelse har enkla kontrollsystem och har inte alltid redovisningssystem som är anpassade för bokföring av projektutgifter.

27

| 31. | Den praktiska vägledningen för programbedömningar kräver organisationer som sköter dem för att ett lämpligt redovisningssystem skall kunna registrera projektutgifter och fördelningen av ansvaret mellan revisorn och utanordnaren. Fortbildning anordnas regelbundet för att stärka förvaltningskapaciteten. |
| --- | --- |

31.

Den praktiska vägledningen för programbedömningar kräver organisationer som sköter dem för att ett lämpligt redovisningssystem skall kunna registrera projektutgifter och fördelningen av ansvaret mellan revisorn och utanordnaren. Fortbildning anordnas regelbundet för att stärka förvaltningskapaciteten.

Tillsynsmännen

| 32. | För viktiga kontrakt avseende byggentreprenader, varor och tjänster skall det utses en extern tillsynsman som skall leda och övervaka genomförandet. Revisionsrättens revision visade att kvaliteten på tillsynsmännens kontroller varierade avsevärt (se punkt 23). |
| --- | --- |

32.

För viktiga kontrakt avseende byggentreprenader, varor och tjänster skall det utses en extern tillsynsman som skall leda och övervaka genomförandet. Revisionsrättens revision visade att kvaliteten på tillsynsmännens kontroller varierade avsevärt (se punkt 23).

| 32. | Det övervakningssystem som införts genom tjänsteavtalen utgör en integrerad del av kontrollsystemet och beskrivs i de allmänna föreskrifterna (beslut 3/90). Kommissionen han påtagligt förbättra systemet särskilt genom att se till att samma enhet utformar och kontrollerar tjänsternas utförande. De redovisningar som gjorts av tillsyningsmannen kontrolleras av delegationerna. Redovisningarna blir inte definitiva och kan korrigeras till dess att de slutligen godkänts. |
| --- | --- |

32.

Det övervakningssystem som införts genom tjänsteavtalen utgör en integrerad del av kontrollsystemet och beskrivs i de allmänna föreskrifterna (beslut 3/90). Kommissionen han påtagligt förbättra systemet särskilt genom att se till att samma enhet utformar och kontrollerar tjänsternas utförande. De redovisningar som gjorts av tillsyningsmannen kontrolleras av delegationerna. Redovisningarna blir inte definitiva och kan korrigeras till dess att de slutligen godkänts.

AVS-staterna

| 33. | Kommissionen fortsatte sina ansträngningar att öka kapaciteten inom de nationella utanordnarnas administrationer genom att ge tekniskt stöd, utrustning och utbildning för att deras kontroll av EUF-utgifter skall bli ändamålsenlig. Resultatet varierar, huvudsakligen på grund av AVS-staternas bristande engagemang. Detta innebär att många delegationer endast i begränsad utsträckning kan förlita sig på de kontroller som utförs av de nationella utanordnarnas administrationer, vilket resulterar i en tyngre arbetsbörda. |
| --- | --- |

33.

Kommissionen fortsatte sina ansträngningar att öka kapaciteten inom de nationella utanordnarnas administrationer genom att ge tekniskt stöd, utrustning och utbildning för att deras kontroll av EUF-utgifter skall bli ändamålsenlig. Resultatet varierar, huvudsakligen på grund av AVS-staternas bristande engagemang. Detta innebär att många delegationer endast i begränsad utsträckning kan förlita sig på de kontroller som utförs av de nationella utanordnarnas administrationer, vilket resulterar i en tyngre arbetsbörda.

| 33. | Fortbildning anordnas regelbundet i AVS-länderna för att stärka den administrativa kapaciteten. Under 2006 anordnades 21 fortbildningskurser om finansierings- och kontraktsförfaranden inom EUF. |
| --- | --- |

33.

Fortbildning anordnas regelbundet i AVS-länderna för att stärka den administrativa kapaciteten. Under 2006 anordnades 21 fortbildningskurser om finansierings- och kontraktsförfaranden inom EUF.

Delegationerna

| 34. | Godkännandet av varje enskild betalning sker enligt ett förfarande som innebär att checklistor för kontrollerna fylls i och att fem personer ger sitt godkännande. En del av de fel som revisionsrätten fann borde ha upptäckts och korrigerats i detta skede (se punkt 23), vilket tyder på att kvaliteten på vissa av de kontroller som utförts är bristfällig. Detta förvärras av att delegationens personal inte i tillräcklig utsträckning är ute på fältet för att övervaka tillsynsmännens arbete. |
| --- | --- |

34.

Godkännandet av varje enskild betalning sker enligt ett förfarande som innebär att checklistor för kontrollerna fylls i och att fem personer ger sitt godkännande. En del av de fel som revisionsrätten fann borde ha upptäckts och korrigerats i detta skede (se punkt 23), vilket tyder på att kvaliteten på vissa av de kontroller som utförts är bristfällig. Detta förvärras av att delegationens personal inte i tillräcklig utsträckning är ute på fältet för att övervaka tillsynsmännens arbete.

| 34. | Som revisionsrätten säger har kommissionen infört ekonomihanteringsprocesser och standardiserade checklistor för varje transaktion. Detta innebär att de verifikationer som gjorts av delegationerna i samband med delegeringen av transaktionerna harmoniseras och kvalitetssäkras. |
| --- | --- |

34.

Som revisionsrätten säger har kommissionen infört ekonomihanteringsprocesser och standardiserade checklistor för varje transaktion. Detta innebär att de verifikationer som gjorts av delegationerna i samband med delegeringen av transaktionerna harmoniseras och kvalitetssäkras.

Tack vare den decentraliserade styrningen av stöden kommer delegationens närvaro på fältet att stärkas.

| 35. | Revisionen av utgifter, vilken oftast läggs ut på privata revisionsbyråer, utgör en av de viktigaste delarna i kommissionens system för övervakning och kontroll. Dessa revisioner utförs i allmänhet i slutet av perioden för genomförande av ett åtagande i syfte att granska och godkänna utgifter och avsluta projekt. De är inte avsedda att bedöma system och bidrar inte till att förebygga systemfel. Antalet planerade revisioner i delegationernas ursprungliga granskningsplan för 2006 var 649 (28). Antalet revisioner som delegationerna faktiskt beställde var betydligt lägre än det planerade antalet (29), delvis beroende på delegationernas begränsade kapacitet att organisera och följa upp revisioner. |
| --- | --- |

35.

Revisionen av utgifter, vilken oftast läggs ut på privata revisionsbyråer, utgör en av de viktigaste delarna i kommissionens system för övervakning och kontroll. Dessa revisioner utförs i allmänhet i slutet av perioden för genomförande av ett åtagande i syfte att granska och godkänna utgifter och avsluta projekt. De är inte avsedda att bedöma system och bidrar inte till att förebygga systemfel. Antalet planerade revisioner i delegationernas ursprungliga granskningsplan för 2006 var 649 (28). Antalet revisioner som delegationerna faktiskt beställde var betydligt lägre än det planerade antalet (29), delvis beroende på delegationernas begränsade kapacitet att organisera och följa upp revisioner.

28

29

| 35. | Externa revisioner är ett av inslagen i EuropeAids interna kontrollsystem och en av flera kontroller som görs av laglighet och korrekthet i transaktionerna. |
| --- | --- |

35.

Externa revisioner är ett av inslagen i EuropeAids interna kontrollsystem och en av flera kontroller som görs av laglighet och korrekthet i transaktionerna.

I nödvändiga fall genomförs revisioner i ett tidigt skede av projektets genomförande för att få fram information om hur avtalspartens förvaltning och kontrollsystem fungerar.

Bland de åtgärder som vidtas torde de nya direktiven och andra riktlinjer positivt påverka ett tidigt genomförande av den årliga revisionsplanen.

| 36. | De revisioner som initieras av delegationerna omfattas inte av standarddirektiv som tydligt anger där revisionsmål och väsentlighetsgränser. Som en följd härav varierar kvaliteten på de externa revisionerna, och även formen på uttalandena och ytterligare upplysningar i granskningsrapporterna varierar i stor utsträckning. Detta begränsar avsevärt det bidrag som denna potentiellt viktiga källa till säkerhet kan ge till den övergripande kontrollen. |
| --- | --- |

36.

De revisioner som initieras av delegationerna omfattas inte av standarddirektiv som tydligt anger där revisionsmål och väsentlighetsgränser. Som en följd härav varierar kvaliteten på de externa revisionerna, och även formen på uttalandena och ytterligare upplysningar i granskningsrapporterna varierar i stor utsträckning. Detta begränsar avsevärt det bidrag som denna potentiellt viktiga källa till säkerhet kan ge till den övergripande kontrollen.

| 36. | De detaljer som nämns av revisionsrätten ingår redan i de normala revisionsmetoder som tillämpas av de revisionsbyråer som genomför revisioner av externt stöd. |
| --- | --- |

36.

De detaljer som nämns av revisionsrätten ingår redan i de normala revisionsmetoder som tillämpas av de revisionsbyråer som genomför revisioner av externt stöd.

