# Úradný vestník C 287/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 287 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5029. novembra 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 287

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5029. novembra 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Rada |
| 2007/C 287/01 | Uznesenia Rady z 16. novembra 2007 o európskom programe pre kultúru | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Rada

2007/C 287/01

Uznesenia Rady z 16. novembra 2007 o európskom programe pre kultúru

1

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2007/C 287/02 | Výmenný kurz eura | 5 |
| 2007/C 287/03 | Vymenovanie členov Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce na funkčné obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2009 | 6 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2007/C 287/04 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (
  1
  ) | 8 |
| 2007/C 287/05 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (
  1
  ) | 10 |
| | INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU |
| | Dozorný orgán EZVO |
| 2007/C 287/06 | Oznámenie Dozorného orgánu EZVO o vybavovaní sťažností zo strany Dozorného orgánu podľa článkov 53 a 54 Zmluvy o EHP | 12 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2007/C 287/02

Výmenný kurz eura

5

2007/C 287/03

Vymenovanie členov Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce na funkčné obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2009

6

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2007/C 287/04

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (
  1
  )

1

8

2007/C 287/05

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (
  1
  )

1

10

INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU

Dozorný orgán EZVO

2007/C 287/06

Oznámenie Dozorného orgánu EZVO o vybavovaní sťažností zo strany Dozorného orgánu podľa článkov 53 a 54 Zmluvy o EHP

12

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2007/C 287/07 | Štátna pomoc – Nemecko — Štátna pomoc C 24/07 (ex NN 71/06) – Štátna pomoc spoločnostiam Flughafen Lübeck GmbH a RyanAir — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 287/08 | Štátna pomoc – Rumunsko — Štátna pomoc C 40/07 (ex NN 48/07) – Privatizácia podniku Mittal Steel Roman — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 287/09 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard) (
  1
  ) | 38 |
| 2007/C 287/10 | Štátna pomoc – Spojené kráľovstvo — Štátna pomoc C 42/04 (ex N 350/04) – Príspevky na renováciu podnikateľských priestorov (
  1
  ) | 39 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2007/C 287/07

Štátna pomoc – Nemecko — Štátna pomoc C 24/07 (ex NN 71/06) – Štátna pomoc spoločnostiam Flughafen Lübeck GmbH a RyanAir — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

27

2007/C 287/08

Štátna pomoc – Rumunsko — Štátna pomoc C 40/07 (ex NN 48/07) – Privatizácia podniku Mittal Steel Roman — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

29

2007/C 287/09

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard) (
  1
  )

1

38

2007/C 287/10

Štátna pomoc – Spojené kráľovstvo — Štátna pomoc C 42/04 (ex N 350/04) – Príspevky na renováciu podnikateľských priestorov (
  1
  )

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Rada

| 29.11.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 287/1

---

UZNESENIA RADY

z 16. novembra 2007

o európskom programe pre kultúru

(2007/C 287/01)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

| (1) | Pripomínajúc ciele určené Európskemu spoločenstvu, najmä článkom 151 zmluvy; |
| --- | --- |

(1)

Pripomínajúc ciele určené Európskemu spoločenstvu, najmä článkom 151 zmluvy;

| (2) | Odvolávajúc sa na ustanovenia Dohovoru UNESCO o ochrane a podpore rôznorodosti kultúrneho prejavu; |
| --- | --- |

(2)

Odvolávajúc sa na ustanovenia Dohovoru UNESCO o ochrane a podpore rôznorodosti kultúrneho prejavu;

| (3) | Zohľadňujúc oznámenie Komisie z 10. mája 2007 o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete (1); |
| --- | --- |

(3)

Zohľadňujúc oznámenie Komisie z 10. mája 2007 o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete (1);

| (4) | Pripomínajúc svoje závery z 24. mája 2007 o príspevku sektorov kultúry a tvorivej činnosti k plneniu lisabonských cieľov (2); |
| --- | --- |

(4)

Pripomínajúc svoje závery z 24. mája 2007 o príspevku sektorov kultúry a tvorivej činnosti k plneniu lisabonských cieľov (2);

| (5) | Berúc do úvahy skúsenosti z plánovania a vykonávania pracovných plánov Rady na roky 2002 – 2004 a 2005 – 2007 (3); |
| --- | --- |

(5)

Berúc do úvahy skúsenosti z plánovania a vykonávania pracovných plánov Rady na roky 2002 – 2004 a 2005 – 2007 (3);

| (6) | Berúc do úvahy výsledky Prvého kultúrneho fóra pre Európu, ktoré sa konalo 26. a 27. septembra 2007 v Lisabone; |
| --- | --- |

(6)

Berúc do úvahy výsledky Prvého kultúrneho fóra pre Európu, ktoré sa konalo 26. a 27. septembra 2007 v Lisabone;

| (7) | S presvedčením, že kultúra a jej osobitosť vrátane mnohojazyčnosti sú kľúčovými prvkami európskeho integračného procesu založeného na spoločných hodnotách a spoločnom dedičstve – procesu, ktorý uznáva, rešpektuje a podporuje kultúrnu rozmanitosť a priečnu rolu kultúry; |
| --- | --- |

(7)

S presvedčením, že kultúra a jej osobitosť vrátane mnohojazyčnosti sú kľúčovými prvkami európskeho integračného procesu založeného na spoločných hodnotách a spoločnom dedičstve – procesu, ktorý uznáva, rešpektuje a podporuje kultúrnu rozmanitosť a priečnu rolu kultúry;

| (8) | Zdôrazňujúc, že kultúra a tvorivosť sú dôležitými hnacími prvkami osobného rozvoja, sociálnej súdržnosti, hospodárskeho rastu, vytvárania pracovných miest, inovácie a konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

(8)

Zdôrazňujúc, že kultúra a tvorivosť sú dôležitými hnacími prvkami osobného rozvoja, sociálnej súdržnosti, hospodárskeho rastu, vytvárania pracovných miest, inovácie a konkurencieschopnosti;

| (9) | Zastávajúc názor, že úloha kultúry by sa mala lepšie zohľadniť v novom cykle lisabonskej stratégie, do ktorého vstúpi v roku 2008; |
| --- | --- |

(9)

Zastávajúc názor, že úloha kultúry by sa mala lepšie zohľadniť v novom cykle lisabonskej stratégie, do ktorého vstúpi v roku 2008;

| (10) | Berúc do úvahy, že kultúra by mala zohrávať dôležitú úlohu vo vonkajších vzťahoch EÚ ako prostriedok posilnenia medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

(10)

Berúc do úvahy, že kultúra by mala zohrávať dôležitú úlohu vo vonkajších vzťahoch EÚ ako prostriedok posilnenia medzinárodnej spolupráce;

| (11) | Zdôrazňujúc silné prepojenie medzi kultúrou a rozvojom a vítajúc proaktívnejšiu rolu členských štátov a Európskeho spoločenstva v kontexte svojej príslušnej vonkajšej pomoci s cieľom podporovať vytvorenie dynamického sektoru kultúry v rozvojových krajinách a berúc na vedomie návrh Komisie na posilnenie mobilizácie a diverzifikácie financovania v prospech zvýšeného prístupu miestneho obyvateľstva ku kultúre a tovaru kultúrneho charakteru týchto krajín na európske trhy; |
| --- | --- |

(11)

Zdôrazňujúc silné prepojenie medzi kultúrou a rozvojom a vítajúc proaktívnejšiu rolu členských štátov a Európskeho spoločenstva v kontexte svojej príslušnej vonkajšej pomoci s cieľom podporovať vytvorenie dynamického sektoru kultúry v rozvojových krajinách a berúc na vedomie návrh Komisie na posilnenie mobilizácie a diverzifikácie financovania v prospech zvýšeného prístupu miestneho obyvateľstva ku kultúre a tovaru kultúrneho charakteru týchto krajín na európske trhy;

| (12) | Zdôrazňujúc dôležitosť prehlbovania dialógu medzi kultúrami na medzinárodnej úrovni vrátane krajín s krehkou situáciou a angažovanosť mimovládnych aktérov s cieľom podporiť lepšie znalosti a porozumenie, |
| --- | --- |

(12)

Zdôrazňujúc dôležitosť prehlbovania dialógu medzi kultúrami na medzinárodnej úrovni vrátane krajín s krehkou situáciou a angažovanosť mimovládnych aktérov s cieľom podporiť lepšie znalosti a porozumenie,

EURÓPSKY PROGRAM PRE KULTÚRU

| 1. | VÍTA návrh Komisie na vymedzenie európskeho programu pre kultúru a vníma ho ako dôležitý krok smerom k ďalšiemu rozvoju spolupráce v oblasti kultúry a zvyšovaniu súdržnosti a zviditeľnenia európskej činnosti v tejto oblasti a zároveň k posilňovaniu priečnej roly kultúry. |
| --- | --- |

1.

VÍTA návrh Komisie na vymedzenie európskeho programu pre kultúru a vníma ho ako dôležitý krok smerom k ďalšiemu rozvoju spolupráce v oblasti kultúry a zvyšovaniu súdržnosti a zviditeľnenia európskej činnosti v tejto oblasti a zároveň k posilňovaniu priečnej roly kultúry.

Strategické ciele

| 2. | SCHVAĽUJE tri strategické ciele stanovené v oznámení Komisie s cieľom vytvorenia spoločného európskeho programu pre kultúru, t. j.:






  a) | podpora kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu, |
| --- | --- | --- |

2.

SCHVAĽUJE tri strategické ciele stanovené v oznámení Komisie s cieľom vytvorenia spoločného európskeho programu pre kultúru, t. j.:

a)

podpora kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu,

| b) | podpora kultúry ako katalyzátora tvorivosti v rámci lisabonskej stratégie pre rast, zamestnanosť, inováciu a konkurencieschopnosť, |
| --- | --- |

b)

podpora kultúry ako katalyzátora tvorivosti v rámci lisabonskej stratégie pre rast, zamestnanosť, inováciu a konkurencieschopnosť,

| c) | podpora kultúry ako dôležitej súčasti medzinárodných vzťahov Únie. |
| --- | --- |

c)

podpora kultúry ako dôležitej súčasti medzinárodných vzťahov Únie.

Osobitné ciele

| 3. | SÚHLASÍ, že tieto tri strategické ciele je potrebné špecifikovať takto:






  A. | POKIAĽ IDE O PODPORU KULTÚRNEJ ROZMANITOSTI A MEDZIKULTÚRNEHO DIALÓGU:






  — | podpora mobility umelcov a iných odborníkov v oblasti kultúry, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

SÚHLASÍ, že tieto tri strategické ciele je potrebné špecifikovať takto:

A.

POKIAĽ IDE O PODPORU KULTÚRNEJ ROZMANITOSTI A MEDZIKULTÚRNEHO DIALÓGU:

—

podpora mobility umelcov a iných odborníkov v oblasti kultúry,

| — | podpora kultúrneho dedičstva, najmä uľahčením mobility zbierok a podporou procesu digitalizácie s cieľom zlepšiť prístup verejnosti k rôznym formám kultúrneho a jazykového prejavu, |
| --- | --- |

—

podpora kultúrneho dedičstva, najmä uľahčením mobility zbierok a podporou procesu digitalizácie s cieľom zlepšiť prístup verejnosti k rôznym formám kultúrneho a jazykového prejavu,

| — | podpora medzikultúrneho dialógu ako trvalo udržateľného procesu, ktorý prispieva k európskej totožnosti, občianstvu a sociálnej súdržnosti vrátane rozvoja medzikultúrnych kompetencií občanov, |
| --- | --- |

—

podpora medzikultúrneho dialógu ako trvalo udržateľného procesu, ktorý prispieva k európskej totožnosti, občianstvu a sociálnej súdržnosti vrátane rozvoja medzikultúrnych kompetencií občanov,

| B. | POKIAĽ IDE O PODPORU KULTÚRY AKO KATALYZÁZORA TVORIVOSTI:






  — | podpora lepšieho využívania synergií medzi kultúrou a vzdelávaním, najmä podporou vzdelávania v umení a aktívnou účasťou na kultúrnych činnostiach s cieľom rozvoja tvorivosti a inovácie, |
| --- | --- | --- |

B.

POKIAĽ IDE O PODPORU KULTÚRY AKO KATALYZÁZORA TVORIVOSTI:

—

podpora lepšieho využívania synergií medzi kultúrou a vzdelávaním, najmä podporou vzdelávania v umení a aktívnou účasťou na kultúrnych činnostiach s cieľom rozvoja tvorivosti a inovácie,

| — | podpora dostupnosti kapacít odbornej prípravy v oblasti manažérskej, obchodnej a podnikateľskej, špecificky prispôsobených pre odborníkov v oblasti kultúry a tvorivej činnosti, |
| --- | --- |

—

podpora dostupnosti kapacít odbornej prípravy v oblasti manažérskej, obchodnej a podnikateľskej, špecificky prispôsobených pre odborníkov v oblasti kultúry a tvorivej činnosti,

| — | podpora priaznivého prostredia na rozvoj odvetví kultúry a tvorivej činnosti vrátane audiovizuálneho sektora, a teda maximalizácia ich potenciálu, najmä potenciálu MSP, a to lepším využívaním existujúcich programov a iniciatív a stimulovaním tvorivých partnerstiev medzi sektorom kultúry a inými sektormi vrátane toho, že sa stimulujú v kontexte miestneho a regionálneho rozvoja, |
| --- | --- |

—

podpora priaznivého prostredia na rozvoj odvetví kultúry a tvorivej činnosti vrátane audiovizuálneho sektora, a teda maximalizácia ich potenciálu, najmä potenciálu MSP, a to lepším využívaním existujúcich programov a iniciatív a stimulovaním tvorivých partnerstiev medzi sektorom kultúry a inými sektormi vrátane toho, že sa stimulujú v kontexte miestneho a regionálneho rozvoja,

| C. | POKIAĽ IDE O KULTÚRU AKO DÔLEŽITÚ SÚČASŤ MEDZINÁRODNÝCH VZŤAHOV:






  — | podpora roly kultúry vo vonkajších vzťahoch a rozvojovej politike EÚ, |
| --- | --- | --- |

C.

POKIAĽ IDE O KULTÚRU AKO DÔLEŽITÚ SÚČASŤ MEDZINÁRODNÝCH VZŤAHOV:

—

podpora roly kultúry vo vonkajších vzťahoch a rozvojovej politike EÚ,

| — | podpora Dohovoru UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrneho prejavu a prispievanie k jeho vykonávaniu na medzinárodnej úrovni, |
| --- | --- |

—

podpora Dohovoru UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrneho prejavu a prispievanie k jeho vykonávaniu na medzinárodnej úrovni,

| — | podpora medzikultúrneho dialógu a interakcie medzi občianskymi spoločnosťami členských štátov EÚ a tretích krajín, |
| --- | --- |

—

podpora medzikultúrneho dialógu a interakcie medzi občianskymi spoločnosťami členských štátov EÚ a tretích krajín,

| — | povzbudzovanie ďalšej spolupráce medzi kultúrnymi inštitúciami členských štátov EÚ vrátane kultúrnych inštitútov v tretích krajinách a s ich partnermi v týchto krajinách. |
| --- | --- |

—

povzbudzovanie ďalšej spolupráce medzi kultúrnymi inštitúciami členských štátov EÚ vrátane kultúrnych inštitútov v tretích krajinách a s ich partnermi v týchto krajinách.

Subsidiarita a flexibilita

| 4. | ZDÔRAZŇUJE, že činnosť podľa týchto cieľov by mala mať skutočnú európsku pridanú hodnotu a mala by sa vykonávať za plného dodržiavania zásady subsidiarity a že tieto spoločné usmernenia na úrovni EÚ nebránia vymedzeniu vlastných cieľov vnútroštátnej politiky zo strany členských štátov a ich vykonávaniu. |
| --- | --- |

4.

ZDÔRAZŇUJE, že činnosť podľa týchto cieľov by mala mať skutočnú európsku pridanú hodnotu a mala by sa vykonávať za plného dodržiavania zásady subsidiarity a že tieto spoločné usmernenia na úrovni EÚ nebránia vymedzeniu vlastných cieľov vnútroštátnej politiky zo strany členských štátov a ich vykonávaniu.

| 5. | PODČIARKUJE, že tieto ciele by sa mali považovať za pružný rámec na usmernenie budúcej činnosti v oblasti kultúry. |
| --- | --- |

5.

PODČIARKUJE, že tieto ciele by sa mali považovať za pružný rámec na usmernenie budúcej činnosti v oblasti kultúry.

PRACOVNÉ METÓDY

Dialóg so sektorom kultúry

| 6. | SÚHLASÍ, že sústavný, viacvrstvový a pružný dialóg so zainteresovanými stranami v oblasti kultúry a po porade so sektorom na všetkých úrovniach (miestnej, regionálnej, národnej a európskej) je dôležitý tak pre rozvoj, ako aj vykonávanie európskeho programu pre kultúru. |
| --- | --- |

6.

SÚHLASÍ, že sústavný, viacvrstvový a pružný dialóg so zainteresovanými stranami v oblasti kultúry a po porade so sektorom na všetkých úrovniach (miestnej, regionálnej, národnej a európskej) je dôležitý tak pre rozvoj, ako aj vykonávanie európskeho programu pre kultúru.

| 7. | VÍTA zámer Komisie určiť zastupujúcich účastníkov zo sektoru a podniknúť zmapovanie sektoru s cieľom vytvoriť komunikačné kanály a rozčleniť dialóg so zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

7.

VÍTA zámer Komisie určiť zastupujúcich účastníkov zo sektoru a podniknúť zmapovanie sektoru s cieľom vytvoriť komunikačné kanály a rozčleniť dialóg so zainteresovanými stranami.

| 8. | SÚHLASÍ, pokiaľ ide o pozitívny vplyv prvého kultúrneho fóra, ktoré sa konalo 26. a 27. septembra 2007 v Lisabone, že interakcia s občianskymi spoločnosťami a v rámci nich na národnej i európskej úrovni je hlavným prvkom pri zhromažďovaní názorov zainteresovaných strán v kontexte pravidelného podávania správ. |
| --- | --- |

8.

SÚHLASÍ, pokiaľ ide o pozitívny vplyv prvého kultúrneho fóra, ktoré sa konalo 26. a 27. septembra 2007 v Lisabone, že interakcia s občianskymi spoločnosťami a v rámci nich na národnej i európskej úrovni je hlavným prvkom pri zhromažďovaní názorov zainteresovaných strán v kontexte pravidelného podávania správ.

Otvorená metóda koordinácie

| 9. | SA DOMNIEVA, že nový prístup, ktorý pre spoluprácu v oblasti kultúry navrhuje Komisia, a to využitie otvorenej metódy koordinácie (OMK) osobitne upraveným spôsobom a za zohľadnenia špecifickostí sektora, poskytne pružný a nezáväzný rámec tak pre rozčlenenie spolupráce na strategických cieľoch európskeho programu pre kultúru, ako aj podporu výmeny najlepších postupov. |
| --- | --- |

9.

SA DOMNIEVA, že nový prístup, ktorý pre spoluprácu v oblasti kultúry navrhuje Komisia, a to využitie otvorenej metódy koordinácie (OMK) osobitne upraveným spôsobom a za zohľadnenia špecifickostí sektora, poskytne pružný a nezáväzný rámec tak pre rozčlenenie spolupráce na strategických cieľoch európskeho programu pre kultúru, ako aj podporu výmeny najlepších postupov.

| 10. | ROZHODLA, že:






  a) | Pri uplatňovaní OMK sa využije pružný prístup vhodný pre oblasť kultúry, ktorý plne rešpektuje kompetencie členských štátov vrátane kompetencií ich regionálnych a miestnych orgánov, a v súlade so zásadou subsidiarity. Účasť členských štátov na dotknutých činnostiach a postupoch bude dobrovoľná, |
| --- | --- | --- |

10.