I de standarddirektiv som har antagits av EuropeAid definieras tydligt målen och väsentlighetsgränserna. Därmed harmoniseras bedömningarna på ett bättre sätt, varigenom det bidrag som detta kontrollinstrument lämnar ytterligare kan förbättras.

Den övervakning som EuropeAids centrala avdelningar utför

| 37. | Den övervakning av genomförandet av EUF som EuropeAids centrala avdelningar utför inbegriper en rad olika aktiviteter, bland annat riskbedömning, genomgång av förvaltningsrapporter och av ett urval av externa granskningsrapporter och analys av den styrningsinformation som finns i redovisningssystemet. |
| --- | --- |

37.

Den övervakning av genomförandet av EUF som EuropeAids centrala avdelningar utför inbegriper en rad olika aktiviteter, bland annat riskbedömning, genomgång av förvaltningsrapporter och av ett urval av externa granskningsrapporter och analys av den styrningsinformation som finns i redovisningssystemet.

38.

| 38. | EuropeAid har integrerat riskhanteringen i den årliga förvaltningsplanen för att riskerna skall identifieras på ett stadium då förebyggande åtgärder kan sättas in. Det har upprättats ett register över risker som även innehåller en handlingsplan för hur riskerna skall minskas. Registret kontrolleras och uppdateras regelbundet. Riskhanteringen på delegationsnivå är emellertid ofta formell, vilket begränsar dess bidrag till EuropeAids riskbedömning. Den är en självbedömning baserad på risker som fastställts i förväg som genomförs utan att berörda parter medverkar och som inte följs upp med en handlingsplan. |
| --- | --- |

EuropeAid har integrerat riskhanteringen i den årliga förvaltningsplanen för att riskerna skall identifieras på ett stadium då förebyggande åtgärder kan sättas in. Det har upprättats ett register över risker som även innehåller en handlingsplan för hur riskerna skall minskas. Registret kontrolleras och uppdateras regelbundet. Riskhanteringen på delegationsnivå är emellertid ofta formell, vilket begränsar dess bidrag till EuropeAids riskbedömning. Den är en självbedömning baserad på risker som fastställts i förväg som genomförs utan att berörda parter medverkar och som inte följs upp med en handlingsplan.

| 38. | Delegationerna genomför en årlig riskbedömning med stöd i en harmoniserad och särskilt avpassad metod som hjälper dem att identifiera påtagliga risker och lämpliga åtgärder i förhållande till målen i den årliga förvaltningsplanen samt att konsolidera resultaten på central nivå. Vart och ett av de geografiska direktoraten erhåller resultaten av arbetet. |
| --- | --- |

38.

Delegationerna genomför en årlig riskbedömning med stöd i en harmoniserad och särskilt avpassad metod som hjälper dem att identifiera påtagliga risker och lämpliga åtgärder i förhållande till målen i den årliga förvaltningsplanen samt att konsolidera resultaten på central nivå. Vart och ett av de geografiska direktoraten erhåller resultaten av arbetet.

Av anvisningarna inför utarbetandet av 2007 års förvaltningsplan för EuropeAid framgår tydligt att resultaten av den senaste riskbedömning som gjorts vid delegationerna (och som bifogats anvisningarna) skall beaktas.

Delegationerna kommer att uppmuntras att fortsätta sitt deltagande i riskhanteringsarbetet.

| 39. | Risken för projektutgifter som inte är stödberättigande anses vara betydande. Den åtgärd som anges för att hantera denna risk är inriktad på aktiviteter som gör det möjligt att upptäcka icke stödberättigande utgifter, till exempel externa revisioner. I åtgärden ingår inga aktiviteter som kan minska eller eliminera de icke stödberättigande utgifterna. Revisionsrätten konstaterar dock att det i denna åtgärdsplan anges att EuropeAids övergripande kontrollstrategi skall formaliseras. |
| --- | --- |

39.

Risken för projektutgifter som inte är stödberättigande anses vara betydande. Den åtgärd som anges för att hantera denna risk är inriktad på aktiviteter som gör det möjligt att upptäcka icke stödberättigande utgifter, till exempel externa revisioner. I åtgärden ingår inga aktiviteter som kan minska eller eliminera de icke stödberättigande utgifterna. Revisionsrätten konstaterar dock att det i denna åtgärdsplan anges att EuropeAids övergripande kontrollstrategi skall formaliseras.

| 39. | Den årliga riskbedömningen innebär en övergripande riskbedömning som kompletterar andra och mer detaljerade riskanalyser, som exempelvis genomförs i samband med upprättandet av den årliga revisionsplanen. Denna riskbedömning är inriktad på återstående risk och tar hänsyn till kontrollen och andra åtgärder som redan vidtagits. |
| --- | --- |

39.

Den årliga riskbedömningen innebär en övergripande riskbedömning som kompletterar andra och mer detaljerade riskanalyser, som exempelvis genomförs i samband med upprättandet av den årliga revisionsplanen. Denna riskbedömning är inriktad på återstående risk och tar hänsyn till kontrollen och andra åtgärder som redan vidtagits.

Åtgärderna är främst inriktade på frågor som påverkar den övergripande förvaltningen av externt stöd, inklusive delegationer. EuropeAid har åtagit sig att formalisera den övergripande kontrollstrategin före slutet av 2007.

| 40. | Det viktigaste redskapet för övervakning av delegationerna är förvaltningsrapporterna om externt bistånd som delegationerna utarbetar var sjätte månad. Genom dessa återkommande informationsrapporter lämnar delegationer med delegerad förvaltning den viktigaste informationen om intern organisation, projektgenomförande och externa revisioner till EuropeAids centrala avdelningar. Trots att rapportmallarna förbättrades 2006 har revisionsrättens revision visat att delegationernas rapporteringsrutiner inte är konsekventa och att rapporterna ger begränsad information om resultaten av externa revisioner och om uppföljningen av dem. |
| --- | --- |

40.

Det viktigaste redskapet för övervakning av delegationerna är förvaltningsrapporterna om externt bistånd som delegationerna utarbetar var sjätte månad. Genom dessa återkommande informationsrapporter lämnar delegationer med delegerad förvaltning den viktigaste informationen om intern organisation, projektgenomförande och externa revisioner till EuropeAids centrala avdelningar. Trots att rapportmallarna förbättrades 2006 har revisionsrättens revision visat att delegationernas rapporteringsrutiner inte är konsekventa och att rapporterna ger begränsad information om resultaten av externa revisioner och om uppföljningen av dem.

| 40. | Övervakningen av genomförandet av delegationernas förvaltning omfattar ett stort antal åtgärder och verktyg, inklusive förvaltningsrapporterna i vilka delegationerna återrapporterar till huvudkontoren om genomförandet av den årliga revisionsplanen. Delegationerna uppmanas också att framhålla nyckelaspekter av transaktionernas laglighet och korrekthet, särskilt när dessa gäller frågor som går utöver det enskilda projektet och är av allmänt intresse för huvudkontoret. Förvaltningsrapporterna är emellertid inte rätt verktyg för att genomföra en heltäckande analys av alla uppgifter i samtliga rapporter som inkommit under rapportperioden. |
| --- | --- |

40.

Övervakningen av genomförandet av delegationernas förvaltning omfattar ett stort antal åtgärder och verktyg, inklusive förvaltningsrapporterna i vilka delegationerna återrapporterar till huvudkontoren om genomförandet av den årliga revisionsplanen. Delegationerna uppmanas också att framhålla nyckelaspekter av transaktionernas laglighet och korrekthet, särskilt när dessa gäller frågor som går utöver det enskilda projektet och är av allmänt intresse för huvudkontoret. Förvaltningsrapporterna är emellertid inte rätt verktyg för att genomföra en heltäckande analys av alla uppgifter i samtliga rapporter som inkommit under rapportperioden.

| 41. | Som revisionsrätten redan har påpekat i sina två föregående årsrapporter finns det ingen centraliserad styrningsinformation om räckvidden och resultaten av de revisioner som delegationerna initierat. Det betyder att den säkerhet som kan uppnås med hjälp av dessa revisioner är mycket mindre än vad den skulle vara om det fanns ett tillförlitligt system för styrningsinformation. Datorverktyget Cris-Audit utvecklades för att övervaka revisioner och analysera resultaten av dem, men levererar fortfarande inte de förväntade resultaten eftersom det inte är färdigutvecklat och de nödvändiga uppgifterna inte har förts in i systemet. Cris-Audit kommer enligt planeringen att modifieras, men det är för närvarande ingen prioriterad uppgift. |
| --- | --- |

41.

Som revisionsrätten redan har påpekat i sina två föregående årsrapporter finns det ingen centraliserad styrningsinformation om räckvidden och resultaten av de revisioner som delegationerna initierat. Det betyder att den säkerhet som kan uppnås med hjälp av dessa revisioner är mycket mindre än vad den skulle vara om det fanns ett tillförlitligt system för styrningsinformation. Datorverktyget Cris-Audit utvecklades för att övervaka revisioner och analysera resultaten av dem, men levererar fortfarande inte de förväntade resultaten eftersom det inte är färdigutvecklat och de nödvändiga uppgifterna inte har förts in i systemet. Cris-Audit kommer enligt planeringen att modifieras, men det är för närvarande ingen prioriterad uppgift.

| 41. | EuropeAid har utvecklat lämpliga verktyg för att genomföra revisioner samtidigt som flera mekanismer bidrar till deras kvalitetskontroll samt till konsolidering och utnyttjande av systemanmärkningar i samband med revisionen. |
| --- | --- |

41.

EuropeAid har utvecklat lämpliga verktyg för att genomföra revisioner samtidigt som flera mekanismer bidrar till deras kvalitetskontroll samt till konsolidering och utnyttjande av systemanmärkningar i samband med revisionen.

Planeringen och uppföljningen av revisionsresultat säkras av berörda godkännande avdelningar vid huvudkontoren eller delegationerna.

EuropeAid avser att som ett kompletterande verktyg till nuvarande system ytterligare förbättra CRIS-revisionens funktion utifrån de erfarenheter som samlats.

| 42. | En första genomgång av ett urval av granskningsrapporter inleddes 2006, men urvalet är inte representativt och genomgången genomfördes långt efter det att rapporterna utarbetats. Kvalitetskontrollen av de revisioner som initieras av delegationerna är ännu inte tillräcklig. Slutsatserna i den eventuella återkopplingsrapporten kan därför komma att bli irrelevanta och resulterar troligen inte i att viktiga sakfrågor belyses. |
| --- | --- |

42.

En första genomgång av ett urval av granskningsrapporter inleddes 2006, men urvalet är inte representativt och genomgången genomfördes långt efter det att rapporterna utarbetats. Kvalitetskontrollen av de revisioner som initieras av delegationerna är ännu inte tillräcklig. Slutsatserna i den eventuella återkopplingsrapporten kan därför komma att bli irrelevanta och resulterar troligen inte i att viktiga sakfrågor belyses.

| 42. | Efter ett pilotprojekt 2006 kommer systemet med kvalitetskontroll att systematiskt stärkas under 2007. |
| --- | --- |

42.

Efter ett pilotprojekt 2006 kommer systemet med kvalitetskontroll att systematiskt stärkas under 2007.

Den kontroll som EuropeAids centrala avdelningar utför

| 43. | EuropeAids centrala avdelningar utför olika typer av kontroller, såsom besök där man kontrollerar hur delegationernas internkontrollsystem fungerar och efterhandskontroller och de initierar även externa revisioner. |
| --- | --- |

43.

EuropeAids centrala avdelningar utför olika typer av kontroller, såsom besök där man kontrollerar hur delegationernas internkontrollsystem fungerar och efterhandskontroller och de initierar även externa revisioner.

44.

| 44. | Under 2006 genomförde EuropeAids centrala avdelningar två besök till delegationerna där man undersökte hur systemen för övervakning och kontroll var utformade och hur de fungerade. Besöken var välplanerade och ledde till praktiska rekommendationer om hur kontrollsystemen kunde förbättras. EuropeAid håller för närvarande på att utveckla en standardmetod för sådana besök. Trots att revisionsrätten i sin årsrapport för 2005 (30) rekommenderade att antalet besök skulle öka genomfördes färre kontrollbesök än under 2005 (31) och betydligt färre än vad som ursprungligen planerats (32). |
| --- | --- |

Under 2006 genomförde EuropeAids centrala avdelningar två besök till delegationerna där man undersökte hur systemen för övervakning och kontroll var utformade och hur de fungerade. Besöken var välplanerade och ledde till praktiska rekommendationer om hur kontrollsystemen kunde förbättras. EuropeAid håller för närvarande på att utveckla en standardmetod för sådana besök. Trots att revisionsrätten i sin årsrapport för 2005 (30) rekommenderade att antalet besök skulle öka genomfördes färre kontrollbesök än under 2005 (31) och betydligt färre än vad som ursprungligen planerats (32).

30

31

32

| 44. | Kommissionen har försäkrat sig om att delegationerna och deras förmåga att sköta projekten decentraliserat fungerar väl. Åren 2006/2007 skall betraktas som en övergångsperiod under vilken man genomfört riktade kontrollbesök, vilkas kvalitet har framhållits av revisionsrätten. En ny övergripande ram kommer att definieras nu när decentraliseringen har genomförts. |
| --- | --- |

44.

Kommissionen har försäkrat sig om att delegationerna och deras förmåga att sköta projekten decentraliserat fungerar väl. Åren 2006/2007 skall betraktas som en övergångsperiod under vilken man genomfört riktade kontrollbesök, vilkas kvalitet har framhållits av revisionsrätten. En ny övergripande ram kommer att definieras nu när decentraliseringen har genomförts.

| 45. | EuropeAid har sett över några aspekter av sitt system för efterhandskontroll av transaktioner så att kontrollerna täckte en mindre del av populationen, men var något mer omfattande. Kontrollerna omfattade dock inte frågor om rättsliga åtaganden eller detaljerade verifierande underlag för utgifter i arbetsprogrammet. De kontroller som avsåg 2006 utfördes vid lämplig tidpunkt och registrerades med hjälp av ett nyligen infört system, vilket innebär en avsevärd förbättring jämfört med budgetåret 2005. Som nämndes i årsrapporten för budgetåret 2005 (30) kan efterhandskontrollen av transaktioner endast i begränsad utsträckning bidra till den övergripande säkerheten när det gäller system och förfaranden och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrättens granskning av ett urval av transaktioner som kontrollerats i efterhand visade också att kontrollerna i vissa fall inte hade dokumenterats ordentligt och att vissa fel inte hade upptäckts. |
| --- | --- |

45.

EuropeAid har sett över några aspekter av sitt system för efterhandskontroll av transaktioner så att kontrollerna täckte en mindre del av populationen, men var något mer omfattande. Kontrollerna omfattade dock inte frågor om rättsliga åtaganden eller detaljerade verifierande underlag för utgifter i arbetsprogrammet. De kontroller som avsåg 2006 utfördes vid lämplig tidpunkt och registrerades med hjälp av ett nyligen infört system, vilket innebär en avsevärd förbättring jämfört med budgetåret 2005. Som nämndes i årsrapporten för budgetåret 2005 (30) kan efterhandskontrollen av transaktioner endast i begränsad utsträckning bidra till den övergripande säkerheten när det gäller system och förfaranden och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrättens granskning av ett urval av transaktioner som kontrollerats i efterhand visade också att kontrollerna i vissa fall inte hade dokumenterats ordentligt och att vissa fel inte hade upptäckts.

30

| 45.. | Systemet för efterhandskontroller av transaktioner har införts och systemets regler har utformats utifrån en bedömning av kvarstående risk och av samspelet med andra komponenter i kontrollsystemet. Efterhandskontroller av transaktioner innebär en extra försäkring för bedömningen av de element som är föremål för sådan kontroll. |
| --- | --- |

45..

Systemet för efterhandskontroller av transaktioner har införts och systemets regler har utformats utifrån en bedömning av kvarstående risk och av samspelet med andra komponenter i kontrollsystemet. Efterhandskontroller av transaktioner innebär en extra försäkring för bedömningen av de element som är föremål för sådan kontroll.

Detta omfattar utbetalningar och återkrav och avräkningar av transaktioner för förhandsfinansiering som kommissionen svarat för. Rättsliga åtaganden försummas emellertid inte, då alla dessa transaktioner äger rum inom den rättsliga ramen för det avtal som undertecknats av båda parter. Studien av varje transaktion inbegriper en systematisk kontroll av de tillämpliga avtalsvillkoren.

Den dokumentation som krävs för varje typ av transaktion som valts ut framgår tydligt av anvisningarna för efterhandskontroller av transaktioner.

| 46. | De revisioner som EuropeAids centrala avdelningar initierar omfattas av ett strikt kvalitetskontrollförfarande, och resultaten av rapporterna granskas och sammanställs så att man kan förbättra metoderna och kartlägga problem som kan sträcka sig utanför det granskade projektet. Vid dessa revisioner påvisades en förekomst av fel som stämmer överens med revisionsrättens resultat. Då det saknas dokumentation av den riskanalys som låg till grund för urvalet av projekt som skulle granskas, kan EuropeAid dock inte visa att det har valt ut alla relevanta granskningsämnen. |
| --- | --- |

46.

De revisioner som EuropeAids centrala avdelningar initierar omfattas av ett strikt kvalitetskontrollförfarande, och resultaten av rapporterna granskas och sammanställs så att man kan förbättra metoderna och kartlägga problem som kan sträcka sig utanför det granskade projektet. Vid dessa revisioner påvisades en förekomst av fel som stämmer överens med revisionsrättens resultat. Då det saknas dokumentation av den riskanalys som låg till grund för urvalet av projekt som skulle granskas, kan EuropeAid dock inte visa att det har valt ut alla relevanta granskningsämnen.

| 46. | Utarbetandet av en årlig revisionsplan åtföljs av en not per direktorat som beskriver de kriterier som tillämpas vid urvalet av revisionsföremål och resultaten av analysen. |
| --- | --- |

46.

Utarbetandet av en årlig revisionsplan åtföljs av en not per direktorat som beskriver de kriterier som tillämpas vid urvalet av revisionsföremål och resultaten av analysen.