ROZHODLA, že:

a)

Pri uplatňovaní OMK sa využije pružný prístup vhodný pre oblasť kultúry, ktorý plne rešpektuje kompetencie členských štátov vrátane kompetencií ich regionálnych a miestnych orgánov, a v súlade so zásadou subsidiarity. Účasť členských štátov na dotknutých činnostiach a postupoch bude dobrovoľná,

| b) | pri vykonávaní OMK sa osobitná pozornosť bude venovať potrebe minimalizovať finančné a administratívne zaťaženie rôznych aktérov v súlade so zásadou proporcionality tak, ako je to stanovené v Zmluve o ES (4), |
| --- | --- |

b)

pri vykonávaní OMK sa osobitná pozornosť bude venovať potrebe minimalizovať finančné a administratívne zaťaženie rôznych aktérov v súlade so zásadou proporcionality tak, ako je to stanovené v Zmluve o ES (4),

| c) | ciele európskeho programu pre kultúru sa budú vykonávať prostredníctvom trojročných pracovných plánov, ktoré budú obsahovať obmedzený počet prioritných oblastí, ktoré určí Rada ako vhodné pre rámec OMK v danom čase. Komisia na základe týchto prioritných oblastí navrhne do pracovných plánov konkrétne činnosti, o ktorých bude rokovať Rada ministrov, a ktoré doplní, aktualizuje a ak bude potrebné, schváli, |
| --- | --- |

c)

ciele európskeho programu pre kultúru sa budú vykonávať prostredníctvom trojročných pracovných plánov, ktoré budú obsahovať obmedzený počet prioritných oblastí, ktoré určí Rada ako vhodné pre rámec OMK v danom čase. Komisia na základe týchto prioritných oblastí navrhne do pracovných plánov konkrétne činnosti, o ktorých bude rokovať Rada ministrov, a ktoré doplní, aktualizuje a ak bude potrebné, schváli,

| d) | Rada bude v spolupráci s Komisiou zohrávať dôležitú rolu pri zabezpečovaní kontinuity a následných krokov v prioritných oblastiach a udržiavaní dynamiky procesu, |
| --- | --- |

d)

Rada bude v spolupráci s Komisiou zohrávať dôležitú rolu pri zabezpečovaní kontinuity a následných krokov v prioritných oblastiach a udržiavaní dynamiky procesu,

| e) | Komisia po porade s príslušným orgánom Rady [Výbor pre kultúrne záležitosti] pripraví správu o pokroku, ktorá sa predloží Rade okrem iného na základe informácií dobrovoľne poskytnutých zo strany členských štátov podľa zásad ustanovených v odseku 10 písm. a) a b) vyššie, |
| --- | --- |

e)

Komisia po porade s príslušným orgánom Rady [Výbor pre kultúrne záležitosti] pripraví správu o pokroku, ktorá sa predloží Rade okrem iného na základe informácií dobrovoľne poskytnutých zo strany členských štátov podľa zásad ustanovených v odseku 10 písm. a) a b) vyššie,

| f) | s cieľom zlepšiť všeobecnú informovanosť o spolupráci v oblasti kultúry a jej viditeľnosť na európskej úrovni budú aktéri a verejnosť v oblasti kultúry vo veľkej miere informovaní o cieľoch a prioritných činnostiach pracovného plánu. |
| --- | --- |

f)

s cieľom zlepšiť všeobecnú informovanosť o spolupráci v oblasti kultúry a jej viditeľnosť na európskej úrovni budú aktéri a verejnosť v oblasti kultúry vo veľkej miere informovaní o cieľoch a prioritných činnostiach pracovného plánu.

| 11. | v súlade s odsekom 10 písm. c) SÚHLASÍ, že sa pracovný plán na obdobie 2008 – 2010 sústredí na prioritné oblasti pre činnosť ustanovené v prílohe. |
| --- | --- |

11.

v súlade s odsekom 10 písm. c) SÚHLASÍ, že sa pracovný plán na obdobie 2008 – 2010 sústredí na prioritné oblasti pre činnosť ustanovené v prílohe.

| 12. | Rada môže v spolupráci s Komisiou preskúmať uplatňovanie OMK v oblasti kultúry v zmysle dosiahnutého pokroku a so zohľadnením podávania správ a hodnotenia uvedeného v písmene e) vyššie. |
| --- | --- |

12.

Rada môže v spolupráci s Komisiou preskúmať uplatňovanie OMK v oblasti kultúry v zmysle dosiahnutého pokroku a so zohľadnením podávania správ a hodnotenia uvedeného v písmene e) vyššie.

| 13. | Európsky parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov budú o vykonávaní pracovných plánov informovaní. |
| --- | --- |

13.

Európsky parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov budú o vykonávaní pracovných plánov informovaní.

Horizontálne aspekty

| 14. | VYZÝVA Komisiu, aby vykonávala svoju prácu v oblasti štatistiky kultúry v zmysle definícií a metodík s cieľom dosiahnuť porovnateľnosť štatistických údajov na podporu tvorby politík a činností na základe overených poznatkov. |
| --- | --- |

14.

VYZÝVA Komisiu, aby vykonávala svoju prácu v oblasti štatistiky kultúry v zmysle definícií a metodík s cieľom dosiahnuť porovnateľnosť štatistických údajov na podporu tvorby politík a činností na základe overených poznatkov.

| 15. | VÍTA vytvorenie medziútvarovej skupiny zo strany Komisie na lepšie zabezpečenie toho, aby sa pri jej činnosti zohľadňovali kultúrne aspekty na základe iných ustanovení zmluvy tak, ako to stanovuje článok 151 ods. 4 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

15.

VÍTA vytvorenie medziútvarovej skupiny zo strany Komisie na lepšie zabezpečenie toho, aby sa pri jej činnosti zohľadňovali kultúrne aspekty na základe iných ustanovení zmluvy tak, ako to stanovuje článok 151 ods. 4 Zmluvy o EÚ.

| 16. | ODPORÚČA, aby sa rozhranie medzi kultúrnymi aspektmi a inými politikami Spoločenstva posilnilo koordináciou medzi príslušnými zloženiami Rady o otázkach, ktoré majú vplyv na kultúru, a vytvorením účinného a súdržného mechanizmu na pravidelné podávanie správ a následné kroky týkajúce sa kultúrnych aspektov v rámci iných ustanovení zmluvy. |
| --- | --- |

16.

ODPORÚČA, aby sa rozhranie medzi kultúrnymi aspektmi a inými politikami Spoločenstva posilnilo koordináciou medzi príslušnými zloženiami Rady o otázkach, ktoré majú vplyv na kultúru, a vytvorením účinného a súdržného mechanizmu na pravidelné podávanie správ a následné kroky týkajúce sa kultúrnych aspektov v rámci iných ustanovení zmluvy.

| 17. | VYZÝVA Európsku radu, aby schválila tieto závery poskytujúce rámec pre európsky program pre kultúru. |
| --- | --- |

17.

VYZÝVA Európsku radu, aby schválila tieto závery poskytujúce rámec pre európsky program pre kultúru.

---

(1)  Dokument 9496/07 a sprievodný pracovný dokument, v ktorom sa uvádzajú činnosti Spoločenstva v oblasti kultúry (dokument 9496/07 ADD1).

(2)  Dokument 9021/07.

(3)  Ú. v. ES C 162, 6.7.2002 a dokument 13839/04.

(4)  Jej článok 5 tak, ako ho vykladá protokol č. 30 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, ktorý je pripojený k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, a to jeho bod 9.

---

PRÍLOHA

PRIORITNÉ OBLASTI ČINNOSTI NA OBDOBIE ROKOV 2008 – 2010

V súlade s ustanoveniami odsekov 10 písm. c) a 11 vyššie, sa budú v rámci strategických cieľov európskeho programu pre kultúru vykonávať tieto prioritné činnosti:

| — | zlepšovanie podmienok mobility umelcov a iných odborníkov v oblasti kultúry, |
| --- | --- |

—

zlepšovanie podmienok mobility umelcov a iných odborníkov v oblasti kultúry,

| — | podpora prístupu ku kultúre, najmä podporou kultúrneho dedičstva, mnohojazyčnosti, digitalizácie, cestovného ruchu zameraného na kultúru, synergií so vzdelávaním, najmä v oblasti umenia a väčšej mobility umeleckých zbierok, |
| --- | --- |

—

podpora prístupu ku kultúre, najmä podporou kultúrneho dedičstva, mnohojazyčnosti, digitalizácie, cestovného ruchu zameraného na kultúru, synergií so vzdelávaním, najmä v oblasti umenia a väčšej mobility umeleckých zbierok,

| — | vypracovanie údajov, štatistík a metodík v sektore kultúry a zlepšenie ich porovnateľnosti, |
| --- | --- |

—

vypracovanie údajov, štatistík a metodík v sektore kultúry a zlepšenie ich porovnateľnosti,

| — | maximalizácia potenciálu odvetví kultúry a tvorivej činnosti, najmä v MSP, |
| --- | --- |

—

maximalizácia potenciálu odvetví kultúry a tvorivej činnosti, najmä v MSP,

| — | podpora a vykonávanie Dohovoru UNESCO o ochrane a podpore rôznorodosti kultúrneho prejavu. |
| --- | --- |

—

podpora a vykonávanie Dohovoru UNESCO o ochrane a podpore rôznorodosti kultúrneho prejavu.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 29.11.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 287/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 287/5

---

Výmenný kurz eura (1)

28. novembra 2007

(2007/C 287/02)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,4747 |
| JPY | Japonský jen | 162,02 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4568 |
| GBP | Britská libra | 0,71375 |
| SEK | Švédska koruna | 9,3367 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,6463 |
| ISK | Islandská koruna | 91,89 |
| NOK | Nórska koruna | 8,1075 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5842 |
| CZK | Česká koruna | 26,494 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 255,27 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6984 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,6489 |
| RON | Rumunský lei | 3,5445 |
| SKK | Slovenská koruna | 33,239 |
| TRY | Turecká líra | 1,7676 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6719 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4676 |
| HKD | Hongkongský dolár | 11,4817 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,9184 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,1293 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 374,13 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 10,2344 |
| CNY | Čínsky juan | 10,9047 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,319 |
| IDR | Indonézska rupia | 13 887,99 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,9882 |
| PHP | Filipínske peso | 63,184 |
| RUB | Ruský rubeľ | 35,983 |
| THB | Thajský baht | 45,627 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,4747

JPY

Japonský jen

162,02

DKK

Dánska koruna

7,4568

GBP

Britská libra

0,71375

SEK

Švédska koruna

9,3367

CHF

Švajčiarsky frank

1,6463

ISK

Islandská koruna

91,89

NOK

Nórska koruna

8,1075

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5842

CZK

Česká koruna

26,494

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

255,27

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6984

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,6489

RON

Rumunský lei

3,5445

SKK

Slovenská koruna

33,239

TRY

Turecká líra

1,7676

AUD

Austrálsky dolár

1,6719

CAD

Kanadský dolár

1,4676

HKD

Hongkongský dolár

11,4817

NZD

Novozélandský dolár

1,9184

SGD

Singapurský dolár

2,1293

KRW

Juhokórejský won

1 374,13

ZAR

Juhoafrický rand

10,2344

CNY

Čínsky juan

10,9047

HRK

Chorvátska kuna

7,319

IDR

Indonézska rupia

13 887,99

MYR

Malajzijský ringgit

4,9882

PHP

Filipínske peso

63,184

RUB

Ruský rubeľ

35,983

THB

Thajský baht

45,627

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 29.11.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 287/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 287/6

---

Vymenovanie členov Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce na funkčné obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2009

(2007/C 287/03)

| 1. | Rozhodnutím 95/319/ES Komisia zriadila Výbor vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce, aby na základe úzkej spolupráce medzi jej členmi a Komisiou sledoval účinné a jednotné presadzovanie sekundárneho práva Spoločenstva v oblasti bezpečnosti a zdravia pri práci. |
| --- | --- |

1.

Rozhodnutím 95/319/ES Komisia zriadila Výbor vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce, aby na základe úzkej spolupráce medzi jej členmi a Komisiou sledoval účinné a jednotné presadzovanie sekundárneho práva Spoločenstva v oblasti bezpečnosti a zdravia pri práci.

| 2. | V článku 5 ods. 2 rozhodnutia sa ustanovuje, že členov výboru menuje Komisia na základe návrhu členských štátov. |
| --- | --- |

2.

V článku 5 ods. 2 rozhodnutia sa ustanovuje, že členov výboru menuje Komisia na základe návrhu členských štátov.

| 3. | V článku 5 ods. 3 sa stanovuje trvanie funkčného obdobia členov výboru na tri roky. |
| --- | --- |

3.

V článku 5 ods. 3 sa stanovuje trvanie funkčného obdobia členov výboru na tri roky.

| 4. | Predchádzajúce funkčné obdobie výboru sa skončilo 31. decembra 2006. Preto je nevyhnutné vymenovať členov na nasledujúce funkčné obdobie (od 1. januára 2007 do 31. decembra 2009). |
| --- | --- |

4.

Predchádzajúce funkčné obdobie výboru sa skončilo 31. decembra 2006. Preto je nevyhnutné vymenovať členov na nasledujúce funkčné obdobie (od 1. januára 2007 do 31. decembra 2009).

| 5. | Podľa článku 5 ods. 2 členské štáty navrhli Komisii mená svojich zástupcov. |
| --- | --- |

5.

Podľa článku 5 ods. 2 členské štáty navrhli Komisii mená svojich zástupcov.

| 6. | V súlade s návrhmi členských štátov menuje Komisia týchto zástupcov za členov výboru na obdobie troch rokov od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

6.

V súlade s návrhmi členských štátov menuje Komisia týchto zástupcov za členov výboru na obdobie troch rokov od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009.

| BELGICKO | Pán Karel VAN DAMME
  Pán Michel ASEGLIO |
| --- | --- |
| BULHARSKO | Pán Totyu MLADENOV
  Pán Veselin VESELINOV |
| ČESKÁ REPUBLIKA | Pán Rudolf HAHN
  Pani Anežka SIXTOVÁ |
| DÁNSKO | Pán Jens JENSEN
  Pani Annemarie KNUDSENOVÁ |
| NEMECKO | Pán Hans-Jürgen BIENECK
  Dr Helmut DEDEN |
| ÍRSKO | Pán Michael HENRY
  Pán Peter CLAFFEY |
| ESTÓNSKO | Pán Herko SUNTS
  Pani Katrin KAARMAOVÁ |
| GRÉCKO | Pán Alexandros KARAGEORGIOU
  Pani Ioanna PAPAIOANNOUOVÁ |
| ŠPANIELSKO | Pán Raimundo ARAGON BOMBIN
  Pán Javier VALLEJO SANTAMARIA |
| FRANCÚZSKO | Pán Jean BESSIERE
  Pani Christiane GIRAUDOVÁ |
| TALIANSKO | Pán Mario NOTARO
  Pán Mariano MARTONE |
| CYPRUS | Pán Leandros NICOLAIDES
  Pán Anastasios YIANNAKI |
| LOTYŠSKO | Pani Rita ELCEOVÁ
  Pani Tatjana ZABAROVSKA |
| LITVA | Pán Mindaugas PLUKTAS
  Pani Dalia LEGIENEOVÁ |
| LUXEMBURSKO | Pán Robert HUBERTY
  Pán Paul WEBER |
| MAĎARSKO | Pán István PAPP
  Pán János GÁDOR |
| MALTA | Pán Mark GAUCI
  Pán Vincent ATTARD |
| HOLANDSKO | Pán Jaap UIJLENBROEK
  Pán Peter WEEDA |
| RAKÚSKO | Pani Eva-Elisabeth SZYMANSKI
  Pani Gertrud BREINDLOVÁ |
| POĽSKO | Pani Bozena BORYS-SZOPAOVÁ
  Pán Roman GIEDROJĆ |
| PORTUGALSKO | Pán Paulo MORGADO DE CARVALHO
  Pán Manuel Joaquim FERREIRA MADURO ROXO |
| RUMUNSKO | Pani Mariana BASUCOVÁ
  Pani Silvia TRUFASILAOVÁ |
| SLOVENIA | Pán Borut BREZOVAR
  Pán Boris RUŽIC |
| SLOVENSKO | Pán Andrej GMITTER
  Pani Jana GIBÓDOVÁ |
| FÍNSKO | Pán Mikko HURMALAINEN
  Pán Jaakko ITAKANNAS |
| ŠVÉDSKO | Pán Bernt NILSSON
  Pán Bertil REMAEUS |
| SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO | Pán Justin MC CRACKEN
  Pani Sandra CALDWELLOVÁ |

BELGICKO

Pán Karel VAN DAMME

Pán Michel ASEGLIO

BULHARSKO

Pán Totyu MLADENOV

Pán Veselin VESELINOV

ČESKÁ REPUBLIKA

Pán Rudolf HAHN

Pani Anežka SIXTOVÁ

DÁNSKO

Pán Jens JENSEN

Pani Annemarie KNUDSENOVÁ

NEMECKO

Pán Hans-Jürgen BIENECK

Dr Helmut DEDEN

ÍRSKO

Pán Michael HENRY

Pán Peter CLAFFEY

ESTÓNSKO

Pán Herko SUNTS

Pani Katrin KAARMAOVÁ

GRÉCKO

Pán Alexandros KARAGEORGIOU

Pani Ioanna PAPAIOANNOUOVÁ

ŠPANIELSKO

Pán Raimundo ARAGON BOMBIN

Pán Javier VALLEJO SANTAMARIA

FRANCÚZSKO

Pán Jean BESSIERE

Pani Christiane GIRAUDOVÁ

TALIANSKO

Pán Mario NOTARO

Pán Mariano MARTONE

CYPRUS

Pán Leandros NICOLAIDES

Pán Anastasios YIANNAKI

LOTYŠSKO

Pani Rita ELCEOVÁ

Pani Tatjana ZABAROVSKA

LITVA

Pán Mindaugas PLUKTAS

Pani Dalia LEGIENEOVÁ

LUXEMBURSKO

Pán Robert HUBERTY

Pán Paul WEBER

MAĎARSKO

Pán István PAPP

Pán János GÁDOR

MALTA

Pán Mark GAUCI

Pán Vincent ATTARD

HOLANDSKO

Pán Jaap UIJLENBROEK

Pán Peter WEEDA

RAKÚSKO

Pani Eva-Elisabeth SZYMANSKI

Pani Gertrud BREINDLOVÁ

POĽSKO

Pani Bozena BORYS-SZOPAOVÁ

Pán Roman GIEDROJĆ

PORTUGALSKO

Pán Paulo MORGADO DE CARVALHO

Pán Manuel Joaquim FERREIRA MADURO ROXO

RUMUNSKO

Pani Mariana BASUCOVÁ

Pani Silvia TRUFASILAOVÁ

SLOVENIA

Pán Borut BREZOVAR

Pán Boris RUŽIC

SLOVENSKO

Pán Andrej GMITTER

Pani Jana GIBÓDOVÁ

FÍNSKO

Pán Mikko HURMALAINEN

Pán Jaakko ITAKANNAS

ŠVÉDSKO

Pán Bernt NILSSON

Pán Bertil REMAEUS

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

Pán Justin MC CRACKEN

Pani Sandra CALDWELLOVÁ

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 29.11.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 287/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 287/8

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 287/04)

| Číslo pomoci | XS 277/07 |
| --- | --- |
| Členský štát | Španielsko |
| Región | Galicia |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal. |
| Právny základ | Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas. |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: EUR 0,225 mil.; Celková výška plánovanej pomoci: – |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia |
| Dátum implementácie | 8. 10. 2007 |
| Trvanie | 31. 12. 2013 |
| Účel | Malé a stredné podniky |
| Sektory hospodárstva | Iné výrobné sektory, Iné služby |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | El director general del Igape |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Číslo pomoci

XS 277/07

Členský štát

Španielsko

Región

Galicia

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal.