Även om kommissionen eftersträvar att bättre dokumentera riskanalysen, påvisar resultaten av externa revisioner, särskilt riskbaserade, att detta kontrollverktyg är ett effektivt sätt att upptäcka fel och bekräftar värdet av de riskkriterier som används vid utarbetandet av den årliga revisionsplanen.

| 47. | I de gällande direktiven för externa revisioner som initierats av EuropeAids centrala avdelningar finns ingen vägledning om vare sig väsentlighetsgränser eller stickprov. Detta kan leda till att liknande fel behandlas olika och att de som utarbetar granskningsresultaten och de som använder dem har olika förväntningar. Ett stort antal revisioner som slutfördes under 2006 begränsades när det gäller inriktning och omfattning. Nya standarddirektiv för dessa revisioner har nyligen antagits. |
| --- | --- |

47.

I de gällande direktiven för externa revisioner som initierats av EuropeAids centrala avdelningar finns ingen vägledning om vare sig väsentlighetsgränser eller stickprov. Detta kan leda till att liknande fel behandlas olika och att de som utarbetar granskningsresultaten och de som använder dem har olika förväntningar. Ett stort antal revisioner som slutfördes under 2006 begränsades när det gäller inriktning och omfattning. Nya standarddirektiv för dessa revisioner har nyligen antagits.

| 47. | De revisionsbyråer som anlitas av EuropeAid tillämpar internationella revisionsregler. I de nya direktiven definieras väsentlighetsgränserna. |
| --- | --- |

47.

De revisionsbyråer som anlitas av EuropeAid tillämpar internationella revisionsregler. I de nya direktiven definieras väsentlighetsgränserna.

De begränsningar av revisionens omfattning som revisionsrätten konstaterat var projekt som har varit föremål för riskanalys och är ofta en del av en tidigare årlig revisionsplan. En av flera möjliga konsekvenser av riskbedömningsprogrammet är att resultaten kan indikera en begränsning av omfattningen. Dessutom åtog sig ofta huvudkontoren uppdragshanteringen i väntan på att revisionsfunktionen till fullo genomförts på delegationsnivå.

Internrevision

| 48. | Det främsta målet för EuropeAids internrevisionsfunktion är att bedöma och utvärdera systemen för intern kontroll. Internrevisionsfunktionen fungerar ändamålsenligt. Under 2006 slutförde internrevisionsfunktionen flera revisioner av EuropeAids riskhanteringssystem och av upphandlingen av varor och tjänster. Dessutom genomfördes en uppföljning av revisioner av kontrollsystemen vid tre delegationer (33). Internrevisionsfunktionens slutsatser stämmer i regel överens med revisionsrättens granskningsresultat. |
| --- | --- |

48.

Det främsta målet för EuropeAids internrevisionsfunktion är att bedöma och utvärdera systemen för intern kontroll. Internrevisionsfunktionen fungerar ändamålsenligt. Under 2006 slutförde internrevisionsfunktionen flera revisioner av EuropeAids riskhanteringssystem och av upphandlingen av varor och tjänster. Dessutom genomfördes en uppföljning av revisioner av kontrollsystemen vid tre delegationer (33). Internrevisionsfunktionens slutsatser stämmer i regel överens med revisionsrättens granskningsresultat.

33

49.

| 49. | Kommissionens tjänst för internrevision har validerat den självbedömning som EuropeAids internrevisionsfunktion genomfört. Den övergripande slutsatsen av valideringen var positiv, men det lämnades några rekommendationer om personalens kunskaper och utbildning, kvalitetssäkring, dokumentation av planerings- och revisionsarbete och internrevisionsfunktionens roll som försvarare av ett ändamålsenligt etiskt program. |
| --- | --- |

Kommissionens tjänst för internrevision har validerat den självbedömning som EuropeAids internrevisionsfunktion genomfört. Den övergripande slutsatsen av valideringen var positiv, men det lämnades några rekommendationer om personalens kunskaper och utbildning, kvalitetssäkring, dokumentation av planerings- och revisionsarbete och internrevisionsfunktionens roll som försvarare av ett ändamålsenligt etiskt program.

50.

| 50. | En uppföljning som kommissionens tjänst för internrevision gjorde av EuropeAids framsteg med att följa rekommendationerna från en fördjupad revision som utfördes under 2003 visade att de flesta av rekommendationerna var genomförda och att resten höll på att genomföras. |
| --- | --- |

En uppföljning som kommissionens tjänst för internrevision gjorde av EuropeAids framsteg med att följa rekommendationerna från en fördjupad revision som utfördes under 2003 visade att de flesta av rekommendationerna var genomförda och att resten höll på att genomföras.

51.

| 51. | Kommissionens tjänst för internrevision genomförde även en revision av EuropeAids och GD Humanitärt bistånds tillämpning av det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA) med Förenta nationerna. Betalningarna till FN-organisationer under 2006 utgjorde 4,8 % av de totala utgifterna. Den övergripande slutsatsen av revisionen är att kontrollmekanismerna bör tillämpas i större utsträckning och på ett mer ändamålsenligt sätt både på projektnivå och vid FN-organisationerna, men det skall medges att framsteg har skett och att de flesta frågor som tagits upp har beaktats. En institutionell översyn av FN-organen som genomfördes på EuropeAids initiativ i syfte att bedöma om gällande politik och förfaranden verkligen gav dessa organ kapacitet att förvalta EUF-medel, visade att utvärderingen av internkontrollsystemen i tre av tio fall totalt sett var tillfredsställande. För övriga organisationer måste några avgränsade frågor undersökas senare eftersom alla relevanta uppgifter inte fanns tillgängliga när utvärderingen gjordes. Kommissionen försöker för närvarande tillsammans med FN fastställa direktiv för kontrollarbetet. |
| --- | --- |

Kommissionens tjänst för internrevision genomförde även en revision av EuropeAids och GD Humanitärt bistånds tillämpning av det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA) med Förenta nationerna. Betalningarna till FN-organisationer under 2006 utgjorde 4,8 % av de totala utgifterna. Den övergripande slutsatsen av revisionen är att kontrollmekanismerna bör tillämpas i större utsträckning och på ett mer ändamålsenligt sätt både på projektnivå och vid FN-organisationerna, men det skall medges att framsteg har skett och att de flesta frågor som tagits upp har beaktats. En institutionell översyn av FN-organen som genomfördes på EuropeAids initiativ i syfte att bedöma om gällande politik och förfaranden verkligen gav dessa organ kapacitet att förvalta EUF-medel, visade att utvärderingen av internkontrollsystemen i tre av tio fall totalt sett var tillfredsställande. För övriga organisationer måste några avgränsade frågor undersökas senare eftersom alla relevanta uppgifter inte fanns tillgängliga när utvärderingen gjordes. Kommissionen försöker för närvarande tillsammans med FN fastställa direktiv för kontrollarbetet.

| 51. | De preliminära direktiven (”de gemensamma riktlinjerna”) utarbetades av EuropeAid efter det tredje årliga mötet i FN:s och EG:s arbetsgrupp om det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA) (se de operativa slutsatserna från mötet i april 2006). De överlämnades först till FN i september 2006. Förhandlingar med FN pågår avseende fyra frågor som gäller de föreslagna riktlinjerna. |
| --- | --- |

51.

De preliminära direktiven (”de gemensamma riktlinjerna”) utarbetades av EuropeAid efter det tredje årliga mötet i FN:s och EG:s arbetsgrupp om det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA) (se de operativa slutsatserna från mötet i april 2006). De överlämnades först till FN i september 2006. Förhandlingar med FN pågår avseende fyra frågor som gäller de föreslagna riktlinjerna.

Slutsatser och rekommendationer

| 52. | Vid revisionsrättens revision påvisades en väsentlig förekomst av fel i beloppen för de underliggande transaktionerna som hade godkänts av delegationerna och som inte hade upptäckts genom AVS-staternas, delegationernas och EuropeAids centrala avdelningars system för övervakning och kontroll. Oberoende av eventuella kommande korrigeringar är de återstående felen betydande. Detta tyder på att ytterligare ansträngningar behövs för att förbättra vissa systems utformning och/eller tillämpning.
  Tabell 3
  ger en översikt över revisionsrättens bedömning av EuropeAids system för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

52.

Vid revisionsrättens revision påvisades en väsentlig förekomst av fel i beloppen för de underliggande transaktionerna som hade godkänts av delegationerna och som inte hade upptäckts genom AVS-staternas, delegationernas och EuropeAids centrala avdelningars system för övervakning och kontroll. Oberoende av eventuella kommande korrigeringar är de återstående felen betydande. Detta tyder på att ytterligare ansträngningar behövs för att förbättra vissa systems utformning och/eller tillämpning.
  Tabell 3
  ger en översikt över revisionsrättens bedömning av EuropeAids system för övervakning och kontroll.

Tabell 3

| 52. | Kommissionen anser att den typ av fel som upptäckts huvudsakligen gäller betalningar som gjorts på grundval av revisionsrapporter eller de redovisningar som sammanställts av tillsyningsmännen enligt avtalsbestämmelserna och andra regler. Kommissionen noterar också att de kvarstående felen inte är stora. |
| --- | --- |

52.

Kommissionen anser att den typ av fel som upptäckts huvudsakligen gäller betalningar som gjorts på grundval av revisionsrapporter eller de redovisningar som sammanställts av tillsyningsmännen enligt avtalsbestämmelserna och andra regler. Kommissionen noterar också att de kvarstående felen inte är stora.

Som revisionsrätten påpekar i tabell 3 har kommissionen detta år förbättrat delegationernas rapportering, efterhandskontrollen, uppföljningen av revisionerna och förfarandena vid betalningskrav.

Kommissionen avser fortsätta med sina förbättringar, särskilt genom att fortsätta med en ökad harmonisering av kontrollstrategins kvalitet.

Tabell 3 – Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Aktuellt system | Nyckelinternkontroll | Övergripande bedömning |
| --- | --- | --- |
| Förfaranden och handböcker | Riskbedömning och riskhantering | Rapportering till ledningen | Kontroller genomförda innan transaktionerna har godkänts | Kontrollbesök: | Efterhands-kontoller | Externa revisioner | Intern revision |
| Kvalitet | Kvantitet | Kvalitet | Kvantitet/genomförande av granskningsplanen | Uppföljning av enskilda granskningsresultat/ändamålsenliga förfaranden för återkrav | De centrala avdelningarnas övergripande övervakning av revisioner som beställts av delegationerna |
| EuropeAids centrala avdelningar | | | | | | | | | | | | | |
| Delegationer | | | | | N/A | N/A | N/A | | | | N/A | | |

Aktuellt system

Nyckelinternkontroll

Övergripande bedömning

Förfaranden och handböcker

Riskbedömning och riskhantering

Rapportering till ledningen

Kontroller genomförda innan transaktionerna har godkänts

Kontrollbesök:

Efterhands-kontoller

Externa revisioner

Intern revision

Kvalitet

Kvantitet

Kvalitet

Kvantitet/genomförande av granskningsplanen

Uppföljning av enskilda granskningsresultat/ändamålsenliga förfaranden för återkrav

De centrala avdelningarnas övergripande övervakning av revisioner som beställts av delegationerna

EuropeAids centrala avdelningar

Delegationer

N/A

N/A

N/A

N/A

Förklaring:

| | Tillfredsställande |
| --- | --- |
| | Delvis tillfredsställande |
| | Otillfredsställande |
| N/A | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Tillfredsställande

Delvis tillfredsställande

Otillfredsställande

N/A

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

| 53. | EuropeAid har börjat åtgärda de brister som nämndes i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2005. Några aspekter av systemet för efterhandskontroll av transaktioner har setts över och stödet till operativ personal och ekonomipersonal vid delegationerna och de centrala avdelningarna har förbättrats. EuropeAid har utarbetat nya direktiv för externa revisioner, men den centrala övervakningen av de externa revisioner som initieras av delegationerna bör förbättras. Antalet kontrollbesök är fortfarande begränsat, och EuropeAids riskanalys görs utan tillräcklig medverkan från delegationerna och utan att man i tillräcklig utsträckning beaktar inneboende risker och kontrollrisker när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

53.

EuropeAid har börjat åtgärda de brister som nämndes i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2005. Några aspekter av systemet för efterhandskontroll av transaktioner har setts över och stödet till operativ personal och ekonomipersonal vid delegationerna och de centrala avdelningarna har förbättrats. EuropeAid har utarbetat nya direktiv för externa revisioner, men den centrala övervakningen av de externa revisioner som initieras av delegationerna bör förbättras. Antalet kontrollbesök är fortfarande begränsat, och EuropeAids riskanalys görs utan tillräcklig medverkan från delegationerna och utan att man i tillräcklig utsträckning beaktar inneboende risker och kontrollrisker när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet.

54.

| 54. | Revisionsrätten välkomnar EuropeAids ansträngningar att utveckla en kontrollstrategi som skall garantera att det stora antalet övervaknings- och kontrollaktiviteter genomförs effektivt och ändamålsenligt av de olika berörda aktörerna. Mot denna bakgrund bör följande rekommendationer beaktas: |
| --- | --- |

Revisionsrätten välkomnar EuropeAids ansträngningar att utveckla en kontrollstrategi som skall garantera att det stora antalet övervaknings- och kontrollaktiviteter genomförs effektivt och ändamålsenligt av de olika berörda aktörerna. Mot denna bakgrund bör följande rekommendationer beaktas:

| 54. | Kommissionen är väl medveten om behovet av att ha och tillämpa en kostnadseffektiv kontrollstrategi. Den tillämpade kontrollstrategin inbegriper revisioner, utvärderingar, bedömningar samt kontroll och övervakningsverksamhet. |
| --- | --- |

54.

Kommissionen är väl medveten om behovet av att ha och tillämpa en kostnadseffektiv kontrollstrategi. Den tillämpade kontrollstrategin inbegriper revisioner, utvärderingar, bedömningar samt kontroll och övervakningsverksamhet.

| a) | Kontrollstrategin bör upprättas och genomföras senast i slutet av 2007. Som revisionsrätten redan har påpekat (34) bör man i denna strategi fastställa tydliga och enhetliga mål, se till att samordningen fungerar och fastställa typen och frekvensen av kontroller. Detta innebär att man måste hitta en lämplig balans mellan kostnaderna för de olika kontrollerna och den nytta som kontrollerna medför, samtidigt som man tar hänsyn till den godtagbara risken för fel i de underliggande transaktionerna. Kontrollstrategin bör innehålla en välstrukturerad och dokumenterad riskanalys där delegationerna blir helt delaktiga genom ett formaliserat samarbete. |
| --- | --- |

a)

Kontrollstrategin bör upprättas och genomföras senast i slutet av 2007. Som revisionsrätten redan har påpekat (34) bör man i denna strategi fastställa tydliga och enhetliga mål, se till att samordningen fungerar och fastställa typen och frekvensen av kontroller. Detta innebär att man måste hitta en lämplig balans mellan kostnaderna för de olika kontrollerna och den nytta som kontrollerna medför, samtidigt som man tar hänsyn till den godtagbara risken för fel i de underliggande transaktionerna. Kontrollstrategin bör innehålla en välstrukturerad och dokumenterad riskanalys där delegationerna blir helt delaktiga genom ett formaliserat samarbete.

34

| a) | Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning. Den har inrättat en ”handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll” som syftar till att utforma en gemensam, samordnad metod och gemensamma verktyg för hela kommissionen. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning. Den har inrättat en ”handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll” som syftar till att utforma en gemensam, samordnad metod och gemensamma verktyg för hela kommissionen.

| b) | Förvaltningen av projekt som finansieras genom arbetsprogram bör understödjas bättre, genom att delegationens personal i större utsträckning är ute på fältet, samt genom stödsystem för redovisningen och utbildning. Om fler revisioner genomfördes i ett tidigt skede av projektgenomförandet skulle det bidra till att övervaka och, när så behövs, förbättra kvaliteten på stödmottagarnas kontrollsystem. |
| --- | --- |

b)

Förvaltningen av projekt som finansieras genom arbetsprogram bör understödjas bättre, genom att delegationens personal i större utsträckning är ute på fältet, samt genom stödsystem för redovisningen och utbildning. Om fler revisioner genomfördes i ett tidigt skede av projektgenomförandet skulle det bidra till att övervaka och, när så behövs, förbättra kvaliteten på stödmottagarnas kontrollsystem.

| b) | Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med att stärka kvaliteten i de projekt som leds utifrån programkostnadsberäkningar. Därför har en ny praktisk handledning utvecklats av kommissionen och specialiserad fortbildning anordnas regelbundet i AVS-länderna. Harmoniseringen av räkenskapsaspekterna kommer att undersökas tillsammans med delegationerna. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med att stärka kvaliteten i de projekt som leds utifrån programkostnadsberäkningar. Därför har en ny praktisk handledning utvecklats av kommissionen och specialiserad fortbildning anordnas regelbundet i AVS-länderna. Harmoniseringen av räkenskapsaspekterna kommer att undersökas tillsammans med delegationerna.

| c) | Vid delegationernas kontroller före godkännandet av betalningarna bör betalningsansökningarna granskas noggrannare och större vikt läggas vid att kontrollera utgifternas faktiska förekomst, tillförlitlighet och korrekthet. Kvaliteten på tillsynsmännens arbete bör övervakas bättre. |
| --- | --- |

c)

Vid delegationernas kontroller före godkännandet av betalningarna bör betalningsansökningarna granskas noggrannare och större vikt läggas vid att kontrollera utgifternas faktiska förekomst, tillförlitlighet och korrekthet. Kvaliteten på tillsynsmännens arbete bör övervakas bättre.

| c) | De kontroller som genomförts av delegationerna följer bestämmelserna i budgetförordningen i fråga om den ansvarige utanordnarens validering av utgifter på grundval av dokumentation om fordringsägarens rätt utifrån en förklaring om de faktiska leveranserna och det utförda arbetet eller annan dokumentation.
  Kommissionen kommer att fortsätta sina bemödanden att stärka de kvalitetskontroller som utförs av delegationerna och de nationella utanordnarna, dock med beaktande av kostnader och fördelar med de extra kontrollerna. |
| --- | --- |

c)

De kontroller som genomförts av delegationerna följer bestämmelserna i budgetförordningen i fråga om den ansvarige utanordnarens validering av utgifter på grundval av dokumentation om fordringsägarens rätt utifrån en förklaring om de faktiska leveranserna och det utförda arbetet eller annan dokumentation.