Právny základ

Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas.

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: EUR 0,225 mil.; Celková výška plánovanej pomoci: –

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

8. 10. 2007

Trvanie

31. 12. 2013

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Iné výrobné sektory, Iné služby

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

El director general del Igape

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Číslo pomoci | XS 278/07 |
| --- | --- |
| Členský štát | Rakúsko |
| Región | Niederösterreich |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04 |
| Právny základ | Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren) |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 1,2 mil. EUR; Celková výška plánovanej pomoci: 0,3 mil. EUR |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia |
| Dátum implementácie | 2. 4. 2004 |
| Trvanie | 30. 6. 2008 |
| Účel | Malé a stredné podniky |
| Sektory hospodárstva | Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ |
| (Geschäftsstelle) |
| Landhausplatz 1, |
| A-3109 St. Pölten |

Číslo pomoci

XS 278/07

Členský štát

Rakúsko

Región

Niederösterreich

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04

Právny základ

Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren)

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 1,2 mil. EUR; Celková výška plánovanej pomoci: 0,3 mil. EUR

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

2. 4. 2004

Trvanie

30. 6. 2008

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ

(Geschäftsstelle)

Landhausplatz 1,

A-3109 St. Pölten

| Číslo pomoci | XS 279/07 |
| --- | --- |
| Členský štát | Nemecko |
| Región | Freistaat Sachsen |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung) |
| Právny základ | Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 13,5 mil. EUR; Celková výška plánovanej pomoci: – |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia |
| Dátum implementácie | 7. 9. 2007 |
| Trvanie | 31. 12. 2013 |
| Účel | Malé a stredné podniky |
| Sektory hospodárstva | Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Str. 9 |
| D-01069 Dresden |

Číslo pomoci

XS 279/07

Členský štát

Nemecko

Región

Freistaat Sachsen

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung)

Právny základ

Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 13,5 mil. EUR; Celková výška plánovanej pomoci: –

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

7. 9. 2007

Trvanie

31. 12. 2013

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Str. 9

D-01069 Dresden

---

| 29.11.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 287/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 287/10

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 287/05)

| Číslo pomoci | XS 272/07 |
| --- | --- |
| Členský štát | Rakúsko |
| Región | Burgenland |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen |
| Právny základ | 5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007 |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 0,5 mil. EUR; Celková výška plánovanej pomoci: – |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia |
| Dátum implementácie | 1. 9. 2007 |
| Trvanie | 31. 12. 2008 |
| Účel | Malé a stredné podniky |
| Sektory hospodárstva | Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | WiBAG treuhändig für das Land Burgenland |
| Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer |
| Tel. (43) 05 9010-210 |
| www.wibag.at |
| http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf |
| Marktstrasse 3 |
| A-7000 Eisenstadt |

Číslo pomoci

XS 272/07

Členský štát

Rakúsko

Región

Burgenland

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen

Právny základ

5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 0,5 mil. EUR; Celková výška plánovanej pomoci: –

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

1. 9. 2007

Trvanie

31. 12. 2008

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

WiBAG treuhändig für das Land Burgenland

Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer

Tel. (43) 05 9010-210

www.wibag.at

http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf

Marktstrasse 3

A-7000 Eisenstadt

| Číslo pomoci | XS 273/07 |
| --- | --- |
| Členský štát | Poľsko |
| Región | Północno-zachodni — woj. Lubuskie |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o. |
| Právny základ | 1) | Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.) |

Číslo pomoci

XS 273/07

Členský štát

Poľsko

Región

Północno-zachodni — woj. Lubuskie

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o.

Právny základ

1)

Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.)

| 2) | Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007 |
| --- | --- |

2)

Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007

Druh opatrenia

Individuálna pomoc

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: –; Celková výška plánovanej pomoci: 0,09276438 mil. EUR

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

20. 9. 2007

Trvanie

31. 7. 2013

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Bank Gospodarstwa Krajowego |
| --- |
| Al. Jerozolimskie 7 |
| PL-00-950 Warszawa |

Bank Gospodarstwa Krajowego

Al. Jerozolimskie 7

PL-00-950 Warszawa

Dane do kontaktu:

| 1) | Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22
  E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl |
| --- | --- |

1)

Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22

E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl

| 2) | Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09
  E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl |
| --- | --- |

2)

Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09

E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl

| Číslo pomoci | XS 275/07 |
| --- | --- |
| Členský štát | Taliansko |
| Región | Provincia autonoma di Trento |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini») |
| Právny základ | Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007. |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 0,3 mil. EUR; Celková výška plánovanej pomoci: – |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia |
| Dátum implementácie | 1. 1. 2007 |
| Trvanie | 30. 6. 2008 |
| Účel | Malé a stredné podniky |
| Sektory hospodárstva | Všetky výrobné sektory |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Provincia autonoma di Trento |
| Servizio Industria |
| Via Trenere, 3 |
| I-38100 Trento |

Číslo pomoci

XS 275/07

Členský štát

Taliansko

Región

Provincia autonoma di Trento

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini»)

Právny základ

Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007.

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 0,3 mil. EUR; Celková výška plánovanej pomoci: –

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

1. 1. 2007

Trvanie

30. 6. 2008

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Všetky výrobné sektory

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Provincia autonoma di Trento

Servizio Industria

Via Trenere, 3

I-38100 Trento

---

INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU

Dozorný orgán EZVO

| 29.11.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 287/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 287/12

---

Oznámenie Dozorného orgánu EZVO o vybavovaní sťažností zo strany Dozorného orgánu podľa článkov 53 a 54 Zmluvy o EHP

(2007/C 287/06)

| A. | Toto oznámenie sa vydáva podľa Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“) a Dohody medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného orgánu a Súdneho dvora (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“). |
| --- | --- |

A.

Toto oznámenie sa vydáva podľa Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“) a Dohody medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného orgánu a Súdneho dvora (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“).

| B. | Európska komisia (ďalej len „Komisia“) vydala oznámenie s názvom „Oznámenie Komisie o vybavovaní sťažností zo strany Komisie podľa článku 81 a 82 Zmluvy o ES“ (1). Tento nezáväzný dokument obsahuje zásady a pravidlá, ktorými sa riadi Komisia v oblasti hospodárskej súťaže. Takisto sa v ňom vysvetľuje, ako má Komisia v úmysle vybavovať žiadosti. |
| --- | --- |

B.

Európska komisia (ďalej len „Komisia“) vydala oznámenie s názvom „Oznámenie Komisie o vybavovaní sťažností zo strany Komisie podľa článku 81 a 82 Zmluvy o ES“ (1). Tento nezáväzný dokument obsahuje zásady a pravidlá, ktorými sa riadi Komisia v oblasti hospodárskej súťaže. Takisto sa v ňom vysvetľuje, ako má Komisia v úmysle vybavovať žiadosti.

| C. | Dozorný orgán EZVO považuje vyššie spomenutý dokument za dokument s významom pre EHP. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže a jednotné uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže EHP v Európskom hospodárskom priestore prijíma Dozorný orgán EZVO v rámci svojich právomocí podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde toto oznámenie. Dozorný orgán EZVO má v úmysle riadiť sa pri uplatňovaní príslušných pravidiel EHP v konkrétnom prípade zásadami a pravidlami ustanovenými v tomto oznámení (2). |
| --- | --- |

C.

Dozorný orgán EZVO považuje vyššie spomenutý dokument za dokument s významom pre EHP. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže a jednotné uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže EHP v Európskom hospodárskom priestore prijíma Dozorný orgán EZVO v rámci svojich právomocí podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde toto oznámenie. Dozorný orgán EZVO má v úmysle riadiť sa pri uplatňovaní príslušných pravidiel EHP v konkrétnom prípade zásadami a pravidlami ustanovenými v tomto oznámení (2).

| D. | Účelom tohto oznámenia je najmä vysvetliť, ako má Dozorný orgán EZVO v úmysle vybavovať sťažnosti, ktoré sa týkajú údajného porušovania pravidiel podľa článkov 53 a 54 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

D.

Účelom tohto oznámenia je najmä vysvetliť, ako má Dozorný orgán EZVO v úmysle vybavovať sťažnosti, ktoré sa týkajú údajného porušovania pravidiel podľa článkov 53 a 54 Dohody o EHP.

| E. | Toto oznámenie sa uplatňuje v prípadoch, v ktorých je Dozorný orgán zodpovedným dozorným orgánom podľa článku 56 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

E.

Toto oznámenie sa uplatňuje v prípadoch, v ktorých je Dozorný orgán zodpovedným dozorným orgánom podľa článku 56 Dohody o EHP.

I.   ÚVOD A PREDMET OZNÁMENIA

| 1. | Kapitolou II časti I protokolu 4 k Dohode o dozore a súde (ďalej „kapitola II“) (3) sa zriaďuje systém, podľa ktorého môžu Dozorný orgán EZVO a orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO, ako aj súdy uplatňovať články 53 a 54 Dohody o EHP. Kapitola II uznáva najmä doplnkové funkcie Dozorného orgánu a orgánov hospodárskej súťaže štátov EZVO, ktoré pôsobia ako orgány presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže, a súdov štátov EZVO, ktoré v súdnych sporoch medzi fyzickými osobami ochraňujú práva jednotlivcov vyplývajúce z článkov 53 a 54. |
| --- | --- |

1.

Kapitolou II časti I protokolu 4 k Dohode o dozore a súde (ďalej „kapitola II“) (3) sa zriaďuje systém, podľa ktorého môžu Dozorný orgán EZVO a orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO, ako aj súdy uplatňovať články 53 a 54 Dohody o EHP. Kapitola II uznáva najmä doplnkové funkcie Dozorného orgánu a orgánov hospodárskej súťaže štátov EZVO, ktoré pôsobia ako orgány presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže, a súdov štátov EZVO, ktoré v súdnych sporoch medzi fyzickými osobami ochraňujú práva jednotlivcov vyplývajúce z článkov 53 a 54.

| 2. | Podľa kapitoly II môžu orgány presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže zamerať svoju činnosť na vyšetrovanie závažného porušovania článkov 53 a 54, ktoré sa často ťažko zisťuje. Pri vykonávaní svojej činnosti využívajú informácie, ktoré im poskytujú podniky a spotrebitelia. |
| --- | --- |

2.

Podľa kapitoly II môžu orgány presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže zamerať svoju činnosť na vyšetrovanie závažného porušovania článkov 53 a 54, ktoré sa často ťažko zisťuje. Pri vykonávaní svojej činnosti využívajú informácie, ktoré im poskytujú podniky a spotrebitelia.

| 3. | Dozorný orgán EZVO chce preto motivovať občanov a podniky, aby sa obracali na na orgány presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže a informovali ich o podozreniach v súvislosti s porušovaním pravidiel hospodárskej súťaže. Na úrovni Dozorného orgánu existujú dva spôsoby poskytovania informácií: jedným spôsobom je podať sťažnosť podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II. Podľa článkov 5 až 9 kapitoly III časti I protokolu 4 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „kapitola III“) (4) musia takéto sťažnosti spĺňať určité požiadavky. |
| --- | --- |

3.

Dozorný orgán EZVO chce preto motivovať občanov a podniky, aby sa obracali na na orgány presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže a informovali ich o podozreniach v súvislosti s porušovaním pravidiel hospodárskej súťaže. Na úrovni Dozorného orgánu existujú dva spôsoby poskytovania informácií: jedným spôsobom je podať sťažnosť podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II. Podľa článkov 5 až 9 kapitoly III časti I protokolu 4 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „kapitola III“) (4) musia takéto sťažnosti spĺňať určité požiadavky.

| 4. | Druhým spôsobom je poskytovanie trhových informácii, ktoré nemusia spĺňať požiadavky na sťažnosti podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II. Takéto informácie o podozrení v súvislosti s porušovaním podľa článkov 53 a 54 môžu byť východiskom pre vyšetrovanie zo strany Dozorného orgánu EZVO (5). Informácie o podozreniach v súvislosti s porušovaním pravidiel možno zasielať na túto adresu:





  EFTA Surveillance Authority |
| --- | --- |
| Competition and State Aid Directorate |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| competition@eftasurv.int |

4.

Druhým spôsobom je poskytovanie trhových informácii, ktoré nemusia spĺňať požiadavky na sťažnosti podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II. Takéto informácie o podozrení v súvislosti s porušovaním podľa článkov 53 a 54 môžu byť východiskom pre vyšetrovanie zo strany Dozorného orgánu EZVO (5). Informácie o podozreniach v súvislosti s porušovaním pravidiel možno zasielať na túto adresu:

EFTA Surveillance Authority

Competition and State Aid Directorate

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles/Brussel

competition@eftasurv.int

| 5. | Cieľom tohto oznámenia je usmerniť občanov a podniky, ktoré hľadajú pomoc v súvislosti s podozrením z porušovania pravidiel hospodárskej súťaže bez toho, aby bol dotknutý výklad kapitoly II a III Súdneho dvora EZVO. Toto oznámenie obsahuje dve hlavné časti:






  — | Časť II poskytuje informácie o výbere medzi podaním sťažnosti Dozornému orgánu EZVO a súdnym konaním pred vnútroštátnym súdom. Okrem toho sa zaoberá zásadami súvisiacimi s deľbou práce medzi Dozorným orgánom a vnútroštátnymi orgánmi hospodárskej súťaže štátov EZVO v systéme presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže zriadenom kapitolou II, ktoré sa vysvetľujú v oznámení o spolupráci v rámci siete orgánov hospodárskej súťaže EZVO (6), |
| --- | --- | --- |

5.

Cieľom tohto oznámenia je usmerniť občanov a podniky, ktoré hľadajú pomoc v súvislosti s podozrením z porušovania pravidiel hospodárskej súťaže bez toho, aby bol dotknutý výklad kapitoly II a III Súdneho dvora EZVO. Toto oznámenie obsahuje dve hlavné časti:

—

Časť II poskytuje informácie o výbere medzi podaním sťažnosti Dozornému orgánu EZVO a súdnym konaním pred vnútroštátnym súdom. Okrem toho sa zaoberá zásadami súvisiacimi s deľbou práce medzi Dozorným orgánom a vnútroštátnymi orgánmi hospodárskej súťaže štátov EZVO v systéme presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže zriadenom kapitolou II, ktoré sa vysvetľujú v oznámení o spolupráci v rámci siete orgánov hospodárskej súťaže EZVO (6),

| — | časť III vysvetľuje postup vybavovania sťažností zo strany Dozorného orgánu podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II. |
| --- | --- |

—

časť III vysvetľuje postup vybavovania sťažností zo strany Dozorného orgánu podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II.

| 6. | Toto oznámenie sa nezaoberá:






  — | sťažnosťami, ktoré podávajú štáty EZVO podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II, |
| --- | --- | --- |

6.

Toto oznámenie sa nezaoberá:

—

sťažnosťami, ktoré podávajú štáty EZVO podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II,

| — | sťažnosťami, v ktorých sa od Dozorného orgánu EZVO žiada, aby prijal opatrenia voči štátu EZVO podľa článku 59 ods. 3 v spojení s článkami 53 alebo 54 Dohody o EHP, |
| --- | --- |

—

sťažnosťami, v ktorých sa od Dozorného orgánu EZVO žiada, aby prijal opatrenia voči štátu EZVO podľa článku 59 ods. 3 v spojení s článkami 53 alebo 54 Dohody o EHP,

| — | sťažnosťami, ktoré sa týkajú článku 61 Dohody o EHP o štátnej pomoci, |
| --- | --- |

—

sťažnosťami, ktoré sa týkajú článku 61 Dohody o EHP o štátnej pomoci,

| — | sťažnosťami, ktoré sa týkajú porušovania pravidiel zo strany štátov EZVO, ktoré môže Dozorný orgán skúmať v zmysle článku 31 Dohody o dozore a súde. |
| --- | --- |

—

sťažnosťami, ktoré sa týkajú porušovania pravidiel zo strany štátov EZVO, ktoré môže Dozorný orgán skúmať v zmysle článku 31 Dohody o dozore a súde.

II.   RÔZNE MOŽNOSTI PODÁVANIA SŤAŽNOSTÍ V SÚVISLOSTI S PODOZRENÍM Z PORUŠOVANIA ČLÁNKU 53 ALEBO 54 DOHODY O EHP

A.   Sťažnosti v novom systéme presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže zriadenom kapitolou II

| 7. | V závislosti od charakteru sťažnosti môže sťažovateľ predložiť svoju sťažnosť buď vnútroštátnemu súdu, alebo orgánu hospodárskej súťaže štátu EZVO, ktorý pôsobí ako orgán presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže. Cieľom tejto kapitoly oznámenia je podporiť potenciálnych sťažovateľov, aby sa na základe získaných informácií rozhodli obrátiť na Dozorný orgán EZVO, jeden z orgánov hospodárskej súťaže štátov EZVO alebo na vnútroštátny súd. |
| --- | --- |

7.

V závislosti od charakteru sťažnosti môže sťažovateľ predložiť svoju sťažnosť buď vnútroštátnemu súdu, alebo orgánu hospodárskej súťaže štátu EZVO, ktorý pôsobí ako orgán presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže. Cieľom tejto kapitoly oznámenia je podporiť potenciálnych sťažovateľov, aby sa na základe získaných informácií rozhodli obrátiť na Dozorný orgán EZVO, jeden z orgánov hospodárskej súťaže štátov EZVO alebo na vnútroštátny súd.

| 8. | Zatiaľ čo úlohou vnútroštátnych súdov je chrániť práva jednotlivcov a sú teda povinné prijímať rozhodnutia v prípadoch, ktoré sú predmetom sťažnosti, nemôžu orgány presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže vyšetrovať všetky sťažnosti, ale si pri vybavovaní sťažností musia stanoviť priority. Dozorný orgán EZVO, poverený podľa článku 55 ods. 1 Dohody o EHP úlohou zabezpečovať uplatňovanie zásad ustanovených v článkoch 53 a 54 Dohody o EHP, zodpovedá za vymedzenie politiky hospodárskej súťaže EHP a jej implementáciu (7). Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskych spoločenstiev sa Komisia v zmysle článku 81 alebo 82 Zmluvy o ES (8) môže zaoberať predloženými žiadosťami podľa ich závažnosti, aby mohla vykonávať svoje úlohy účinne. Dozorný orgán zastáva názor, že podobný princíp sa v kontexte dohody o EHP vzťahuje aj na Dozorný orgán. |
| --- | --- |

8.