Kommissionen kommer att fortsätta sina bemödanden att stärka de kvalitetskontroller som utförs av delegationerna och de nationella utanordnarna, dock med beaktande av kostnader och fördelar med de extra kontrollerna.

| d) | Kvaliteten på de externa revisorernas revisioner bör förbättras genom att man ser till att de nya direktiven tydligt anger syftet med revisionen, väsentlighetströskel, stickprov, typ av revisionsåtgärder, vägledning om hur fel skall hanteras och hur slutsatserna skall rapporteras. Dessa standarddirektiv bör även användas för alla externa revisioner som initieras av delegationerna. |
| --- | --- |

d)

Kvaliteten på de externa revisorernas revisioner bör förbättras genom att man ser till att de nya direktiven tydligt anger syftet med revisionen, väsentlighetströskel, stickprov, typ av revisionsåtgärder, vägledning om hur fel skall hanteras och hur slutsatserna skall rapporteras. Dessa standarddirektiv bör även användas för alla externa revisioner som initieras av delegationerna.

| d) | De nya direktiven har antagits och förstärker ytterligare de inslag i revisionsarbetet som omnämns av revisionsrätten. |
| --- | --- |

d)

De nya direktiven har antagits och förstärker ytterligare de inslag i revisionsarbetet som omnämns av revisionsrätten.

| e) | Den centrala övervakningen av de externa revisioner som organiseras av delegationerna bör förbättras så att resultaten kan spridas på ett ändamålsenligt sätt till alla förvaltningsnivåer. Detta borde underlättas av att det i slutet av 2007 skall finnas ett förvaltningssystem som ger information om revisionsprocessen och underlättar tillgången till relevanta granskningsresultat. |
| --- | --- |

e)

Den centrala övervakningen av de externa revisioner som organiseras av delegationerna bör förbättras så att resultaten kan spridas på ett ändamålsenligt sätt till alla förvaltningsnivåer. Detta borde underlättas av att det i slutet av 2007 skall finnas ett förvaltningssystem som ger information om revisionsprocessen och underlättar tillgången till relevanta granskningsresultat.

| e) | Den centrala övervakningen av de externa revisionerna kommer ytterligare att förbättras under 2007. En bedömning av informationsbehoven genomförs f.n. av EuropeAid i syfte att identifiera huvudprioriteringarna för utvecklingen av informationssystem. Den omedelbara prioriteringen måste emellertid vara övergången till det nya redovisningssystemet (”ABAC-FED”). |
| --- | --- |

e)

Den centrala övervakningen av de externa revisionerna kommer ytterligare att förbättras under 2007. En bedömning av informationsbehoven genomförs f.n. av EuropeAid i syfte att identifiera huvudprioriteringarna för utvecklingen av informationssystem. Den omedelbara prioriteringen måste emellertid vara övergången till det nya redovisningssystemet (”ABAC-FED”).

| f) | EuropeAids centrala avdelningars kontroll av delegationerna bör förbättras genom ett ökat antal besök. |
| --- | --- |

f)

EuropeAids centrala avdelningars kontroll av delegationerna bör förbättras genom ett ökat antal besök.

| f) | En ny övergripande ram för kontrollbesöken vid delegationerna kommer att färdigställas nu när decentraliseringen har genomförts. |
| --- | --- |

f)

En ny övergripande ram för kontrollbesöken vid delegationerna kommer att färdigställas nu när decentraliseringen har genomförts.

| 55. | När det gäller budgetstöd har revisionsrätten tidigare rekommenderat att kommissionen på ett mer formaliserat och strukturerat sätt visar hur villkoren i artikel 61.2 i Cotonouavtalet uppfylls genom att öppet redogöra för de skäl som leder till bedömningen att den inriktning som mottagarlandet har valt är tillfredsställande trots de brister i förvaltningen av de offentliga finanser som konstaterats i den första bedömningen (35). Mot bakgrund av att kommissionen i så hög grad tillämpar en ”dynamisk tolkning” i Sierra Leone kan det inte garanteras att Cotonouavtalet följs. Därför upprepar revisionsrätten sina tidigare iakttagelser och rekommenderar följande: |
| --- | --- |

55.

När det gäller budgetstöd har revisionsrätten tidigare rekommenderat att kommissionen på ett mer formaliserat och strukturerat sätt visar hur villkoren i artikel 61.2 i Cotonouavtalet uppfylls genom att öppet redogöra för de skäl som leder till bedömningen att den inriktning som mottagarlandet har valt är tillfredsställande trots de brister i förvaltningen av de offentliga finanser som konstaterats i den första bedömningen (35). Mot bakgrund av att kommissionen i så hög grad tillämpar en ”dynamisk tolkning” i Sierra Leone kan det inte garanteras att Cotonouavtalet följs. Därför upprepar revisionsrätten sina tidigare iakttagelser och rekommenderar följande:

35

| 55. | |
| --- | --- |

55.

| a) | Efterlevnaden av Cotonouavtalet bör bedömas utifrån grundläggande krav, såsom tillgången till granskade räkenskaper som offentliggörs i tid. Om de slutsatser man dragit skall kunna presenteras tydligt och formellt måste gränserna för den ”dynamiska tolkningen” klargöras så att det blir möjligt att bedöma lämpligheten i besluten om utbetalning. |
| --- | --- |

a)

Efterlevnaden av Cotonouavtalet bör bedömas utifrån grundläggande krav, såsom tillgången till granskade räkenskaper som offentliggörs i tid. Om de slutsatser man dragit skall kunna presenteras tydligt och formellt måste gränserna för den ”dynamiska tolkningen” klargöras så att det blir möjligt att bedöma lämpligheten i besluten om utbetalning.

| a) | Kommissionen anser detta vara en upprepning av en tidigare rekommendation (Revisionsrättens särskilda rapport nr 2/2005, punkt 85) och påminner om att den generellt är enig med revisionsrätten om detta samtidigt som den pekar på de väntade positiva effekterna av de reviderade riktlinjerna för allmänt budgetstöd. Kommissionen noterar att den eventuella kortsiktiga risken av dess dynamiska tolkning av artikel 61.2 alltid skall ses i förhållande till det slutliga målet och den skall i detta sammanhang hänvisa till de särskilda omständigheterna i svaga stater. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen anser detta vara en upprepning av en tidigare rekommendation (Revisionsrättens särskilda rapport nr 2/2005, punkt 85) och påminner om att den generellt är enig med revisionsrätten om detta samtidigt som den pekar på de väntade positiva effekterna av de reviderade riktlinjerna för allmänt budgetstöd. Kommissionen noterar att den eventuella kortsiktiga risken av dess dynamiska tolkning av artikel 61.2 alltid skall ses i förhållande till det slutliga målet och den skall i detta sammanhang hänvisa till de särskilda omständigheterna i svaga stater.

| b) | För att kunna lägga fram sina slutsatser på ett strukturerat sätt bör kommissionen se till att de uppgifter som ligger till grund för utbetalningsbeslut i högre grad bygger på en bedömning av händelser som redan har inträffat än på förutsägelser. |
| --- | --- |

b)

För att kunna lägga fram sina slutsatser på ett strukturerat sätt bör kommissionen se till att de uppgifter som ligger till grund för utbetalningsbeslut i högre grad bygger på en bedömning av händelser som redan har inträffat än på förutsägelser.

| b) | Kommissionen instämmer med revisionsrätten. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen instämmer med revisionsrätten.

| c) | De indikatorer som används bör visa tydligt vilka framsteg som gjorts i förvaltningen av offentliga finanser. Detta kan uppnås genom att man använder indikatorer som kan mätas över tiden och jämföras mellan olika tidsperioder, i stället för indikatorer som avser resultatet vid enstaka tillfällen. |
| --- | --- |

c)

De indikatorer som används bör visa tydligt vilka framsteg som gjorts i förvaltningen av offentliga finanser. Detta kan uppnås genom att man använder indikatorer som kan mätas över tiden och jämföras mellan olika tidsperioder, i stället för indikatorer som avser resultatet vid enstaka tillfällen.

| c) | Kommissionen instämmer men understryker att vissa reformer kan utformas och genomföras relativt snabbt medan andra kommer att ta flera år. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen instämmer men understryker att vissa reformer kan utformas och genomföras relativt snabbt medan andra kommer att ta flera år.