Zatiaľ čo úlohou vnútroštátnych súdov je chrániť práva jednotlivcov a sú teda povinné prijímať rozhodnutia v prípadoch, ktoré sú predmetom sťažnosti, nemôžu orgány presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže vyšetrovať všetky sťažnosti, ale si pri vybavovaní sťažností musia stanoviť priority. Dozorný orgán EZVO, poverený podľa článku 55 ods. 1 Dohody o EHP úlohou zabezpečovať uplatňovanie zásad ustanovených v článkoch 53 a 54 Dohody o EHP, zodpovedá za vymedzenie politiky hospodárskej súťaže EHP a jej implementáciu (7). Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskych spoločenstiev sa Komisia v zmysle článku 81 alebo 82 Zmluvy o ES (8) môže zaoberať predloženými žiadosťami podľa ich závažnosti, aby mohla vykonávať svoje úlohy účinne. Dozorný orgán zastáva názor, že podobný princíp sa v kontexte dohody o EHP vzťahuje aj na Dozorný orgán.

| 9. | Kapitola II oprávňuje okrem Dozorného orgánu EZVO aj súdy štátov EZVO a orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO uplatňovať články 53 a 54 na Dohodu o EHP v ich celom rozsahu. Jedným z hlavných cieľov kapitoly II je, aby sa súdy štátov EZVO a orgány hospodárskej súťaže účinne podieľali na presadzovaní článkov 53 a 54 (9). |
| --- | --- |

9.

Kapitola II oprávňuje okrem Dozorného orgánu EZVO aj súdy štátov EZVO a orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO uplatňovať články 53 a 54 na Dohodu o EHP v ich celom rozsahu. Jedným z hlavných cieľov kapitoly II je, aby sa súdy štátov EZVO a orgány hospodárskej súťaže účinne podieľali na presadzovaní článkov 53 a 54 (9).

| 10. | Okrem toho sa v článku 3 kapitoly II ustanovuje, že súdy a orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO musia uplatňovať články 53 a 54 Dohody o EHP pri každej dohode alebo konaní, ktoré môžu ovplyvniť obchodovanie medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP a pri ktorých uplatňujú svoje vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa hospodárskej súťaže. Okrem toho bola na základe článkov 11 a 15 kapitoly II vytvorená škála mechanizmov, pomocou ktorých súdy a orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO spolupracujú s Dozorným orgánom EZVO pri presadzovaní článkov 53 a 54. |
| --- | --- |

10.

Okrem toho sa v článku 3 kapitoly II ustanovuje, že súdy a orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO musia uplatňovať články 53 a 54 Dohody o EHP pri každej dohode alebo konaní, ktoré môžu ovplyvniť obchodovanie medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP a pri ktorých uplatňujú svoje vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa hospodárskej súťaže. Okrem toho bola na základe článkov 11 a 15 kapitoly II vytvorená škála mechanizmov, pomocou ktorých súdy a orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO spolupracujú s Dozorným orgánom EZVO pri presadzovaní článkov 53 a 54.

| 11. | V tomto novom legislatívnom rámci má Dozorný orgán EZVO v úmysle opätovne zamerať svoje zdroje na presadzovanie týchto cieľov:






  — | presadzovať pravidlá hospodárskej súťaže EHP v prípadoch, v ktorých je ich pôsobenie primerané (10), pričom zameria svoje zdroje na najzávažnejšie porušovanie, |
| --- | --- | --- |

11.

V tomto novom legislatívnom rámci má Dozorný orgán EZVO v úmysle opätovne zamerať svoje zdroje na presadzovanie týchto cieľov:

—

presadzovať pravidlá hospodárskej súťaže EHP v prípadoch, v ktorých je ich pôsobenie primerané (10), pričom zameria svoje zdroje na najzávažnejšie porušovanie,

| — | vzhľadom na vymedzenie politiky hospodárskej súťaže EHP a/alebo zabezpečovanie koherentného uplatňovania článkov 53 alebo 54 Dohody o EHP vybavovať prípady, v súvislosti s ktorými je Dozorný orgán EZVO oprávnený konať. |
| --- | --- |

—

vzhľadom na vymedzenie politiky hospodárskej súťaže EHP a/alebo zabezpečovanie koherentného uplatňovania článkov 53 alebo 54 Dohody o EHP vybavovať prípady, v súvislosti s ktorými je Dozorný orgán EZVO oprávnený konať.

B.   Doplnkové úlohy presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže na súkromnej a verejnej úrovni

| 12. | Súdy Spoločenstva sa zhodli na tom, že poslaním vnútroštátnych súdov je chrániť práva fyzických osôb vytvorené priamym pôsobením článkov 81 ods. 1 a 82 Zmluvy o ES (11). Z článku 7 Dohody o EHP a protokolu 35 k Dohode o EHP vyplýva, že právo EHP si nevyžaduje prenos legislatívnych právomocí. V práve EHP sa od fyzických osôb a hospodárskych subjektov preto nežiada, aby sa pred vnútroštátnymi súdmi priamo odvolávali na neimplementované pravidlá EHP (12). Podľa protokolu 35 sú však štáty EZVO povinné zabezpečiť, ak je to potrebné, tak aj prostredníctvom samotného štatutárneho ustanovenia, aby v prípadoch rozporu medzi implementovanými pravidlami EHP a inými štatutárnymi ustanoveniami prevážili implementované pravidlá EHP. Podľa Súdneho dvora EZVO je charakteristickou črtou takéhoto ustanovenia, že fyzické osoby a hospodárske subjekty musia byť v prípadoch rozporu medzi implementovanými pravidlami EHP a vnútroštátnymi štatutárnymi ustanoveniami oprávnení odvolávať sa na vnútroštátnej úrovni na akékoľvek práva, ktoré by mohli byť odvodené z ustanovení Dohody o EHP, pretože sú súčasťou príslušného právneho poriadku, pokiaľ sú nepodmienené a dostatočne presné (13). |
| --- | --- |

12.

Súdy Spoločenstva sa zhodli na tom, že poslaním vnútroštátnych súdov je chrániť práva fyzických osôb vytvorené priamym pôsobením článkov 81 ods. 1 a 82 Zmluvy o ES (11). Z článku 7 Dohody o EHP a protokolu 35 k Dohode o EHP vyplýva, že právo EHP si nevyžaduje prenos legislatívnych právomocí. V práve EHP sa od fyzických osôb a hospodárskych subjektov preto nežiada, aby sa pred vnútroštátnymi súdmi priamo odvolávali na neimplementované pravidlá EHP (12). Podľa protokolu 35 sú však štáty EZVO povinné zabezpečiť, ak je to potrebné, tak aj prostredníctvom samotného štatutárneho ustanovenia, aby v prípadoch rozporu medzi implementovanými pravidlami EHP a inými štatutárnymi ustanoveniami prevážili implementované pravidlá EHP. Podľa Súdneho dvora EZVO je charakteristickou črtou takéhoto ustanovenia, že fyzické osoby a hospodárske subjekty musia byť v prípadoch rozporu medzi implementovanými pravidlami EHP a vnútroštátnymi štatutárnymi ustanoveniami oprávnení odvolávať sa na vnútroštátnej úrovni na akékoľvek práva, ktoré by mohli byť odvodené z ustanovení Dohody o EHP, pretože sú súčasťou príslušného právneho poriadku, pokiaľ sú nepodmienené a dostatočne presné (13).

| 13. | Vnútroštátne súdy môžu rozhodnúť o neplatnosti alebo platnosti zmlúv a len vnútroštátne súdy môžu priznať náhradz škody fyzickej osobe vo veci porušovania článkov 53 a 54. S cieľom zabezpečiť úplnú účinnosť pravidiel hospodárskej súťaže EHP musí mať každá fyzická osoba možnosť vymáhať náhradu škody za stratu, ktorá jej bola spôsobená zmluvou alebo správaním, ktoré obmedzuje alebo narúša hospodársku súťaž. Takéto konania vo veci náhrady škody pred vnútroštátnymi súdmi môžu významne prispievať k zachovávaniu účinnej hospodárskej súťaže na území vymedzenom Dohodou o EHP, pretože odrádzajú podniky od uzatvárania alebo uplatňovania reštriktívnych dohôd či postupov (14). |
| --- | --- |

13.

Vnútroštátne súdy môžu rozhodnúť o neplatnosti alebo platnosti zmlúv a len vnútroštátne súdy môžu priznať náhradz škody fyzickej osobe vo veci porušovania článkov 53 a 54. S cieľom zabezpečiť úplnú účinnosť pravidiel hospodárskej súťaže EHP musí mať každá fyzická osoba možnosť vymáhať náhradu škody za stratu, ktorá jej bola spôsobená zmluvou alebo správaním, ktoré obmedzuje alebo narúša hospodársku súťaž. Takéto konania vo veci náhrady škody pred vnútroštátnymi súdmi môžu významne prispievať k zachovávaniu účinnej hospodárskej súťaže na území vymedzenom Dohodou o EHP, pretože odrádzajú podniky od uzatvárania alebo uplatňovania reštriktívnych dohôd či postupov (14).

| 14. | Kapitola II jednoznačne zohľadňuje skutočnosť, že vnútroštátne súdy zohrávajú dôležitú úlohu pri uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže EHP (15). Rozšírením právomoci pri uplatňovaní článku 53 ods. 3 na vnútroštátne súdy nemôžu podniky brzdiť konanie vnútroštátneho súdu oznámením Dozornému orgánu EZVO; týmto spôsobom sa odstraňuje prekážka pri súdnych sporoch medzi fyzickými osobami, ktorá existovala pri predchádzajúcich pravidlách. |
| --- | --- |

14.

Kapitola II jednoznačne zohľadňuje skutočnosť, že vnútroštátne súdy zohrávajú dôležitú úlohu pri uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže EHP (15). Rozšírením právomoci pri uplatňovaní článku 53 ods. 3 na vnútroštátne súdy nemôžu podniky brzdiť konanie vnútroštátneho súdu oznámením Dozornému orgánu EZVO; týmto spôsobom sa odstraňuje prekážka pri súdnych sporoch medzi fyzickými osobami, ktorá existovala pri predchádzajúcich pravidlách.

| 15. | Bez toho, aby bolo dotknuté právo alebo záväzok vnútroštátnych súdov žiadať o poradné stanovisko Súdny dvor EZVO v súlade s článkom 34 Dohody o dozore a súde, sa v článku 15 ods. 1 kapitoly II jednoznačne ustanovuje, že vnútroštátne súdy môžu žiadať o stanovisko alebo informáciu Dozorný orgán EZVO. Cieľom tohto ustanovenia je uľahčiť uplatňovanie článkov 53 a 54 zo strany vnútroštátnych súdov (16). |
| --- | --- |

15.

Bez toho, aby bolo dotknuté právo alebo záväzok vnútroštátnych súdov žiadať o poradné stanovisko Súdny dvor EZVO v súlade s článkom 34 Dohody o dozore a súde, sa v článku 15 ods. 1 kapitoly II jednoznačne ustanovuje, že vnútroštátne súdy môžu žiadať o stanovisko alebo informáciu Dozorný orgán EZVO. Cieľom tohto ustanovenia je uľahčiť uplatňovanie článkov 53 a 54 zo strany vnútroštátnych súdov (16).

| 16. | Konanie pred vnútroštátnymi súdmi má pre sťažovateľov tieto výhody:






  — | vnútroštátne súdy môžu priznať náhradu škody za stratu, ku ktorej došlo v dôsledku porušovania článku 53 alebo 54, |
| --- | --- | --- |

16.

Konanie pred vnútroštátnymi súdmi má pre sťažovateľov tieto výhody:

—

vnútroštátne súdy môžu priznať náhradu škody za stratu, ku ktorej došlo v dôsledku porušovania článku 53 alebo 54,

| — | vnútroštátne súdy môžu rozhodnúť o nárokoch na platbu alebo o zmluvných záväzkoch na základe dohody, ktorú preskúmajú v zmysle článku 53, |
| --- | --- |

—

vnútroštátne súdy môžu rozhodnúť o nárokoch na platbu alebo o zmluvných záväzkoch na základe dohody, ktorú preskúmajú v zmysle článku 53,

| — | je na vnútroštátnych súdoch, aby uplatňovali občianskoprávnu sankciu neplatnosti článku 53 ods. 2 v zmluvných vzťahoch medzi jednotlivcami (17). Vzhľadom na platné vnútroštátne právo môžu posudzovať najmä rozsah a dôsledky neplatnosti určitých zmluvných ustanovení podľa článku 53 ods. 2 s osobitným zreteľom na všetky ostatné záležitosti riešené dohodou (18), |
| --- | --- |

—

je na vnútroštátnych súdoch, aby uplatňovali občianskoprávnu sankciu neplatnosti článku 53 ods. 2 v zmluvných vzťahoch medzi jednotlivcami (17). Vzhľadom na platné vnútroštátne právo môžu posudzovať najmä rozsah a dôsledky neplatnosti určitých zmluvných ustanovení podľa článku 53 ods. 2 s osobitným zreteľom na všetky ostatné záležitosti riešené dohodou (18),

| — | vo všeobecnosti je pre vnútroštátne súdy ľahšie prijímať prechodné opatrenia, ako pre Dozorný orgán EZVO (19), |
| --- | --- |

—

vo všeobecnosti je pre vnútroštátne súdy ľahšie prijímať prechodné opatrenia, ako pre Dozorný orgán EZVO (19),

| — | pred vnútroštátnymi súdmi možno kombinovať nárok podľa práva hospodárskej súťaže EHP s inými nárokmi podľa vnútroštátneho práva, |
| --- | --- |

—

pred vnútroštátnymi súdmi možno kombinovať nárok podľa práva hospodárskej súťaže EHP s inými nárokmi podľa vnútroštátneho práva,

| — | súdy majú obvykle právomoc priznať súdne trovy úspešnému žiadateľovi. Nie je to nikdy možné v správnom konaní pred Dozorným orgánom. |
| --- | --- |

—

súdy majú obvykle právomoc priznať súdne trovy úspešnému žiadateľovi. Nie je to nikdy možné v správnom konaní pred Dozorným orgánom.

| 17. | Skutočnosť, že sťažovateľ môže prostredníctvom konania pred vnútroštátnym súdom zabezpečiť ochranu svojich práv, je dôležitým prvkom, ktorý Dozorný orgán EZVO môže zohľadniť pri skúmaní záujmu podľa Dohody o EHP o vyšetrenie sťažnosti (20). |
| --- | --- |

17.

Skutočnosť, že sťažovateľ môže prostredníctvom konania pred vnútroštátnym súdom zabezpečiť ochranu svojich práv, je dôležitým prvkom, ktorý Dozorný orgán EZVO môže zohľadniť pri skúmaní záujmu podľa Dohody o EHP o vyšetrenie sťažnosti (20).

| 18. | Dozorný orgán EZVO zastáva názor, že nový systém presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže zriadený kapitolou II rozširuje možnosti sťažovateľov uchádzať sa o účinnú právnu pomoc pred vnútroštátnymi súdmi a získať ju. |
| --- | --- |

18.

Dozorný orgán EZVO zastáva názor, že nový systém presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže zriadený kapitolou II rozširuje možnosti sťažovateľov uchádzať sa o účinnú právnu pomoc pred vnútroštátnymi súdmi a získať ju.

C.   Deľba práce medzi orgánmi presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže v pilieri EZVO

| 19. | Kapitolou II sa zriaďuje systém, v rámci ktorého majú Dozorný orgán EZVO a orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO právo uplatňovať články 53 a 54 v ich celom rozsahu (článok 5). Decentralizované presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže zo strany orgánov hospodárskej súťaže štátov EZVO sa ďalej podporuje možnosťou výmeny informácií (článok 12) a poskytovaním vzájomnej pomoci pri vyšetrovaní (článok 22). |
| --- | --- |

19.

Kapitolou II sa zriaďuje systém, v rámci ktorého majú Dozorný orgán EZVO a orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO právo uplatňovať články 53 a 54 v ich celom rozsahu (článok 5). Decentralizované presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže zo strany orgánov hospodárskej súťaže štátov EZVO sa ďalej podporuje možnosťou výmeny informácií (článok 12) a poskytovaním vzájomnej pomoci pri vyšetrovaní (článok 22).

| 20. | Kapitola II nereguluje deľbu práce medzi Dozorným orgánom EZVO a orgánmi hospodárskej súťaže štátov EZVO, ale ponecháva rozdelenie práce na konkrétnom prípade na spoluprácu Dozorného orgánu a orgánov hospodárskej súťaže štátov EZVO v rámci Siete hospodárskej súťaže EZVO. Cieľom kapitoly II je zabezpečiť účinné presadzovanie článkov 53 a 54 prostredníctvom flexibilného rozdeľovania práce na konkrétnom prípade medzi orgány presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže EZVO. |
| --- | --- |

20.

Kapitola II nereguluje deľbu práce medzi Dozorným orgánom EZVO a orgánmi hospodárskej súťaže štátov EZVO, ale ponecháva rozdelenie práce na konkrétnom prípade na spoluprácu Dozorného orgánu a orgánov hospodárskej súťaže štátov EZVO v rámci Siete hospodárskej súťaže EZVO. Cieľom kapitoly II je zabezpečiť účinné presadzovanie článkov 53 a 54 prostredníctvom flexibilného rozdeľovania práce na konkrétnom prípade medzi orgány presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže EZVO.

| 21. | Odkazy na deľbu práce medzi Dozorným orgánom EZVO a orgánmi hospodárskej súťaže štátov EZVO sú stanovené v osobitnom oznámení (21). Usmernenia tohto oznámenia, ktoré sa týkajú vzťahov medzi orgánmi presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže EZVO, budú predmetom záujmu sťažovateľov, pretože im umožňujú adresovať sťažnosť orgánu, u ktorého je najväčšia pravdepodobnosť, že sa bude ich prípadom zaoberať. |
| --- | --- |

21.

Odkazy na deľbu práce medzi Dozorným orgánom EZVO a orgánmi hospodárskej súťaže štátov EZVO sú stanovené v osobitnom oznámení (21). Usmernenia tohto oznámenia, ktoré sa týkajú vzťahov medzi orgánmi presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže EZVO, budú predmetom záujmu sťažovateľov, pretože im umožňujú adresovať sťažnosť orgánu, u ktorého je najväčšia pravdepodobnosť, že sa bude ich prípadom zaoberať.

| 22. | V oznámení o spolupráci v rámci Siete orgánov hospodárskej súťaže EZVO sa ustanovuje najmä (22):
  „Orgán má potrebné predpoklady na to, aby sa mohol zaoberať prípadom, ak sú splnené tieto tri kumulatívne podmienky:






  1. | dohoda alebo postup majú podstatný priamy skutočný alebo predpokladaný vplyv na hospodársku súťaž na jeho území, sú vykonávané alebo majú pôvod na jeho území, |
| --- | --- | --- |

22.

V oznámení o spolupráci v rámci Siete orgánov hospodárskej súťaže EZVO sa ustanovuje najmä (22):

„Orgán má potrebné predpoklady na to, aby sa mohol zaoberať prípadom, ak sú splnené tieto tri kumulatívne podmienky:

1.

dohoda alebo postup majú podstatný priamy skutočný alebo predpokladaný vplyv na hospodársku súťaž na jeho území, sú vykonávané alebo majú pôvod na jeho území,

| 2. | orgán je schopný účinne ukončiť celé porušovanie, t. j. môže prijať príkaz na ukončenie, ktorý bude dostatočne účinný, aby sa ním ukončilo porušovanie, a v prípade potreby môže porušovanie primerane sankciovať, |
| --- | --- |

2.

orgán je schopný účinne ukončiť celé porušovanie, t. j. môže prijať príkaz na ukončenie, ktorý bude dostatočne účinný, aby sa ním ukončilo porušovanie, a v prípade potreby môže porušovanie primerane sankciovať,

| 3. | môže zhromažďovať, prípadne aj pomocou iných orgánov, dôkazy potrebné na dokázanie porušovania. |
| --- | --- |

3.

môže zhromažďovať, prípadne aj pomocou iných orgánov, dôkazy potrebné na dokázanie porušovania.