Tabell 4 – Uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen

| | Revisionsrättens iakttagelse | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kommissionen bör i sin handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll utveckla sin övergripande kontrollstrategi.
  (Punkt 40 i årsrapporten för budgetåret 2005) | Kommissionen har ännu inte uppnått sitt uttalade mål om att utveckla en övergripande kontrollstrategi för att dessa olika kontrollaktiviteter skall bli effektiva och ändamålsenliga. EuropeAid har för avsikt att formulera denna kontrollstrategi under 2007. | En kontrollstrategi bör upprättas och genomföras före utgången av 2007. | Se kommissionens svar på punkt 30. |
| 2. | Den finansiella kontroll som utförs av delegationerna behöver stärkas för att förhindra och upptäcka fel. Kontroller av utgifter bör vara mer inriktade på att varor verkligen har levererats och arbeten har utförts. Denna kontroll kräver en intensifierad övervakning av projekt med hjälp av granskningsbesök och kontroller på plats under hela den tid projektet varar.
  (Punkt 41 i årsrapporten för budgetåret 2005) | EuropeAid har inte vidtagit några särskilda åtgärder. Antalet fel som påvisats vid revisionsrättens granskning av enskilda betalningar bekräftar iakttagelsen att delegationernas finansiella kontroll behöver stärkas. | Vid delegationernas kontroller före godkännandet av betalningarna bör betalningsansökningarna granskas noggrannare och större vikt läggas vid att kontrollera faktisk förekomst, tillförlitlighet och korrekthet. Kvaliteten på tillsynsmännens arbete bör övervakas bättre. | Inom ramen för vad som är möjligt genomförs kontroller på plats, men dessa kan med avseende på antalet projekt och de begränsade medlen inte vara systematiska. Därför läggs en del av kontrollerna ut på externa krafter. Kommissionen bemödar sig att regelbundet pröva kontrollörernas arbete och anser att kontrollsystemen fungerar tillfredsställande. |
| 3. | Delegationernas rapportering till ledningen som formaliserats i förvaltningsrapporterna om externt bistånd skulle kunna bli mer ändamålsenliga med tanke på att återkopplingen, som består av stöd och anvisningar till delegationerna, inte alltid kommer i tid.
  (Punkt 31 i årsrapporten för budgetåret 2005) | EuropeAids centrala avdelningar har förbättrat sin respons på förvaltningsrapporterna och ger mer detaljerad återkoppling i tid. | Tillfredsställande åtgärder har vidtagits. | |
| 4. | Antalet besök till delegationerna där man undersöker hur systemen för övervakning och kontroll är utformade och hur de fungerar är begränsat.
  (Punkterna 32 och 42 i årsrapporten för budgetåret 2005) | Besöken är väl utformade och ger praktiska rekommendationer till förbättringar av kontrollsystemen. Trots att fler kontrollbesök planerades för 2006 genomfördes dock färre än under 2005. | EuropeAids centrala avdelningars kontroll av delegationerna bör förbättras genom ett ökat antal besök. | Kommissionen har försäkrat sig om att delegationerna och deras förmåga att sköta projekten decentraliserat fungerar väl. 2006/2007 skall betraktas som en övergångsperiod under vilken man genomfört riktade kontrollbesök, vilkas kvalitet har framhållits av revisionsrätten. En ny övergripande ram kommer att definieras nu när decentraliseringen har genomförts. |
| 5. | Eftersom omfattningen på efterhandskontrollen av transaktioner är begränsad kan de endast i begränsad utsträckning bidra till den övergripande säkerheten när det gäller system och förfaranden och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Dessutom genomförs de med stora förseningar.
  (Punkterna 33 och 42 i årsrapporten för budgetåret 2005) | EuropeAid har kommit ikapp och sett över några aspekter av metoden, så att kontrollerna täcker en mindre del av populationen, men är mer omfattande. Efterhandskontrollerna av transaktioner omfattade dock inte frågor om rättsliga åtaganden eller detaljerade verifierande underlag för utgifter i arbetsprogrammet. | EuropeAid bör överväga att utöka räckvidden i efterhandskontrollerna av transaktioner så att de omfattar frågor om rättsliga åtaganden och detaljerade verifierande underlag för utgifter i arbetsprogrammet. | Reglerna för systemet för efterhandskontroller utformas utifrån en bedömning av kvarstående risk och av samspelet med andra komponenter i kontrollsystemet. Efterhandskontroller av transaktioner innebär en extra försäkring för bedömningen av de element som är föremål för sådan kontroll (se även kommissionens svar på punkt 45). |
| 6. | Den centrala övervakningen av genomförandet och uppföljningen av de granskningar som initierats av delegationerna och EuropeAids centrala avdelningar måste fortfarande förbättras.
  (Punkt 37 i årsrapporten för budgetåret 2005) | Inga ändringar har gjorts av datorverktyget Cris-Audit. Det finns fortfarande ingen centraliserad styrningsinformation om räckvidden och resultaten av de revisioner som delegationerna initierat. | Den centrala övervakningen av de externa revisioner som organiseras av delegationerna bör förbättras så att resultaten kan spridas på ett ändamålsenligt sätt till alla förvaltningsnivåer. Detta borde underlättas av att det i slutet av 2007 skall finnas ett förvaltningssystem som ger information om revisionsprocessen och underlättar tillgången till relevanta granskningsresultat. | Nuvarande system för planering och centraliserad övervakning av externa revisioner skänker EuropeAid nödvändig information för att genomföra en riskanalys och utarbeta en revisionsstrategi. EuropeAid avser att som ett kompletterande verktyg till nuvarande system ytterligare förbättra CRIS-revisionens funktion utifrån de erfarenheter som samlats. Samtidigt har kommissionen gjort rapporteringsformatet för den årliga revisionsplanen 2007 mer detaljerat. |

Revisionsrättens iakttagelse

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

1.

Kommissionen bör i sin handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll utveckla sin övergripande kontrollstrategi.

(Punkt 40 i årsrapporten för budgetåret 2005)

Kommissionen har ännu inte uppnått sitt uttalade mål om att utveckla en övergripande kontrollstrategi för att dessa olika kontrollaktiviteter skall bli effektiva och ändamålsenliga. EuropeAid har för avsikt att formulera denna kontrollstrategi under 2007.

En kontrollstrategi bör upprättas och genomföras före utgången av 2007.

Se kommissionens svar på punkt 30.

Se kommissionens svar på punkt 30.

2.

Den finansiella kontroll som utförs av delegationerna behöver stärkas för att förhindra och upptäcka fel. Kontroller av utgifter bör vara mer inriktade på att varor verkligen har levererats och arbeten har utförts. Denna kontroll kräver en intensifierad övervakning av projekt med hjälp av granskningsbesök och kontroller på plats under hela den tid projektet varar.

(Punkt 41 i årsrapporten för budgetåret 2005)

EuropeAid har inte vidtagit några särskilda åtgärder. Antalet fel som påvisats vid revisionsrättens granskning av enskilda betalningar bekräftar iakttagelsen att delegationernas finansiella kontroll behöver stärkas.

Vid delegationernas kontroller före godkännandet av betalningarna bör betalningsansökningarna granskas noggrannare och större vikt läggas vid att kontrollera faktisk förekomst, tillförlitlighet och korrekthet. Kvaliteten på tillsynsmännens arbete bör övervakas bättre.

Inom ramen för vad som är möjligt genomförs kontroller på plats, men dessa kan med avseende på antalet projekt och de begränsade medlen inte vara systematiska. Därför läggs en del av kontrollerna ut på externa krafter. Kommissionen bemödar sig att regelbundet pröva kontrollörernas arbete och anser att kontrollsystemen fungerar tillfredsställande.

Inom ramen för vad som är möjligt genomförs kontroller på plats, men dessa kan med avseende på antalet projekt och de begränsade medlen inte vara systematiska. Därför läggs en del av kontrollerna ut på externa krafter. Kommissionen bemödar sig att regelbundet pröva kontrollörernas arbete och anser att kontrollsystemen fungerar tillfredsställande.

3.

Delegationernas rapportering till ledningen som formaliserats i förvaltningsrapporterna om externt bistånd skulle kunna bli mer ändamålsenliga med tanke på att återkopplingen, som består av stöd och anvisningar till delegationerna, inte alltid kommer i tid.

(Punkt 31 i årsrapporten för budgetåret 2005)

EuropeAids centrala avdelningar har förbättrat sin respons på förvaltningsrapporterna och ger mer detaljerad återkoppling i tid.

Tillfredsställande åtgärder har vidtagits.

4.

Antalet besök till delegationerna där man undersöker hur systemen för övervakning och kontroll är utformade och hur de fungerar är begränsat.

(Punkterna 32 och 42 i årsrapporten för budgetåret 2005)

Besöken är väl utformade och ger praktiska rekommendationer till förbättringar av kontrollsystemen. Trots att fler kontrollbesök planerades för 2006 genomfördes dock färre än under 2005.

EuropeAids centrala avdelningars kontroll av delegationerna bör förbättras genom ett ökat antal besök.

Kommissionen har försäkrat sig om att delegationerna och deras förmåga att sköta projekten decentraliserat fungerar väl. 2006/2007 skall betraktas som en övergångsperiod under vilken man genomfört riktade kontrollbesök, vilkas kvalitet har framhållits av revisionsrätten. En ny övergripande ram kommer att definieras nu när decentraliseringen har genomförts.

Kommissionen har försäkrat sig om att delegationerna och deras förmåga att sköta projekten decentraliserat fungerar väl. 2006/2007 skall betraktas som en övergångsperiod under vilken man genomfört riktade kontrollbesök, vilkas kvalitet har framhållits av revisionsrätten. En ny övergripande ram kommer att definieras nu när decentraliseringen har genomförts.

5.

Eftersom omfattningen på efterhandskontrollen av transaktioner är begränsad kan de endast i begränsad utsträckning bidra till den övergripande säkerheten när det gäller system och förfaranden och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Dessutom genomförs de med stora förseningar.

(Punkterna 33 och 42 i årsrapporten för budgetåret 2005)

EuropeAid har kommit ikapp och sett över några aspekter av metoden, så att kontrollerna täcker en mindre del av populationen, men är mer omfattande. Efterhandskontrollerna av transaktioner omfattade dock inte frågor om rättsliga åtaganden eller detaljerade verifierande underlag för utgifter i arbetsprogrammet.

EuropeAid bör överväga att utöka räckvidden i efterhandskontrollerna av transaktioner så att de omfattar frågor om rättsliga åtaganden och detaljerade verifierande underlag för utgifter i arbetsprogrammet.

Reglerna för systemet för efterhandskontroller utformas utifrån en bedömning av kvarstående risk och av samspelet med andra komponenter i kontrollsystemet. Efterhandskontroller av transaktioner innebär en extra försäkring för bedömningen av de element som är föremål för sådan kontroll (se även kommissionens svar på punkt 45).

Reglerna för systemet för efterhandskontroller utformas utifrån en bedömning av kvarstående risk och av samspelet med andra komponenter i kontrollsystemet. Efterhandskontroller av transaktioner innebär en extra försäkring för bedömningen av de element som är föremål för sådan kontroll (se även kommissionens svar på punkt 45).

6.

Den centrala övervakningen av genomförandet och uppföljningen av de granskningar som initierats av delegationerna och EuropeAids centrala avdelningar måste fortfarande förbättras.

(Punkt 37 i årsrapporten för budgetåret 2005)

Inga ändringar har gjorts av datorverktyget Cris-Audit. Det finns fortfarande ingen centraliserad styrningsinformation om räckvidden och resultaten av de revisioner som delegationerna initierat.

Den centrala övervakningen av de externa revisioner som organiseras av delegationerna bör förbättras så att resultaten kan spridas på ett ändamålsenligt sätt till alla förvaltningsnivåer. Detta borde underlättas av att det i slutet av 2007 skall finnas ett förvaltningssystem som ger information om revisionsprocessen och underlättar tillgången till relevanta granskningsresultat.

Nuvarande system för planering och centraliserad övervakning av externa revisioner skänker EuropeAid nödvändig information för att genomföra en riskanalys och utarbeta en revisionsstrategi. EuropeAid avser att som ett kompletterande verktyg till nuvarande system ytterligare förbättra CRIS-revisionens funktion utifrån de erfarenheter som samlats. Samtidigt har kommissionen gjort rapporteringsformatet för den årliga revisionsplanen 2007 mer detaljerat.

Nuvarande system för planering och centraliserad övervakning av externa revisioner skänker EuropeAid nödvändig information för att genomföra en riskanalys och utarbeta en revisionsstrategi. EuropeAid avser att som ett kompletterande verktyg till nuvarande system ytterligare förbättra CRIS-revisionens funktion utifrån de erfarenheter som samlats. Samtidigt har kommissionen gjort rapporteringsformatet för den årliga revisionsplanen 2007 mer detaljerat.

---

(1)  Den första konventionen (Yaoundé I) är från 1964. Det senaste avtalet (Cotonou) undertecknades den 23 juni 2000 och reviderades i Luxemburg den 25 juni 2005.

1

(2)  När det gäller nionde EUF uppgick de ursprungliga anslagen till 13 800 miljoner euro av vilka EIB ansvarar för 2 200 miljoner euro.

2

(3)  Se artiklarna 96, 103 och 112 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUT L 83, 1.4.2003, s. 1). I sitt yttrande nr 12/2002 över förslaget till denna budgetförordning (EGT C 12, 17.1.2003) riktade revisionsrätten uppmärksamheten på innebörden av dessa artiklar som medför att Europaparlamentets kontrollbefogenheter minskar.

3

(4)  Ett trepartsavtal mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten (artikel 112 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden, som nämns ovan) reglerar revisionsrättens granskning av denna verksamhet.

4

(5)  Programbiståndet fastställs inom ramen för nationella och regionala vägledande program samt inom ramen för projekt och program som finansieras inom AVS-länderna.

5

(6)  När det gäller sjätte, sjunde och åttonde EUF genomförs dessa transaktioner fortfarande av EIB under kommissionens ansvar.

6

(7)  EUF-kommitténs samtycke krävs för projekt och program med ett värde som överstiger 8 miljoner euro eller motsvarar mer än 25 % av det vägledande programmet. För projekt på mindre än 8 miljoner euro skall EUF-kommittén informeras i förväg.

7

(8)  I allmänhet är det AVS-ländernas finansministrar som fungerar som nationella utanordnare.

8

(9)  Nettoutbetalningar är totala utbetalningar minus återbetalningar.

9

(10)  Ursprungliga anslag till sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF, räntor, övriga medel och medel som förts över från tidigare EUF.

10

(11)  I procent av medel.

11

Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i EUF-rapporterna om det finansiella genomförandet och årsredovisningen per den 31 december 2006.

Källa:

(12)  KOM(2007) 240 slutlig av den 27 april 2007, s. 3.

12

(13)  Enligt artikel 1.3 och artikel 1.4 i det interna avtalet om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013 (EUT L 247, 9.9.2006), får det efter den 31 december 2007 inte längre ingås åtaganden avseende medel från nionde EUF eller från tidigare EUF eller medel som frigjorts från projekt inom nionde EUF eller från tidigare EUF.

13

(14)  Artiklarna 96 och 102.

14

(15)  I enlighet med bestämmelserna i artikel 96.1, artiklarna 100 och 101 samt artikel 125.2 i budgetförordningen för nionde EUF; konkret handlar det dels om de balansräkningar och tillhörande redovisningar som upprättats av räkenskapsföraren, dels om inkomst- och utgiftsredovisningar med tabeller som upprättats av chefsutanordnaren i samarbete med räkenskapsföraren. Årsredovisningarna presenteras för var och en av de fyra EUF och i en övergripande konsoliderad form. De årsredovisningar och upplysningar som tillhandahållits av EIB omfattas inte av denna förklaring (se fotnot 14).

15

(16)  I enlighet med artikel 103.3 i ovan nämnda budgetförordning; detta, tillsammans med artikel 1 i samma förordning, innebär att förklaringen inte omfattar den del av nionde EUF:s medel som förvaltas av EIB och under dennas ansvar.

16

(17)  Se artikel 100 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden. Årsredovisningarna skall innehålla en balansräkning, ett uttalande om det ekonomiska resultatet och en tabell över kassaflöden samt en tabell över EUF:s fordringar.

17

(18)  Se artikel 101 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden. Rapporterna om det finansiella genomförandet skall innehålla förteckningar över anslagsposter, åtaganden och betalningar.

18

(19)  Såsom krävs enligt IPSAS 4 – Effekter av valutakursförändringar.

19

(20)  T.ex. kontraktstyp, kontraktsdatum, instrumentkod, betalningar som felaktigt registrerats som förskott, uppgifter om garantier osv.

20

(21)  Artikel 17.2 i bilaga 4.

21

(22)  Artikel 61.2 a.

22

(23)  Se punkterna 28 och 29 i särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna (EUT C 249, 7.10.2005).

23

(24)  November 2006.

24

(25)  Bedömningar inom ramen för programmet för offentliga utgifter och ekonomisk ansvarighet (”PEFA”), granskningar av offentliga utgifter, bedömningar av ländernas ekonomiska ansvar, osv.

25

(26)  Se yttrande nr 2/2004 av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll) (EUT C 107, 30.4.2004, s. 1) och punkt 40 i årsrapporten om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2005 (EUT C 263, 31.10.2006).

26

(27)  Statliga eller halvstatliga organ eller avdelningar i den eller de berörda staterna eller den juridiska person som ansvarar för genomförandet av verksamheten.

27

(28)  Sifferuppgifterna gäller AVS-ländernas årliga granskningsplan och inbegriper revisioner av både EUF och utgifter från den allmänna budgeten.

28

(29)  På grund av bristen på centraliserade uppgifter om genomförandet av revisioner som beställts av delegationerna är det svårt att bedöma omfattningen av detta fenomen, men en genomgång av 49 förvaltningsrapporter om externt bistånd från delegationerna visade att endast sex delegationer rapporterade att de hade genomfört sin årliga granskningsplan full ut. Minst sex delegationer hade inte kunnat genomföra någon av de revisioner som angavs i deras respektive granskningsplan för 2006, och många delegationer rapporterade att de genomfört endast en liten andel av dem.

29

(30)  EUT C 263, 31.10.2006.

30

(31)  10 besök genomfördes under 2005.

31

(32)  Se kommissionens svar på punkt 42 c i årsrapporten om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) (EUT C 263, 31.10.2006).

32

(33)  Madagaskar, Dominikanska republiken och Kenya.

33

(34)  Se revisionsrättens yttrande nr 2/2004.

34

(35)  Punkt 85 i särskild rapport nr 2/2005.

35

---

Image

---