Z uvedených kritérií vyplýva, že musí existovať podstatná väzba medzi porušovaním a územím štátu EZVO, aby sa orgán hospodárskej súťaže tohto štátu EZVO mohol považovať za orgán, ktorý má v súvislosti s prípadom potrebné predpoklady. Možno očakávať, že vo väčšine prípadov budú mať potrebné predpoklady orgány štátov EZVO, v ktorých sa porušovanie podstatným spôsobom dotýka hospodárskej súťaže, za predpokladu, že budú schopné na základe jediného alebo súbežného konania účinne ukončiť takéto porušovanie, pokiaľ nemá v súvislosti s týmto konaním lepšie predpoklady Dozorný orgán EZVO (pozri ďalej [...]).

Z toho vyplýva, že jeden NCA (National Competition Authority, vnútroštátny orgán hospodárskej súťaže) má zvyčajne potrebné predpoklady, aby sa zaoberal dohodami alebo postupmi, ktoré majú podstatný vplyv na hospodársku súťaž hlavne na jeho území. [...]

Okrem toho by mohlo byť jediné konanie NCA primerané takisto v prípade, ak je konanie jedného NCA dostačujúce, aby sa ním ukončilo celé porušovanie, hoci je možné považovať viac ako jeden NCA za NCA, ktorý má potrebné predpoklady.

Súbežné konanie niekoľkých NCA môže byť primerané, ak dohoda alebo postup majú podstatný vplyv na hospodársku súťaž hlavne na ich príslušných územiach, a konanie len jedného NCA by nebolo dostačujúce, aby sa ním ukončilo celé porušovanie, resp. sa toto porušovanie primerane sankciovalo. [...]

Orgány, ktoré sa zaoberajú prípadom v súbežnom konaní, sa budú v maximálnej možnej miere usilovať o koordináciu svojich konaní. Z tohto dôvodu môžu vymenovať jeden z nich za vedúci orgán a delegovať určité úlohy na tento vedúci orgán, ako napríklad koordináciu opatrení, pričom každý orgán zostáva zodpovedný za riadenie svojich vlastných konaní.

Dozorný orgán EZVO má takisto potrebné predpoklady, najmä ak jedna alebo viaceré dohody alebo postupy, vrátane sietí podobných dohôd alebo postupov, majú vplyv na hospodársku súťaž v dvoch alebo viacerých štátoch EZVO (cezhraničné trhy zahŕňajúce dva alebo viaceré štáty EZVO alebo viaceré vnútroštátne trhy).

Dozorný orgán EZVO má potrebné predpoklady, aby sa mohol zaoberať prípadom najmä vtedy, ak prípad úzko súvisí s inými ustanoveniami EHP, ktoré Dozorný orgán môže výhradne alebo účinnejšie uplatňovať, ďalej vtedy, ak si záujem EHP vyžaduje, aby Dozorný orgán prijal rozhodnutie zamerané na tvorbu politiky hospodárskej súťaže EHP, keď vznikne nový problém týkajúci sa hospodárskej súťaže, alebo zabezpečil účinné presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže.“

| 23. | V rámci Siete hospodárskej súťaže EZVO sa informácie o prípadoch, ktoré sa vyšetrujú na základe sťažnosti, sprístupnia ostatným členom siete pred alebo bezodkladne po začatí prvého formálneho vyšetrovacieho opatrenia (23). Ak bola tá istá sťažnosť podaná u niekoľkých orgánov alebo ak nebol prípad predložený orgánu, ktorý je primeraným orgánom, pokúsia sa členovia siete určiť v primeranej časovej lehote dvoch mesiacov orgán alebo orgány, ktorý/ktoré by mali byť prípadom poverené. |
| --- | --- |

23.

V rámci Siete hospodárskej súťaže EZVO sa informácie o prípadoch, ktoré sa vyšetrujú na základe sťažnosti, sprístupnia ostatným členom siete pred alebo bezodkladne po začatí prvého formálneho vyšetrovacieho opatrenia (23). Ak bola tá istá sťažnosť podaná u niekoľkých orgánov alebo ak nebol prípad predložený orgánu, ktorý je primeraným orgánom, pokúsia sa členovia siete určiť v primeranej časovej lehote dvoch mesiacov orgán alebo orgány, ktorý/ktoré by mali byť prípadom poverené.

| 24. | Samotní sťažovatelia zohrávajú dôležitú úlohu pri ďalšom znižovaní potenciálnej potreby preloženia prípadu, ktorý je predmetom ich sťažnosti, takým spôsobom, že pri rozhodovaní o tom, komu svoju sťažnosť podajú, zohľadnia informácie o deľbe práce v sieti, ako sú opísané v tejto kapitole. Ak sa však napriek tomu prípad v rámci siete preloží, budú o tom zodpovedné orgány hospodárskej súťaže informovať príslušné podniky a sťažovateľa/sťažovateľov (24). |
| --- | --- |

24.

Samotní sťažovatelia zohrávajú dôležitú úlohu pri ďalšom znižovaní potenciálnej potreby preloženia prípadu, ktorý je predmetom ich sťažnosti, takým spôsobom, že pri rozhodovaní o tom, komu svoju sťažnosť podajú, zohľadnia informácie o deľbe práce v sieti, ako sú opísané v tejto kapitole. Ak sa však napriek tomu prípad v rámci siete preloží, budú o tom zodpovedné orgány hospodárskej súťaže informovať príslušné podniky a sťažovateľa/sťažovateľov (24).

| 25. | Dozorný orgán EZVO môže v súlade s článkom 13 kapitoly II sťažnosť zamietnuť, a síce na základe toho, že orgán hospodárskej súťaže štátu EZVO sa daným prípadom zaoberal alebo zaoberá. V tomto prípade musí Dozorný orgán v súlade s článkom 9 kapitoly III bezodkladne informovať sťažovateľa o tom, že sa vnútroštátny orgán hospodárskej súťaže týmto prípadom už zaoberal alebo zaoberá. |
| --- | --- |

25.

Dozorný orgán EZVO môže v súlade s článkom 13 kapitoly II sťažnosť zamietnuť, a síce na základe toho, že orgán hospodárskej súťaže štátu EZVO sa daným prípadom zaoberal alebo zaoberá. V tomto prípade musí Dozorný orgán v súlade s článkom 9 kapitoly III bezodkladne informovať sťažovateľa o tom, že sa vnútroštátny orgán hospodárskej súťaže týmto prípadom už zaoberal alebo zaoberá.

III.   VYBAVOVANIE SŤAŽNOSTÍ ZO STRANY DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO PODĽA ČLÁNKU 7 ODS. 2 KAPITOLY II

A.   Všeobecne

| 26. | Podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II sú fyzické alebo právnické osoby, ktoré môžu preukázať legitímny záujem (25), oprávnené podať sťažnosť Dozornému orgánu EZVO o preskúmanie porušovania článkov 53 a 54 Dohody o EHP a požiadať o ukončenie tohto porušovania v súlade s článkom 7 ods. 1 kapitoly II. V tejto časti tohto oznámenia sa vysvetľujú požiadavky na sťažnosti podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II, na ich posúdenie a postup Dozorného orgánu. |
| --- | --- |

26.

Podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II sú fyzické alebo právnické osoby, ktoré môžu preukázať legitímny záujem (25), oprávnené podať sťažnosť Dozornému orgánu EZVO o preskúmanie porušovania článkov 53 a 54 Dohody o EHP a požiadať o ukončenie tohto porušovania v súlade s článkom 7 ods. 1 kapitoly II. V tejto časti tohto oznámenia sa vysvetľujú požiadavky na sťažnosti podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II, na ich posúdenie a postup Dozorného orgánu.

| 27. | Na rozdiel od občianskych súdov je Dozorný orgán EZVO, ktorého úlohou je chrániť individuálne práva fyzických osôb, administratívnym orgánom, ktorý musí konať vo verejnom záujme. Základnou charakteristikou úlohy Dozorného orgánu ako orgánu presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže je, že má určité hranice, pokiaľ ide o stanovenie priorít v súvislosti s jeho činnosťou presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže (26). |
| --- | --- |

27.

Na rozdiel od občianskych súdov je Dozorný orgán EZVO, ktorého úlohou je chrániť individuálne práva fyzických osôb, administratívnym orgánom, ktorý musí konať vo verejnom záujme. Základnou charakteristikou úlohy Dozorného orgánu ako orgánu presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže je, že má určité hranice, pokiaľ ide o stanovenie priorít v súvislosti s jeho činnosťou presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže (26).

| 28. | Dozorný orgán EZVO má právo vybavovať sťažnosti, ktoré mu boli predložené, podľa ich závažnosti a môže sa pritom odvolať na záujem podľa Dohody o EHP prezentovaný v danom prípade ako prioritné kritérium (27). Dozorný orgán môže sťažnosť zamietnuť, ak usúdi, že v danom prípade nejde o dostatočný záujem podľa Dohody o EHP, aby existoval dôvod na ďalšie vyšetrovanie. Ak Dozorný orgán sťažnosť zamietne, má sťažovateľ právo na rozhodnutie Dozorného orgánu (28) bez toho, aby bol dotknutý článok 7 ods. 3 kapitoly III. |
| --- | --- |

28.

Dozorný orgán EZVO má právo vybavovať sťažnosti, ktoré mu boli predložené, podľa ich závažnosti a môže sa pritom odvolať na záujem podľa Dohody o EHP prezentovaný v danom prípade ako prioritné kritérium (27). Dozorný orgán môže sťažnosť zamietnuť, ak usúdi, že v danom prípade nejde o dostatočný záujem podľa Dohody o EHP, aby existoval dôvod na ďalšie vyšetrovanie. Ak Dozorný orgán sťažnosť zamietne, má sťažovateľ právo na rozhodnutie Dozorného orgánu (28) bez toho, aby bol dotknutý článok 7 ods. 3 kapitoly III.

B.   Podávanie sťažnosti podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II

a)   Forma sťažnosti

| 29. | Sťažnosť podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II môže byť iba sťažnosťou o údajnom porušovaní článkov 53 alebo 54 so zreteľom na Dozorný orgán EZVO, ktorý prijíma opatrenia podľa článku 7 ods. 1 kapitoly II. Sťažnosť podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II musí byť v súlade s formulárom C, o ktorom sa zmieňuje článok 5 ods. 1 kapitoly III. |
| --- | --- |

29.

Sťažnosť podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II môže byť iba sťažnosťou o údajnom porušovaní článkov 53 alebo 54 so zreteľom na Dozorný orgán EZVO, ktorý prijíma opatrenia podľa článku 7 ods. 1 kapitoly II. Sťažnosť podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II musí byť v súlade s formulárom C, o ktorom sa zmieňuje článok 5 ods. 1 kapitoly III.

| 30. | Formulár C je k dispozícii na internetovej stránke http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ a takisto je priložený k tomuto oznámeniu. Sťažnosť sa musí predložiť v troch exemplároch na papieri, ako aj, ak je to možné, v elektronickej podobe. Okrem toho musí sťažovateľ poskytnúť verziu sťažnosti, ktorá nie je dôverná (článok 5 ods. 2 kapitoly III). Túto verziu možno zaslať Dozornému orgánu EZVO v elektronickej podobe prostredníctvom internetovej stránky uvedenej vyššie, kópie na papieroch by sa mali zasielať na adresu:





  EFTA Surveillance Authority |
| --- | --- |
| Competition and State Aid Directorate |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |

30.

Formulár C je k dispozícii na internetovej stránke http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ a takisto je priložený k tomuto oznámeniu. Sťažnosť sa musí predložiť v troch exemplároch na papieri, ako aj, ak je to možné, v elektronickej podobe. Okrem toho musí sťažovateľ poskytnúť verziu sťažnosti, ktorá nie je dôverná (článok 5 ods. 2 kapitoly III). Túto verziu možno zaslať Dozornému orgánu EZVO v elektronickej podobe prostredníctvom internetovej stránky uvedenej vyššie, kópie na papieroch by sa mali zasielať na adresu:

EFTA Surveillance Authority

Competition and State Aid Directorate

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles/Brussel

| 31. | Vo formulári C sa od sťažovateľov žiada, aby v súvislosti so svojou sťažnosťou predkladali komplexné informácie. Takisto by mali poskytnúť kópie príslušnej podpornej dokumentácie, ktorú majú k dispozícii, a v možnom rozsahu naznačiť, kde by mohol Dozorný orgán EZVO získať relevantné informácie a dokumenty, ktorými oni sami nedisponujú. V určitých prípadoch sa Dozorný orgán môže zaobísť bez poskytnutia informácií v súvislosti s niektorými informáciami, o ktoré sa žiada vo formulári C (článok 5 ods. 1 kapitoly III). Dozorný orgán zastáva názor, že táto možnosť môže byť dôležitá najmä v prípade sťažností spotrebiteľských zväzov, keď v súvislosti s ináč opodstatnenou sťažnosťou nemajú prístup k určitým informáciám o podnikoch, na ktoré sa sťažujú. |
| --- | --- |

31.

Vo formulári C sa od sťažovateľov žiada, aby v súvislosti so svojou sťažnosťou predkladali komplexné informácie. Takisto by mali poskytnúť kópie príslušnej podpornej dokumentácie, ktorú majú k dispozícii, a v možnom rozsahu naznačiť, kde by mohol Dozorný orgán EZVO získať relevantné informácie a dokumenty, ktorými oni sami nedisponujú. V určitých prípadoch sa Dozorný orgán môže zaobísť bez poskytnutia informácií v súvislosti s niektorými informáciami, o ktoré sa žiada vo formulári C (článok 5 ods. 1 kapitoly III). Dozorný orgán zastáva názor, že táto možnosť môže byť dôležitá najmä v prípade sťažností spotrebiteľských zväzov, keď v súvislosti s ináč opodstatnenou sťažnosťou nemajú prístup k určitým informáciám o podnikoch, na ktoré sa sťažujú.

| 32. | Korešpondenciu s Dozorným orgánom, ktorá nie je v súlade s požiadavkami článku 5 kapitoly III, a teda nepredstavuje sťažnosť v zmysle článku 7 ods. 2 kapitoly II, bude Dozorný orgán považovať za všeobecné informácie, ktoré v prípade, že sú užitočné, môžu viesť k vyšetrovaniu z vlastnej iniciatívy (porovnaj bod 4 vyššie). |
| --- | --- |

32.

Korešpondenciu s Dozorným orgánom, ktorá nie je v súlade s požiadavkami článku 5 kapitoly III, a teda nepredstavuje sťažnosť v zmysle článku 7 ods. 2 kapitoly II, bude Dozorný orgán považovať za všeobecné informácie, ktoré v prípade, že sú užitočné, môžu viesť k vyšetrovaniu z vlastnej iniciatívy (porovnaj bod 4 vyššie).

b)   Oprávnený záujem

| 33. | Štatút formálnej sťažnosti podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II je vyhradený pre fyzické a právnické osoby, ktoré môžu preukázať oprávnený záujem (29). V prípade všetkých sťažností, ktoré podajú štáty EZVO, sa oprávnený záujem predpokladá. |
| --- | --- |

33.

Štatút formálnej sťažnosti podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II je vyhradený pre fyzické a právnické osoby, ktoré môžu preukázať oprávnený záujem (29). V prípade všetkých sťažností, ktoré podajú štáty EZVO, sa oprávnený záujem predpokladá.

| 34. | V mnohých prípadoch nie je podmienka oprávneného záujmu predmetom pochybností, pretože sťažovatelia môžu byť priamo a nepriaznivo ovplyvnení údajným porušovaním. Existujú však situácie, keď si podmienka „oprávneného záujmu“ v článku 7 ods. 2 vyžaduje ďalšiu analýzu, aby sa mohla považovať za splnenú. Mnohé príklady môžu byť užitočným usmernením. |
| --- | --- |

34.

V mnohých prípadoch nie je podmienka oprávneného záujmu predmetom pochybností, pretože sťažovatelia môžu byť priamo a nepriaznivo ovplyvnení údajným porušovaním. Existujú však situácie, keď si podmienka „oprávneného záujmu“ v článku 7 ods. 2 vyžaduje ďalšiu analýzu, aby sa mohla považovať za splnenú. Mnohé príklady môžu byť užitočným usmernením.

| 35. | Súd prvej inštancie Európskych spoločenstiev rozhodol, že združenie podnikov môže mať oprávnený záujem o podanie sťažnosti v súvislosti s konaním svojich členov, hoci sa ho toto konanie ako podniku, ktorý pôsobí na príslušnom trhu, priamo netýka, za predpokladu, že je, po prvé, oprávnený zastupovať záujmy svojich členov a, po druhé, konanie, ktoré je predmetom sťažnosti, má nepriaznivý účinok na záujmy jeho členov (30). Komisia je naopak oprávnená nezaoberať sa sťažnosťou združenia podnikov, ktorého členovia sa nezúčastňovali na obchodných transakciách, ktoré sú predmetom sťažnosti (31). |
| --- | --- |

35.

Súd prvej inštancie Európskych spoločenstiev rozhodol, že združenie podnikov môže mať oprávnený záujem o podanie sťažnosti v súvislosti s konaním svojich členov, hoci sa ho toto konanie ako podniku, ktorý pôsobí na príslušnom trhu, priamo netýka, za predpokladu, že je, po prvé, oprávnený zastupovať záujmy svojich členov a, po druhé, konanie, ktoré je predmetom sťažnosti, má nepriaznivý účinok na záujmy jeho členov (30). Komisia je naopak oprávnená nezaoberať sa sťažnosťou združenia podnikov, ktorého členovia sa nezúčastňovali na obchodných transakciách, ktoré sú predmetom sťažnosti (31).

| 36. | So zreteľom na túto judikatúru zastáva Dozorný orgán EZVO názor, že podniky (samotné alebo prostredníctvom združení, ktoré sú oprávnené zastupovať ich záujmy) môžu mať oprávnený záujem v prípade, keď pôsobili na príslušnom trhu alebo keď konanie, ktoré je predmetom sťažnosti, má priamy a nepriaznivý účinok na ich záujmy. Dozorný orgán sa domnieva, že oprávnený záujem môžu mať napríklad strany dohody alebo postupov, ktoré sú predmetom sťažnosti, účastníci hospodárskej súťaže, ktorých záujmy boli údajne poškodené správaním, ktoré je predmetom sťažnosti, alebo podniky vylúčené z distribučného systému. |
| --- | --- |

36.

So zreteľom na túto judikatúru zastáva Dozorný orgán EZVO názor, že podniky (samotné alebo prostredníctvom združení, ktoré sú oprávnené zastupovať ich záujmy) môžu mať oprávnený záujem v prípade, keď pôsobili na príslušnom trhu alebo keď konanie, ktoré je predmetom sťažnosti, má priamy a nepriaznivý účinok na ich záujmy. Dozorný orgán sa domnieva, že oprávnený záujem môžu mať napríklad strany dohody alebo postupov, ktoré sú predmetom sťažnosti, účastníci hospodárskej súťaže, ktorých záujmy boli údajne poškodené správaním, ktoré je predmetom sťažnosti, alebo podniky vylúčené z distribučného systému.

| 37. | Spotrebiteľské združenia môžu tak isto podávať sťažnosti Dozornému orgánu EZVO (32). Dozorný orgán okrem toho zastáva názor, že oprávnený záujem môžu mať jednotliví spotrebitelia, ktorých hospodárske záujmy sú priamo a nepriaznivo ovplyvňované, pretože nakupujú tovar alebo služby, ktoré sú predmetom porušovania (33). |
| --- | --- |

37.

Spotrebiteľské združenia môžu tak isto podávať sťažnosti Dozornému orgánu EZVO (32). Dozorný orgán okrem toho zastáva názor, že oprávnený záujem môžu mať jednotliví spotrebitelia, ktorých hospodárske záujmy sú priamo a nepriaznivo ovplyvňované, pretože nakupujú tovar alebo služby, ktoré sú predmetom porušovania (33).

| 38. | Dozorný orgán však nepovažuje za oprávnený nárok v zmysle článku 7 ods. 2 nárok osôb alebo organizácií, ktoré sa chcú odvolať na všeobecné blaho bez toho, aby preukázali, že oni alebo ich členovia sú vystavení priamemu a nepriaznivému účinku v dôsledku porušovania (pro bono publico). |
| --- | --- |

38.

Dozorný orgán však nepovažuje za oprávnený nárok v zmysle článku 7 ods. 2 nárok osôb alebo organizácií, ktoré sa chcú odvolať na všeobecné blaho bez toho, aby preukázali, že oni alebo ich členovia sú vystavení priamemu a nepriaznivému účinku v dôsledku porušovania (pro bono publico).

| 39. | Miestne alebo regionálne verejné orgány môžu mať oprávnený záujem ako nákupcovia alebo užívatelia tovaru alebo služieb ovplyvnení konaním, ktoré je predmetom sťažnosti. Nemožno ich naopak považovať za subjekty, ktoré majú oprávnený záujem v zmysle článku 7 ods. 2 kapitoly II, pokiaľ upozorňujú Dozorný orgán EZVO na údajné porušovanie pro bono publico. |
| --- | --- |

39.

Miestne alebo regionálne verejné orgány môžu mať oprávnený záujem ako nákupcovia alebo užívatelia tovaru alebo služieb ovplyvnení konaním, ktoré je predmetom sťažnosti. Nemožno ich naopak považovať za subjekty, ktoré majú oprávnený záujem v zmysle článku 7 ods. 2 kapitoly II, pokiaľ upozorňujú Dozorný orgán EZVO na údajné porušovanie pro bono publico.

| 40. | Sťažovatelia musia preukázať svoj oprávnený záujem. Keď fyzická alebo právnická osoba, ktorá podáva sťažnosť, nie je schopná preukázať svoj oprávnený záujem, má Dozorný orgán EZVO právo sťažnosťou sa nezaoberať, a to bez toho, aby bolo dotknuté právo iniciovať konania z vlastnej iniciatívy. Dozorný orgán sa môže v ľubovoľnom štádiu vyšetrovania presvedčiť, či je táto podmienka splnená (34). |
| --- | --- |

40.

Sťažovatelia musia preukázať svoj oprávnený záujem. Keď fyzická alebo právnická osoba, ktorá podáva sťažnosť, nie je schopná preukázať svoj oprávnený záujem, má Dozorný orgán EZVO právo sťažnosťou sa nezaoberať, a to bez toho, aby bolo dotknuté právo iniciovať konania z vlastnej iniciatívy. Dozorný orgán sa môže v ľubovoľnom štádiu vyšetrovania presvedčiť, či je táto podmienka splnená (34).

C.   Posudzovanie sťažností

a)   Záujem podľa Dohody o EHP

| 41. | Na základe ustálenej judikatúry súdov Spoločenstva a postupov Komisie sa Dozorný orgán EZVO domnieva, že nemusí viesť vyšetrovanie v každom prípade (35), alebo tým skôr prijať rozhodnutie v zmysle článku 5 ods. 2 písm. a) Dohody o dozore a súde o existencii alebo neexistencii porušovania článkov 53 alebo 54 Dohody o EHP (36), ale má právo zaoberať sa sťažnosťami, ktoré mu boli predložené, podľa ich závažnosti a odvolať sa na záujem podľa Dohody o EHP pri určovaní stupňa závažnosti, ktoré sa má uplatňovať pri rôznych sťažnostiach, ktoré dostáva (37). Tento postoj je iný len vtedy, keď sťažnosť patrí výhradne do kompetencie Dozorného orgánu (38). |
| --- | --- |

41.

Na základe ustálenej judikatúry súdov Spoločenstva a postupov Komisie sa Dozorný orgán EZVO domnieva, že nemusí viesť vyšetrovanie v každom prípade (35), alebo tým skôr prijať rozhodnutie v zmysle článku 5 ods. 2 písm. a) Dohody o dozore a súde o existencii alebo neexistencii porušovania článkov 53 alebo 54 Dohody o EHP (36), ale má právo zaoberať sa sťažnosťami, ktoré mu boli predložené, podľa ich závažnosti a odvolať sa na záujem podľa Dohody o EHP pri určovaní stupňa závažnosti, ktoré sa má uplatňovať pri rôznych sťažnostiach, ktoré dostáva (37). Tento postoj je iný len vtedy, keď sťažnosť patrí výhradne do kompetencie Dozorného orgánu (38).

| 42. | Dozorný orgán EZVO však musí starostlivo preskúmať faktické a právne prvky, na ktoré ho upozorňuje sťažovateľ, aby počas ďalšieho vyšetrovania daného prípadu vedel posúdiť záujem podľa Dohody o EHP (39). |
| --- | --- |

42.

Dozorný orgán EZVO však musí starostlivo preskúmať faktické a právne prvky, na ktoré ho upozorňuje sťažovateľ, aby počas ďalšieho vyšetrovania daného prípadu vedel posúdiť záujem podľa Dohody o EHP (39).

| 43. | Posúdenie záujmu podľa Dohody o EHP, ktoré súvisí so sťažnosťou, závisí od okolností každého jednotlivého prípadu. Preto nie je obmedzený ani počet hodnotiacich kritérií, na ktoré sa Dozorný orgán EZVO môže odvolávať, ani sa od Dozorného orgánu nevyžaduje, aby uplatňoval výhradne určité kritériá. Keďže sa faktické a právne okolnosti môžu od prípadu k prípadu značne líšiť, je možné uplatňovať nové kritériá, o ktorých sa predtým neuvažovalo (40). Dozorný orgán môže, ak je to vhodné, uprednostniť jediné kritérium pre posúdenie záujmu Spoločenstva podľa Dohody o EHP (41). |
| --- | --- |

43.

Posúdenie záujmu podľa Dohody o EHP, ktoré súvisí so sťažnosťou, závisí od okolností každého jednotlivého prípadu. Preto nie je obmedzený ani počet hodnotiacich kritérií, na ktoré sa Dozorný orgán EZVO môže odvolávať, ani sa od Dozorného orgánu nevyžaduje, aby uplatňoval výhradne určité kritériá. Keďže sa faktické a právne okolnosti môžu od prípadu k prípadu značne líšiť, je možné uplatňovať nové kritériá, o ktorých sa predtým neuvažovalo (40). Dozorný orgán môže, ak je to vhodné, uprednostniť jediné kritérium pre posúdenie záujmu Spoločenstva podľa Dohody o EHP (41).

| 44. | Ku kritériám, ktoré možno považovať za relevantné pre posúdenie záujmu podľa Dohody o EHP v (ďalšom) vyšetrovaní prípadu, patria:






  — | Dozorný orgán EZVO môže zamietnuť sťažnosť na základe toho, že sťažovateľ môže iniciovať súdne konanie pred vnútroštátnymi súdmi v súvislosti s uplatňovaním svojich práv (42). |
| --- | --- | --- |

44.

Ku kritériám, ktoré možno považovať za relevantné pre posúdenie záujmu podľa Dohody o EHP v (ďalšom) vyšetrovaní prípadu, patria:

—

Dozorný orgán EZVO môže zamietnuť sťažnosť na základe toho, že sťažovateľ môže iniciovať súdne konanie pred vnútroštátnymi súdmi v súvislosti s uplatňovaním svojich práv (42).

| — | Dozorný orgán nemôže považovať určité situácie za situácie, ktoré v zásade nespadajú do kompetencie, ktorú mu ukladá Dohoda o EHP, ale žiada sa od neho, aby v každom prípade posúdil závažnosť údajného porušovania a trvalosť jeho následkov. Konkrétne to znamená, že musí zohľadniť trvanie a rozsah porušovania, ktoré sú predmetom sťažnosti, a ich účinok na stav hospodárskej súťaže na území, ktoré vymedzuje Dohoda o EHP (43). |
| --- | --- |

—

Dozorný orgán nemôže považovať určité situácie za situácie, ktoré v zásade nespadajú do kompetencie, ktorú mu ukladá Dohoda o EHP, ale žiada sa od neho, aby v každom prípade posúdil závažnosť údajného porušovania a trvalosť jeho následkov. Konkrétne to znamená, že musí zohľadniť trvanie a rozsah porušovania, ktoré sú predmetom sťažnosti, a ich účinok na stav hospodárskej súťaže na území, ktoré vymedzuje Dohoda o EHP (43).

| — | Je možné, že Dozorný orgán bude musieť porovnať závažnosť údajného porušovania vzhľadom na fungovanie Dohody o EHP, pravdepodobnosť existencie porušovania a rozsah potrebného vyšetrovania, aby splnil svoju úlohu a zabezpečil dodržiavanie článkov 53 a 54 Dohody o EHP (44). |
| --- | --- |

—

Je možné, že Dozorný orgán bude musieť porovnať závažnosť údajného porušovania vzhľadom na fungovanie Dohody o EHP, pravdepodobnosť existencie porušovania a rozsah potrebného vyšetrovania, aby splnil svoju úlohu a zabezpečil dodržiavanie článkov 53 a 54 Dohody o EHP (44).

| — | Hoci vlastné rozhodovanie Dozorného orgánu nezávisí od toho, ako ďaleko vyšetrovanie prípadu pokročilo, je vyšetrovanie súčasťou okolností prípadu, ktoré Dozorný orgán pravdepodobne bude musieť zvážiť (45). |
| --- | --- |

—

Hoci vlastné rozhodovanie Dozorného orgánu nezávisí od toho, ako ďaleko vyšetrovanie prípadu pokročilo, je vyšetrovanie súčasťou okolností prípadu, ktoré Dozorný orgán pravdepodobne bude musieť zvážiť (45).

| — | Dozorný orgán môže rozhodnúť, že nie je primerané vyšetrovať sťažnosť, ak sa príslušné postupy prestali uplatňovať. V súvislosti s týmto rozhodnutím však Dozorný orgán musí zistiť, či negatívny účinok na hospodársku súťaž pretrváva a či závažnosť porušovaní alebo pretrvávanie ich účinkov neoprávňuje v súvislosti s danou sťažnosťou záujem podľa Dohody o EHP (46). |
| --- | --- |

—

Dozorný orgán môže rozhodnúť, že nie je primerané vyšetrovať sťažnosť, ak sa príslušné postupy prestali uplatňovať. V súvislosti s týmto rozhodnutím však Dozorný orgán musí zistiť, či negatívny účinok na hospodársku súťaž pretrváva a či závažnosť porušovaní alebo pretrvávanie ich účinkov neoprávňuje v súvislosti s danou sťažnosťou záujem podľa Dohody o EHP (46).

| — | Dozorný orgán môže takisto rozhodnúť, že nie je primerané vyšetrovať sťažnosť, keď príslušné podniky súhlasia s takou zmenou svojho konania, aby sa Dozorný orgán mohol domnievať, že už neexistuje dostatočný záujem podľa Dohody o EHP o intervenciu (47). |
| --- | --- |

—

Dozorný orgán môže takisto rozhodnúť, že nie je primerané vyšetrovať sťažnosť, keď príslušné podniky súhlasia s takou zmenou svojho konania, aby sa Dozorný orgán mohol domnievať, že už neexistuje dostatočný záujem podľa Dohody o EHP o intervenciu (47).

| 45. | Ak Dozorný orgán dospeje k názoru, že daný prípad nepredstavuje dostatočný záujem podľa Dohody o EHP, ktorý by oprávňoval (ďalšie) vyšetrovanie, môže Dozorný orgán EZVO na základe tohto zistenia sťažnosť zamietnuť. Takéto rozhodnutie môže vydať pred začatím vyšetrovania alebo po prijatí vyšetrovacích opatrení (48). Dozorný orgán však nemá právo odložiť vybavenie sťažnosti pre nedostatok dostatočne silného záujmu podľa Dohody o EHP (49). |
| --- | --- |

45.

Ak Dozorný orgán dospeje k názoru, že daný prípad nepredstavuje dostatočný záujem podľa Dohody o EHP, ktorý by oprávňoval (ďalšie) vyšetrovanie, môže Dozorný orgán EZVO na základe tohto zistenia sťažnosť zamietnuť. Takéto rozhodnutie môže vydať pred začatím vyšetrovania alebo po prijatí vyšetrovacích opatrení (48). Dozorný orgán však nemá právo odložiť vybavenie sťažnosti pre nedostatok dostatočne silného záujmu podľa Dohody o EHP (49).

b)   Posúdenie podľa článkov 53 a 54

| 46. | Skúmanie sťažnosti podľa článkov 53 a 54 zahŕňa dve hľadiská: jedno hľadisko v súvislosti s faktami, ktoré treba zistiť, aby sa preukázalo porušovanie článkov 53 alebo 54, a druhé v súvislosti s právnym posúdením konania, ktoré je predmetom sťažnosti. |
| --- | --- |

46.

Skúmanie sťažnosti podľa článkov 53 a 54 zahŕňa dve hľadiská: jedno hľadisko v súvislosti s faktami, ktoré treba zistiť, aby sa preukázalo porušovanie článkov 53 alebo 54, a druhé v súvislosti s právnym posúdením konania, ktoré je predmetom sťažnosti.

| 47. | Ak sťažnosť, ktorá spĺňa požiadavky článku 5 kapitoly III a formulára C, nedostatočne zdôvodňuje predložené tvrdenia, môže byť z tohto dôvodu zamietnutá (50). Dozorný orgán EZVO nie je povinný zohľadniť okolnosti, o ktorých ho sťažovateľ neinformoval a ktoré pri vyšetrovaní prípadu jednoducho neboli zistené, aby mohol zamietnuť sťažnosť z dôvodu, že konanie, ktoré je predmetom sťažnosti, neporušuje pravidlá hospodárskej súťaže EHP alebo nespadá do ich pôsobnosti (51). |
| --- | --- |

47.

Ak sťažnosť, ktorá spĺňa požiadavky článku 5 kapitoly III a formulára C, nedostatočne zdôvodňuje predložené tvrdenia, môže byť z tohto dôvodu zamietnutá (50). Dozorný orgán EZVO nie je povinný zohľadniť okolnosti, o ktorých ho sťažovateľ neinformoval a ktoré pri vyšetrovaní prípadu jednoducho neboli zistené, aby mohol zamietnuť sťažnosť z dôvodu, že konanie, ktoré je predmetom sťažnosti, neporušuje pravidlá hospodárskej súťaže EHP alebo nespadá do ich pôsobnosti (51).

| 48. | Kritériami pre právne posúdenie dohôd alebo postupov podľa článkov 53 a 54 sa v tomto oznámení nemožno zaoberať vyčerpávajúcim spôsobom. Okrem iných zdrojov a najmä judikatúry Súdneho dvora EZVO a súdov Spoločenstva a praktických prípadov Dozorného orgánu a Komisie (52), by sa však potenciálni sťažovatelia mohli opierať o obsiahle usmernenia Dozorného orgánu EZVO (53). V nasledujúcich bodoch sa uvádzajú štyri osobitné problémy s informáciami o tom, kde možno nájsť ďalšie usmernenia. |
| --- | --- |

48.

Kritériami pre právne posúdenie dohôd alebo postupov podľa článkov 53 a 54 sa v tomto oznámení nemožno zaoberať vyčerpávajúcim spôsobom. Okrem iných zdrojov a najmä judikatúry Súdneho dvora EZVO a súdov Spoločenstva a praktických prípadov Dozorného orgánu a Komisie (52), by sa však potenciálni sťažovatelia mohli opierať o obsiahle usmernenia Dozorného orgánu EZVO (53). V nasledujúcich bodoch sa uvádzajú štyri osobitné problémy s informáciami o tom, kde možno nájsť ďalšie usmernenia.

| 49. | Dohody a praktické postupy spadajú do pôsobnosti článkov 53 a 54, pokiaľ môžu ovplyvňovať obchodovanie medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP. Ak nejaká dohoda alebo postup túto podmienku nespĺňa, môžu sa uplatňovať vnútroštátne právo hospodárskej súťaže, ale nie právo hospodárskej súťaže EHP. Obsiahle usmernenia o tomto predmete možno nájsť v oznámení o účinku na koncepciu obchodovania (54). |
| --- | --- |

49.

Dohody a praktické postupy spadajú do pôsobnosti článkov 53 a 54, pokiaľ môžu ovplyvňovať obchodovanie medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP. Ak nejaká dohoda alebo postup túto podmienku nespĺňa, môžu sa uplatňovať vnútroštátne právo hospodárskej súťaže, ale nie právo hospodárskej súťaže EHP. Obsiahle usmernenia o tomto predmete možno nájsť v oznámení o účinku na koncepciu obchodovania (54).

| 50. | Dohody, ktoré spadajú do pôsobnosti článku 53, môžu byť dohodami menšieho významu, ktoré neobmedzujú hospodársku súťaž podstatným spôsobom. Usmernenia k tejto otázke možno nájsť v oznámení Dozorného orgánu EZVO de minimis
   (55). |
| --- | --- |

50.

Dohody, ktoré spadajú do pôsobnosti článku 53, môžu byť dohodami menšieho významu, ktoré neobmedzujú hospodársku súťaž podstatným spôsobom. Usmernenia k tejto otázke možno nájsť v oznámení Dozorného orgánu EZVO de minimis
   (55).

| 51. | Dohody, ktoré spĺňajú podmienky nariadenia o skupinovej výnimke, sa považujú za dohody, ktoré vyhovujú podmienkam článku 53 ods. 3. Aby Dozorný orgán EZVO mohol zrušiť výhody skupinovej výnimky podľa článku 29 kapitoly II, musí zistiť, či dohoda, pre ktorú nariadenie o skupinovej výnimke platí, má v zmysle individuálneho posúdenia určité účinky, ktoré sú nezlučiteľné s článkom 53 ods. 3. |
| --- | --- |

51.

Dohody, ktoré spĺňajú podmienky nariadenia o skupinovej výnimke, sa považujú za dohody, ktoré vyhovujú podmienkam článku 53 ods. 3. Aby Dozorný orgán EZVO mohol zrušiť výhody skupinovej výnimky podľa článku 29 kapitoly II, musí zistiť, či dohoda, pre ktorú nariadenie o skupinovej výnimke platí, má v zmysle individuálneho posúdenia určité účinky, ktoré sú nezlučiteľné s článkom 53 ods. 3.

| 52. | Dohody, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 53 ods. 1 Dohody o EHP, môžu spĺňať podmienky článku 53 ods. 3 Dohody o EHP. Podľa článku 1 ods. 2 kapitoly II a bez toho, aby sa vopred žiadalo nejaké administratívne rozhodnutie, nie sú takéto dohody zakázané. Usmernenia k podmienkam, ktoré musí dohoda spĺňať podľa článku 53 ods. 3, možno nájsť v oznámení o článku 53 ods. 3 (56). |
| --- | --- |

52.

Dohody, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 53 ods. 1 Dohody o EHP, môžu spĺňať podmienky článku 53 ods. 3 Dohody o EHP. Podľa článku 1 ods. 2 kapitoly II a bez toho, aby sa vopred žiadalo nejaké administratívne rozhodnutie, nie sú takéto dohody zakázané. Usmernenia k podmienkam, ktoré musí dohoda spĺňať podľa článku 53 ods. 3, možno nájsť v oznámení o článku 53 ods. 3 (56).

D.   Postupy Dozorného orgánu EZVO pri vybavovaní sťažností

a)   Prehľad

| 53. | Ako sa už uviedlo, Dozorný orgán EZVO nie je povinný viesť vyšetrovanie na základe každej podanej sťažnosti, aby zistil, či došlo k porušovaniu. Povinnosťou Dozorného orgánu je však starostlivo zvážiť faktické a právne otázky, na ktoré sťažovateľ upozorňuje, aby mohol posúdiť, či tieto otázky naznačujú konanie, ktoré pravdepodobne vedie k porušovaniu článkov 53 a 54 (57). |
| --- | --- |

53.

Ako sa už uviedlo, Dozorný orgán EZVO nie je povinný viesť vyšetrovanie na základe každej podanej sťažnosti, aby zistil, či došlo k porušovaniu. Povinnosťou Dozorného orgánu je však starostlivo zvážiť faktické a právne otázky, na ktoré sťažovateľ upozorňuje, aby mohol posúdiť, či tieto otázky naznačujú konanie, ktoré pravdepodobne vedie k porušovaniu článkov 53 a 54 (57).

| 54. | V postupe vybavovania sťažností, ktorý uplatňuje Dozorný orgán EZVO, možno rozlíšiť niekoľko rôznych štádií (58). |
| --- | --- |

54.

V postupe vybavovania sťažností, ktorý uplatňuje Dozorný orgán EZVO, možno rozlíšiť niekoľko rôznych štádií (58).

| 55. | Dozorný orgán EZVO v prvom štádiu po podaní sťažnosti preskúma sťažnosť a môže zhromaždiť ďalšie informácie, aby mohol rozhodnuť, aké opatrenia v súvislosti so sťažnosťou prijme. Toto štádium môže zahŕňať neformálnu výmenu názorov medzi Dozorným orgánom a sťažovateľom s cieľom objasniť faktické a právne otázky, ktoré sťažovateľa znepokojujú. V tomto štádiu môže dať Dozorný orgán sťažovateľovi prvú odpoveď, čím mu umožní rozšíriť jeho tvrdenia so zreteľom na túto prvú odpoveď. |
| --- | --- |

55.

Dozorný orgán EZVO v prvom štádiu po podaní sťažnosti preskúma sťažnosť a môže zhromaždiť ďalšie informácie, aby mohol rozhodnuť, aké opatrenia v súvislosti so sťažnosťou prijme. Toto štádium môže zahŕňať neformálnu výmenu názorov medzi Dozorným orgánom a sťažovateľom s cieľom objasniť faktické a právne otázky, ktoré sťažovateľa znepokojujú. V tomto štádiu môže dať Dozorný orgán sťažovateľovi prvú odpoveď, čím mu umožní rozšíriť jeho tvrdenia so zreteľom na túto prvú odpoveď.

| 56. | V druhom štádiu môže Dozorný orgán EZVO prípad ďalej vyšetrovať so zreteľom na začatie konania podľa článku 7 ods. 1 kapitoly II proti podnikom, na ktoré bola sťažnosť podaná. Ak Dozorný orgán usúdi, že neexistujú dostatočné dôvody na konanie vo veci sťažnosti, informuje o tom sťažovateľa a ponúkne mu možnosť predložiť ďalšie pripomienky v rámci časovej lehoty, ktorú stanoví (článok 7 ods. 1 kapitoly III). |
| --- | --- |

56.

V druhom štádiu môže Dozorný orgán EZVO prípad ďalej vyšetrovať so zreteľom na začatie konania podľa článku 7 ods. 1 kapitoly II proti podnikom, na ktoré bola sťažnosť podaná. Ak Dozorný orgán usúdi, že neexistujú dostatočné dôvody na konanie vo veci sťažnosti, informuje o tom sťažovateľa a ponúkne mu možnosť predložiť ďalšie pripomienky v rámci časovej lehoty, ktorú stanoví (článok 7 ods. 1 kapitoly III).

| 57. | Ak sťažovateľ neinformuje o svojich názoroch v časovej lehote, ktorú stanovil Dozorný orgán EZVO, sťažnosť sa považuje za stiahnutú (článok 7 ods. 3 kapitoly III). Vo všetkých ostatných prípadoch, v treťom štádiu postupu, vezme Dozorný orgán na vedomie pripomienky, ktoré predložil sťažovateľ, a začne konanie proti predmetu sťažnosti alebo prijme rozhodnutie o zamietnutí sťažnosti (59). |
| --- | --- |

57.

Ak sťažovateľ neinformuje o svojich názoroch v časovej lehote, ktorú stanovil Dozorný orgán EZVO, sťažnosť sa považuje za stiahnutú (článok 7 ods. 3 kapitoly III). Vo všetkých ostatných prípadoch, v treťom štádiu postupu, vezme Dozorný orgán na vedomie pripomienky, ktoré predložil sťažovateľ, a začne konanie proti predmetu sťažnosti alebo prijme rozhodnutie o zamietnutí sťažnosti (59).

| 58. | Keď Dozorný orgán EZVO zamietne sťažnosť podľa článku 13 kapitoly II na základe toho, že sa týmto prípadom zaoberá alebo zaoberal iný orgán, postupuje ďalej v súlade s článkom 9 kapitoly III. |
| --- | --- |

58.

Keď Dozorný orgán EZVO zamietne sťažnosť podľa článku 13 kapitoly II na základe toho, že sa týmto prípadom zaoberá alebo zaoberal iný orgán, postupuje ďalej v súlade s článkom 9 kapitoly III.

| 59. | V priebehu konania využívajú sťažovatelia výhody mnohých práv, ako sa ustanovuje najmä v článkoch 6 až 8 kapitoly III. Postupy Dozorného orgánu EZVO v prípadoch hospodárskej súťaže však nepredstavujú sporné postupy medzi sťažovateľom na jednej strane a spoločnosťami, ktoré sú predmetom vyšetrovania, na strane druhej. Procesné práva sťažovateľov sú preto menej rozsiahle ako právo na objektívne vypočutie spoločností, ktoré sú predmetom konania vo veci porušovania (60). |
| --- | --- |

59.

V priebehu konania využívajú sťažovatelia výhody mnohých práv, ako sa ustanovuje najmä v článkoch 6 až 8 kapitoly III. Postupy Dozorného orgánu EZVO v prípadoch hospodárskej súťaže však nepredstavujú sporné postupy medzi sťažovateľom na jednej strane a spoločnosťami, ktoré sú predmetom vyšetrovania, na strane druhej. Procesné práva sťažovateľov sú preto menej rozsiahle ako právo na objektívne vypočutie spoločností, ktoré sú predmetom konania vo veci porušovania (60).

b)   Indikatívna časová lehota pre poskytnutie informácii o navrhovanom konaní Dozorného orgánu EZVO sťažovateľovi

| 60. | Dozorný orgán EZVO je povinný rozhodnúť o žiadostiach v primeranej časovej lehote (61). Čo sa rozumie pod primeranou časovou lehotou, závisí od okolností každého prípadu, a najmä od jeho súvislostí, rôznych procesných krokov Dozorného orgánu, od správania strán počas konania, zložitosti prípadu a od jeho významu pre rôzne zúčastnené strany (62). |
| --- | --- |

60.

Dozorný orgán EZVO je povinný rozhodnúť o žiadostiach v primeranej časovej lehote (61). Čo sa rozumie pod primeranou časovou lehotou, závisí od okolností každého prípadu, a najmä od jeho súvislostí, rôznych procesných krokov Dozorného orgánu, od správania strán počas konania, zložitosti prípadu a od jeho významu pre rôzne zúčastnené strany (62).

| 61. | Dozorný orgán EZVO sa v zásade usiluje o tom, aby informoval sťažovateľov o opatreniach, ktoré navrhuje prijať v súvislosti so sťažnosťou, v primeranej časovej lehote štyroch mesiacov od prijatia sťažnosti. Podľa okolností konkrétneho prípadu, a najmä v závislosti od možnej potreby doplňujúcich informácií sťažovateľov alebo tretích strán, informuje Dozorný orgán sťažovateľa o tom, či má v úmysle prípad ďalej vyšetrovať alebo nie, v zásade do štyroch mesiacov. Táto časová lehota nepredstavuje žiadnu právne záväznú lehotu. |
| --- | --- |

61.

Dozorný orgán EZVO sa v zásade usiluje o tom, aby informoval sťažovateľov o opatreniach, ktoré navrhuje prijať v súvislosti so sťažnosťou, v primeranej časovej lehote štyroch mesiacov od prijatia sťažnosti. Podľa okolností konkrétneho prípadu, a najmä v závislosti od možnej potreby doplňujúcich informácií sťažovateľov alebo tretích strán, informuje Dozorný orgán sťažovateľa o tom, či má v úmysle prípad ďalej vyšetrovať alebo nie, v zásade do štyroch mesiacov. Táto časová lehota nepredstavuje žiadnu právne záväznú lehotu.

| 62. | Dozorný orgán EZVO môže preto do štyroch mesiacov oznámiť sťažovateľovi svoje navrhované opatrenia, ktoré predstavujú prvú reakciu v rámci prvého štádia postupu (pozri bod 55 vyššie). Ak skúmanie sťažnosti postúpilo do druhého štádia (pozri bod 56 vyššie), môže Dozorný orgán informovať sťažovateľa o svojom predbežnom posúdení takisto priamo listom podľa článku 7 ods. 1 kapitoly III. |
| --- | --- |

62.

Dozorný orgán EZVO môže preto do štyroch mesiacov oznámiť sťažovateľovi svoje navrhované opatrenia, ktoré predstavujú prvú reakciu v rámci prvého štádia postupu (pozri bod 55 vyššie). Ak skúmanie sťažnosti postúpilo do druhého štádia (pozri bod 56 vyššie), môže Dozorný orgán informovať sťažovateľa o svojom predbežnom posúdení takisto priamo listom podľa článku 7 ods. 1 kapitoly III.

| 63. | V snahe zabezpečiť čo najrýchlejšie vybavenie sťažnosti je potrebné, aby sťažovatelia aktívne spolupracovali pri postupoch (63), napríklad pokiaľ ide o informovanie Dozorného orgánu EZVO o nových skutočnostiach. |
| --- | --- |

63.

V snahe zabezpečiť čo najrýchlejšie vybavenie sťažnosti je potrebné, aby sťažovatelia aktívne spolupracovali pri postupoch (63), napríklad pokiaľ ide o informovanie Dozorného orgánu EZVO o nových skutočnostiach.

c)   Procesné práva sťažovateľa

| 64. | Keď Dozorný orgán EZVO zašle spoločnostiam, ktoré sú predmetom sťažnosti, vyhlásenie o námietkach podľa článku 10 ods. 1 kapitoly III, má sťažovateľ právo na jednu kópiu tohto dokumentu, z ktorej boli odstránené obchodné tajomstvá a iné dôverné informácie o dotknutých spoločnostiach (verzia vyhlásenia o námietkach, ktorá nemá dôverný charakter, porovnaj článok 6 ods. 1 kapitoly III). Sťažovateľ bude vyzvaný, aby písomne predložil svoje pripomienky k vyhláseniu o námietkach. Pre toto písomné pripomienkovanie sa stanoví časová lehota. |
| --- | --- |

64.

Keď Dozorný orgán EZVO zašle spoločnostiam, ktoré sú predmetom sťažnosti, vyhlásenie o námietkach podľa článku 10 ods. 1 kapitoly III, má sťažovateľ právo na jednu kópiu tohto dokumentu, z ktorej boli odstránené obchodné tajomstvá a iné dôverné informácie o dotknutých spoločnostiach (verzia vyhlásenia o námietkach, ktorá nemá dôverný charakter, porovnaj článok 6 ods. 1 kapitoly III). Sťažovateľ bude vyzvaný, aby písomne predložil svoje pripomienky k vyhláseniu o námietkach. Pre toto písomné pripomienkovanie sa stanoví časová lehota.

| 65. | Dozorný orgán EZVO môže okrem toho, ak je to primerané, poskytnúť sťažovateľom príležitosť vyjadriť svoje názory počas ústneho vypočutia strán, ktorým bolo adresované vyhlásenie o námietkach, ak o to sťažovatelia vo svojich písomných pripomienkach požiadajú (64). |
| --- | --- |

65.

Dozorný orgán EZVO môže okrem toho, ak je to primerané, poskytnúť sťažovateľom príležitosť vyjadriť svoje názory počas ústneho vypočutia strán, ktorým bolo adresované vyhlásenie o námietkach, ak o to sťažovatelia vo svojich písomných pripomienkach požiadajú (64).

| 66. | Sťažovatelia môžu predkladať, zo svojej vlastnej iniciatívy alebo na základe žiadosti Dozorného orgánu EZVO, dokumenty, ktoré obsahujú obchodné tajomstvá alebo iné dôverné informácie. Dozorný orgán chráni dôverné informácie (65). V súvislosti s poskytovaním svojich názorov podľa článku 6 ods. 1 a článku 7 ods. 1 kapitoly III, ako aj v súvislosti s následným predkladaním ďalších informácií v priebehu toho istého konania, sú sťažovatelia podľa článku 16 kapitoly III povinní označiť dôverné informácie, uviesť dôvody, pre ktoré sa informácie považujú za dôverné, a predložiť osobitnú verziu, ktorá nemá dôverný charakter. Okrem toho môže Dozorný orgán vo všetkých ostatných prípadoch požiadať sťažovateľov, ktorí vypracovávajú dokumenty alebo vyhlásenia, aby označili dokumenty alebo časti dokumentov alebo vyhlásení, ktoré považujú za dôverné. Môže pre sťažovateľa stanoviť konečný termín, do ktorého musí oznámiť, prečo považuje niektorú informáciu za dôvernú a poskytnúť verziu, ktorá nemá dôverný charakter, vrátane stručného opisu alebo verzie každej vymazanej informácie, ktorá nemá dôverný charakter. |
| --- | --- |

66.

Sťažovatelia môžu predkladať, zo svojej vlastnej iniciatívy alebo na základe žiadosti Dozorného orgánu EZVO, dokumenty, ktoré obsahujú obchodné tajomstvá alebo iné dôverné informácie. Dozorný orgán chráni dôverné informácie (65). V súvislosti s poskytovaním svojich názorov podľa článku 6 ods. 1 a článku 7 ods. 1 kapitoly III, ako aj v súvislosti s následným predkladaním ďalších informácií v priebehu toho istého konania, sú sťažovatelia podľa článku 16 kapitoly III povinní označiť dôverné informácie, uviesť dôvody, pre ktoré sa informácie považujú za dôverné, a predložiť osobitnú verziu, ktorá nemá dôverný charakter. Okrem toho môže Dozorný orgán vo všetkých ostatných prípadoch požiadať sťažovateľov, ktorí vypracovávajú dokumenty alebo vyhlásenia, aby označili dokumenty alebo časti dokumentov alebo vyhlásení, ktoré považujú za dôverné. Môže pre sťažovateľa stanoviť konečný termín, do ktorého musí oznámiť, prečo považuje niektorú informáciu za dôvernú a poskytnúť verziu, ktorá nemá dôverný charakter, vrátane stručného opisu alebo verzie každej vymazanej informácie, ktorá nemá dôverný charakter.

| 67. | Označenie informácie ako dôvernej informácie nebráni Dozornému orgánu EZVO zverejňovať a používať informácie, keď je to potrebné v súvislosti s preukázaním porušovania článkov 53 alebo 54 (66). Keď sú v súvislosti s preukázaním porušovania potrebné obchodné tajomstvá a dôverné informácie, musí Dozorný orgán v prípade každého jednotlivého dokumentu posúdiť, či je potreba zverejniť informácie podstatnejšia ako ujma, ktorá by mohla na základe takéhoto zverejnenia vzniknúť. |
| --- | --- |

67.

Označenie informácie ako dôvernej informácie nebráni Dozornému orgánu EZVO zverejňovať a používať informácie, keď je to potrebné v súvislosti s preukázaním porušovania článkov 53 alebo 54 (66). Keď sú v súvislosti s preukázaním porušovania potrebné obchodné tajomstvá a dôverné informácie, musí Dozorný orgán v prípade každého jednotlivého dokumentu posúdiť, či je potreba zverejniť informácie podstatnejšia ako ujma, ktorá by mohla na základe takéhoto zverejnenia vzniknúť.

| 68. | Keď Dozorný orgán EZVO dospeje k názoru, že sťažnosť by sa nemala ďalej skúmať, pretože neexistuje dostatočný záujem podľa Dohody o EHP o ďalšie sledovanie prípadu alebo z iných dôvodov, informuje o tom sťažovateľa listom, v ktorom uvedie právny podklad (článok 7 ods. 1 kapitoly III), vymenuje dôvody, ktoré viedli Dozorný orgán k predbežnému záveru v uvedenom zmysle a poskytne sťažovateľovi možnosť predložiť doplňujúce informácie alebo poznámky v časovej lehote, ktorú stanoví Dozorný orgán. Dozorný orgán takisto uvedie dôsledky neposkytnutia odpovede podľa článku 7 ods. 3 kapitoly III, ako sa vysvetľuje nižšie. |
| --- | --- |

68.

Keď Dozorný orgán EZVO dospeje k názoru, že sťažnosť by sa nemala ďalej skúmať, pretože neexistuje dostatočný záujem podľa Dohody o EHP o ďalšie sledovanie prípadu alebo z iných dôvodov, informuje o tom sťažovateľa listom, v ktorom uvedie právny podklad (článok 7 ods. 1 kapitoly III), vymenuje dôvody, ktoré viedli Dozorný orgán k predbežnému záveru v uvedenom zmysle a poskytne sťažovateľovi možnosť predložiť doplňujúce informácie alebo poznámky v časovej lehote, ktorú stanoví Dozorný orgán. Dozorný orgán takisto uvedie dôsledky neposkytnutia odpovede podľa článku 7 ods. 3 kapitoly III, ako sa vysvetľuje nižšie.

| 69. | Podľa článku 8 ods. 1 kapitoly III má sťažovateľ právo na prístup k informáciám, z ktorých Dozorný orgán pri formulácii svojho predbežného stanoviska vychádzal. Tento prístup sa obvykle zabezpečí pripojením kópií relevantných dokumentov k listu. |
| --- | --- |

69.

Podľa článku 8 ods. 1 kapitoly III má sťažovateľ právo na prístup k informáciám, z ktorých Dozorný orgán pri formulácii svojho predbežného stanoviska vychádzal. Tento prístup sa obvykle zabezpečí pripojením kópií relevantných dokumentov k listu.

| 70. | Časová lehota pre pripomienkovanie listu zo strany sťažovateľa podľa článku 7 ods. 1 kapitoly III sa stanoví v súlade s okolnosťami prípadu. Nebude kratšia ako štyri týždne (článok 17 ods. 2 kapitoly III). Ak sťažovateľ neodpovedá do stanovenej lehoty, sťažnosť sa podľa článku 7 ods. 3 kapitoly III považuje za stiahnutú. Sťažovatelia majú právo stiahnuť svoju sťažnosť, kedykoľvek si tak želajú urobiť. |
| --- | --- |

70.

Časová lehota pre pripomienkovanie listu zo strany sťažovateľa podľa článku 7 ods. 1 kapitoly III sa stanoví v súlade s okolnosťami prípadu. Nebude kratšia ako štyri týždne (článok 17 ods. 2 kapitoly III). Ak sťažovateľ neodpovedá do stanovenej lehoty, sťažnosť sa podľa článku 7 ods. 3 kapitoly III považuje za stiahnutú. Sťažovatelia majú právo stiahnuť svoju sťažnosť, kedykoľvek si tak želajú urobiť.

| 71. | Sťažovateľ môže požiadať o predĺženie časovej lehoty na predloženie pripomienok. V závislosti od okolností prípadu môže Dozorný orgán EZVO takéto predĺženie schváliť. |
| --- | --- |

71.

Sťažovateľ môže požiadať o predĺženie časovej lehoty na predloženie pripomienok. V závislosti od okolností prípadu môže Dozorný orgán EZVO takéto predĺženie schváliť.

| 72. | V prípade, že sťažovateľ predloží doplňujúce pripomienky, vezme Dozorný orgán EZVO tieto pripomienky na vedomie. Ak ide o pripomienky, ktoré spôsobia zmenu v predchádzajúcom postupe Dozorného orgánu, môže Dozorný orgán iniciovať postup proti spoločnostiam, ktoré sú predmetom sťažnosti. Pri tomto postupe má sťažovateľ procesné práva vysvetlené vyššie. |
| --- | --- |

72.

V prípade, že sťažovateľ predloží doplňujúce pripomienky, vezme Dozorný orgán EZVO tieto pripomienky na vedomie. Ak ide o pripomienky, ktoré spôsobia zmenu v predchádzajúcom postupe Dozorného orgánu, môže Dozorný orgán iniciovať postup proti spoločnostiam, ktoré sú predmetom sťažnosti. Pri tomto postupe má sťažovateľ procesné práva vysvetlené vyššie.

| 73. | Ak pripomienky sťažovateľa nespôsobia zmenu postupu, ktorý navrhol Dozorný orgán EVZO, Dozorný orgán svojím rozhodnutím sťažnosť zamietne (67). |
| --- | --- |

73.

Ak pripomienky sťažovateľa nespôsobia zmenu postupu, ktorý navrhol Dozorný orgán EVZO, Dozorný orgán svojím rozhodnutím sťažnosť zamietne (67).

d)   Rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO o zamietnutí sťažnosti

| 74. | Ak Dozorný orgán EZVO rozhodnutím podľa článku 7 ods. 2 kapitoly III sťažnosť zamietne, musí uviesť dôvody v súlade s článkom 16 Dohody o dozore a súde, t. j. takým spôsobom, ktorý je v danom prípade primeraný, pričom zohľadní okolnosti každého prípadu. |
| --- | --- |

74.

Ak Dozorný orgán EZVO rozhodnutím podľa článku 7 ods. 2 kapitoly III sťažnosť zamietne, musí uviesť dôvody v súlade s článkom 16 Dohody o dozore a súde, t. j. takým spôsobom, ktorý je v danom prípade primeraný, pričom zohľadní okolnosti každého prípadu.

| 75. | Vo vyhlásení dôvodov sa musia uviesť dôvody Dozorného orgánu EZVO jasným a jednoznačným spôsobom, aby sťažovateľ mohol zistiť dôvody rozhodnutia a aby Súdny dvor EZVO mohol vykonať svoje právo na preskúmanie. Dozorný orgán však nie je povinný zaujať stanovisko ku všetkým argumentom, ktoré sťažovateľ uviedol na podporu svojej sťažnosti. Musí uviesť iba tie skutočnosti a právne aspekty, ktoré mali v súvislosti s týmto rozhodnutím kľúčový význam (68). |
| --- | --- |

75.

Vo vyhlásení dôvodov sa musia uviesť dôvody Dozorného orgánu EZVO jasným a jednoznačným spôsobom, aby sťažovateľ mohol zistiť dôvody rozhodnutia a aby Súdny dvor EZVO mohol vykonať svoje právo na preskúmanie. Dozorný orgán však nie je povinný zaujať stanovisko ku všetkým argumentom, ktoré sťažovateľ uviedol na podporu svojej sťažnosti. Musí uviesť iba tie skutočnosti a právne aspekty, ktoré mali v súvislosti s týmto rozhodnutím kľúčový význam (68).

| 76. | Keď Dozorný orgán EZVO zamietne sťažnosť v prípade, v ktorom sa takisto rozhoduje podľa článku 10 kapitoly II (Zistenie neuplatniteľnosti článkov 53 alebo 54) alebo podľa článku 9 kapitoly II (Záväzky), môže sa rozhodnutie o zamietnutí sťažnosti opierať o toto druhé rozhodnutie na základe uvedených ustanovení. |
| --- | --- |

76.

Keď Dozorný orgán EZVO zamietne sťažnosť v prípade, v ktorom sa takisto rozhoduje podľa článku 10 kapitoly II (Zistenie neuplatniteľnosti článkov 53 alebo 54) alebo podľa článku 9 kapitoly II (Záväzky), môže sa rozhodnutie o zamietnutí sťažnosti opierať o toto druhé rozhodnutie na základe uvedených ustanovení.

| 77. | Proti rozhodnutiu o zamietnutí sťažnosti sa možno odvolať na Súdnom dvore EZVO (69). |
| --- | --- |

77.

Proti rozhodnutiu o zamietnutí sťažnosti sa možno odvolať na Súdnom dvore EZVO (69).

| 78. | Rozhodnutie o zamietnutí sťažnosti bráni sťažovateľom žiadať o opätovné otvorenie vyšetrovania, pokiaľ nepredložia podstatné nové dôkazy. Ďalšia korešpondencia predchádzajúcich sťažovateľov o tom istom údajnom porušovaní sa preto nemôže považovať za novú sťažnosť, pokiaľ Dozornému orgánu EZVO nepredložia podstatné nové dôkazy. Dozorný orgán však môže za primeraných okolností spis znova otvoriť. |
| --- | --- |

78.

Rozhodnutie o zamietnutí sťažnosti bráni sťažovateľom žiadať o opätovné otvorenie vyšetrovania, pokiaľ nepredložia podstatné nové dôkazy. Ďalšia korešpondencia predchádzajúcich sťažovateľov o tom istom údajnom porušovaní sa preto nemôže považovať za novú sťažnosť, pokiaľ Dozornému orgánu EZVO nepredložia podstatné nové dôkazy. Dozorný orgán však môže za primeraných okolností spis znova otvoriť.

| 79. | Rozhodnutím o zamietnutí sťažnosti sa nevyrieši otázka, či došlo k porušovaniu článkov 53 alebo 54 alebo nie, s definitívnou platnosťou, i keď Dozorný orgán EZVO posudzoval fakty na základe článkov 53 a 54. Posúdenie Dozorného orgánu v súvislosti s rozhodnutím o zamietnutí sťažnosti preto nebráni Súdnemu dvoru EZVO alebo orgánu hospodárskej súťaže uplatňovať články 53 a 54 pri dohodách a postupoch, ktoré im boli predložené. V posúdení Dozorného orgánu v súvislosti s rozhodnutím o zamietnutí sťažnosti sa predstavujú skutočnosti, ktoré môžu súdy štátov EZVO alebo orgány hospodárskej súťaže zohľadniť pri skúmaní otázky, či sú predmetné dohody alebo konanie v súlade s článkami 53 a 54 (70). |
| --- | --- |

79.

Rozhodnutím o zamietnutí sťažnosti sa nevyrieši otázka, či došlo k porušovaniu článkov 53 alebo 54 alebo nie, s definitívnou platnosťou, i keď Dozorný orgán EZVO posudzoval fakty na základe článkov 53 a 54. Posúdenie Dozorného orgánu v súvislosti s rozhodnutím o zamietnutí sťažnosti preto nebráni Súdnemu dvoru EZVO alebo orgánu hospodárskej súťaže uplatňovať články 53 a 54 pri dohodách a postupoch, ktoré im boli predložené. V posúdení Dozorného orgánu v súvislosti s rozhodnutím o zamietnutí sťažnosti sa predstavujú skutočnosti, ktoré môžu súdy štátov EZVO alebo orgány hospodárskej súťaže zohľadniť pri skúmaní otázky, či sú predmetné dohody alebo konanie v súlade s článkami 53 a 54 (70).

e)   Osobité situácie

| 80. | Podľa článku 8 kapitoly II môže Dozorný orgán EZVO z vlastnej iniciatívy nariadiť prechodné opatrenia, ak existuje riziko závažného a nenapraviteľného poškodenia hospodárskej súťaže. V článku 8 kapitoly II je jasne ustanovené, že sťažovatelia nemôžu uplatňovať prechodné opatrenia podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II. Žiadosti podnikov o prechodné opatrenia možno predložiť súdom štátov EZVO, ktoré majú najlepšie predpoklady rozhodnúť o takýchto opatreniach (71). |
| --- | --- |

80.

Podľa článku 8 kapitoly II môže Dozorný orgán EZVO z vlastnej iniciatívy nariadiť prechodné opatrenia, ak existuje riziko závažného a nenapraviteľného poškodenia hospodárskej súťaže. V článku 8 kapitoly II je jasne ustanovené, že sťažovatelia nemôžu uplatňovať prechodné opatrenia podľa článku 7 ods. 2 kapitoly II. Žiadosti podnikov o prechodné opatrenia možno predložiť súdom štátov EZVO, ktoré majú najlepšie predpoklady rozhodnúť o takýchto opatreniach (71).

| 81. | Niektoré osoby môžu chcieť informovať Dozorný orgán EZVO o podozreniach z porušovania článkov 53 alebo 54 bez toho, aby odhalili svoju totožnosť podnikom, ktorých sa ich tvrdenia týkajú. Tieto osoby by mali kontaktovať Dozorný orgán. Dozorný orgán je povinný rešpektovať žiadosť informátora o zachovanie anonymity (72), pokiaľ žiadosť o anonymitu nie je preukázateľne neopodstatnená. |
| --- | --- |

81.

Niektoré osoby môžu chcieť informovať Dozorný orgán EZVO o podozreniach z porušovania článkov 53 alebo 54 bez toho, aby odhalili svoju totožnosť podnikom, ktorých sa ich tvrdenia týkajú. Tieto osoby by mali kontaktovať Dozorný orgán. Dozorný orgán je povinný rešpektovať žiadosť informátora o zachovanie anonymity (72), pokiaľ žiadosť o anonymitu nie je preukázateľne neopodstatnená.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 65.

(2)  Príslušnosť vybavovať konkrétne prípady, ktoré spadajú do pôsobnosti článkov 53 a 54 Dohody o EHP, sa podľa pravidiel ustanovených v článku 56 Dohody o EHP delí medzi Dozorný orgán EZVO a Komisiu. Iba jeden z dozorných orgánov je oprávnený vybavovať akýkoľvek daný prípad.

(3)  Po nadobudnutí účinnosti Dohody, ktorou sa mení a dopĺňa protokol 4 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného orgánu a Súdneho dvora z 24. septembra 2004, dňa 20. mája 2005 zodpovedá kapitola II protokolu 4 k Dohode o dozore a súde vo veľkom rozsahu pilieru EZVO nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 (Ú. v. EÚ L 1, 4.1.2003, s. 1).

(4)  Po nadobudnutí účinnosti Dohody medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného orgánu a Súdneho dvora z 3. decembra 2004 dňa 1. júla 2005 bude kapitola II protokolu 4 k Dohode o dozore a súde zodpovedať nariadeniu Komisie (ES) č. 773/2004 (Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 18).

(5)  Dozorný orgán vybavuje korešpondenciu informátorov v súlade so zásadami primeraného administratívneho postupu.

(6)  Oznámenie Dozorného orgánu EZVO o spolupráci v rámci Siete orgánov hospodárskej súťaže EZVO, ešte neuverejnené.

(7)  Tieto úlohy si v súlade s pravidlami príslušnosti podľa článku 56 Dohody o EHP delí s Komisiou.

(8)  Prípad C-344/98, Masterfoods/HB Ice Cream, Zb. s. [2000], I-11369, ods. 46, prípad C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1999], I-1341, ods. 88, prípad T-24/90, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1992], II-2223, ods. 73-77. V článku 6 Dohody o EHP sa ustanovuje, že bez toho, aby bol dotknutý budúci vývoj judikatúry, ustanovenia tejto dohody, pokiaľ sú obsahovo v súlade s pravidlami Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre uhlie a oceľ, ako aj s právnymi aktami, ktoré boli prijaté na základe týchto dvoch zmlúv, sa pri ich implementácii a uplatňovaní vykladajú v súlade s príslušnými rozhodnutiami Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, ktoré boli prijaté pred dátumom podpísania Dohody o EHP. Pokiaľ ide o príslušné rozhodnutia Súdneho dvora, ktoré boli prijaté po dátume podpísania Dohody o EHP, vyplýva z článku 3 ods. 2 Dohody o dozore a súde, že Dozorný orgán EZVO a Súdny dvor EZVO zohľadňujú zásady ustanovené týmito rozhodnutiami.

(9)  Porovnaj najmä články 5, 6, 11, 12, 15, 22, 29 a 40 kapitoly II.

(10)  Porovnaj oznámenie o spolupráci v rámci Siete orgánov hospodárskej súťaže EZVO, ods. 5ss.

(11)  Ustálená judikatúra Spoločenstva, porovnaj prípad 127/73, Belgische Radio en Televisie (BRT)/SABAM a Fonior, Zb. s. [1974], 51, ods. 16, prípad C-282/95 P, Guérin automobiles/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1997], I-1503, ods. 39, prípad C-453/99, Courage/Bernhard Crehan, Zb. s. [2001], I-6297, ods. 23.

(12)  Pozri prípad E-4/01, Karlsson, Správa Súdneho dvora EZVO [2002], 240, ods. 28.

(13)  Pozri prípad E-1/94, Restamark, Správa Súdneho dvora EZVO [1994-1995], 15, ods. 77.

(14)  Prípad C-453/99, Courage/Bernhard Crehan, Zb. s. [2001], I-6297, ods. 26 a 27.

(15)  Porovnaj články 1, 6 a 15 kapitoly II.

(16)  Porovnaj Oznámenie o spolupráci medzi Dozorným orgánom a súdmi štátov EZVO pri uplatňovaní článkov 53 a 54 ES, v ktorom sa podrobnejšie vysvetľuje tento mechanizmus, ešte neuverejnené.

(17)  Prípad T-24/90, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1992], II-2223, ods. 93.

(18)  Porovnaj rozhodnutia Súdneho dvora EZVO v prípade E-3/97, Joeger/Opel Norge, Správa Súdneho dvora EZVO [1998], 1, ods. 77 a prípade E-7/01, Hegelstad/Hydro Texaco, Správa Súdneho dvora [2002], 310, ods. 43, ako aj rozhodnutia Súdneho dvora v prípade C-230/96, Cabour a Nord Distribution Automobile/Arnor „SOCO“, Zb. s. [1998], I-2055, ods. 51, spojené prípady T-185/96, T-189/96 a T-190/96, Dalmasso a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1999], II-93, ods. 50.

(19)  Porovnaj článok 8 kapitoly II a ods. 80 nižšie. V závislosti od prípadu môže byť pre orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO rovnako ľahké prijímať prechodné opatrenia.

(20)  Porovnaj ods. 41ss nižšie.

(21)  Oznámenie o spolupráci v rámci Siete orgánov hospodárskej súťaže EZVO.

(22)  Oznámenie o spolupráci v rámci Siete orgánov hospodárskej súťaže EZVO, ods. 8 – 14.

(23)  Článok 11 ods. 2 a ods. 3 kapitoly II, Oznámenie o spolupráci v rámci Siete orgánov hospodárskej súťaže EZVO, ods. 15 – 16.

(24)  Oznámenie o spolupráci v rámci Siete orgánov hospodárskej súťaže EZVO, ods. 33.

(25)  Toto oznámenie sa obšírnejšie vysvetľuje v ods. 33 nižšie.

(26)  Súdne dvory Spoločenstva uznali takéto hranice pre Komisiu v súvislosti s jej činnosťou presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže, pozri napríklad prípad C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1999] I-1341, ods. 88, prípad T-24/90, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1992], II-2223, ods. 73-77 a 85. Pozri takisto ods. 8 vyššie.

(27)  Možnosť Komisie odvolať sa na záujem Spoločenstva prezentovaný prípadom ako prioritné kritérium sa v judikatúre ustanovila od prípadu T-24/90, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1992], II-2223, ods. 85. Dozorný orgán sa domnieva, že podobná možnosť existuje pre Dozorný orgán v kontexte Dohody o EHP.

(28)  Pozri kontext Spoločenstva: prípad C-282/95 P, Guérin automobiles/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1997], I-1503, ods. 36.

(29)  Pozri článok 5 ods. 1 kapitoly II.

(30)  Prípad T-114/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEMIM)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1995], II-147, ods. 28. Združenia podnikov boli tiež sťažovateľmi v prípadoch, o ktorých sa rozhodovalo v prípade 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1985], 1105 a v prípade T-319/99, Federacion Nacional de Empresas (FENIN)/Komisia Európskych spoločenstiev, ktoré ešte neboli zverejnené v Zb. s. [2003].

(31)  Spojené prípady T-133/95 a T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1998], II-3645, ods. 79-83.

(32)  Pozri kontext Spoločenstva: prípad T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1994], II-285, ods. 36.

(33)  Táto otázka je aktuálna v otvorenom konaní pred Súdom prvej inštancie Európskych spoločenstiev (spojené prípady T-213 a 214/01). Komisia svojím rozhodnutím z 9. decembra 1998 v prípade IV/D-2/34.466, Greek Ferries, Ú. v. ES L 109, 27.4.1999, s. 24, ods. 1 takisto akceptovala individuálneho spotrebiteľa ako sťažovateľa.

(34)  Spojené prípady T-133/95 a T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1998], II-3645, ods. 79.

(35)  Prípad T-24/90, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1992], II-2223, ods. 76, prípad C-91/95 P, Roger Tremblay a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1996], I-5547, ods. 30.

(36)  Prípad 125/78, GEMA/Komisia európskych spoločenstiev, Zb. s. [1979], 3173, ods. 17, prípad C-119/97P, Union française de l'express (Ufex) a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1999], I-1341, ods. 87.

(37)  Ustálená judikatúra v Spoločenstve od prípadu T-24/90, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1992], II-2223, ods. 77 a 85; pozri takisto poznámky pod čiarou 26 a 27 vyššie.

(38)  Ustálená judikatúra v Spoločenstve od prípadu T-24/90, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1992], II-2223, ods. 75. Podľa kapitoly II môže byť táto zásada relevantná len v kontexte článku 29 tejto kapitoly.

(39)  Pozri kontext: prípad 210/81, Oswald Schmidt, obchodujúci ako Demo-Studio Schmidt/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1983], 3045, ods. 19, prípad C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1999], I-1341, ods. 86.

(40)  Prípad C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1999], I-1341, ods. 79-80.

(41)  Pozri kontext: prípad C-450/98 P, International Express Carriers Conference (IECC)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [2001], I-3947, ods. 57-59.

(42)  Pozri kontext: prípad T-24/90, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1992], II-2223, ods. 88, prípad T-5/93, Roger Tremblay a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1995], II-185, ods. 65ss., prípad T-575/93, Casper Koelman/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1996], II-1, ods. 75-80, pozri takisto časť II, ktorá podáva podrobnejšie vysvetlenia k tejto situácii.

(43)  Pozri kontext: prípad C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1999], I-1341, ods. 92/93.

(44)  Ustálená judikatúra v Spoločenstve od prípadu T-24/90, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1992], II-2223, ods. 86.

(45)  Pozri kontext: prípad C-449/98 P, International Express Carriers Conference (IECC)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [2001], I-3875, ods. 37.

(46)  Pozri kontext: prípad T-77/95, Syndicat français de l'Express International a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1997], II-1, ods. 57, prípad C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1999], I-1341, ods. 95. Porovnaj takisto prípad T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1994], II-285, ods. 113, v ktorom nepísaná dohoda medzi členským štátom a treťou stranou mimo rámca spoločnej obchodnej politiky nebola dostatočná, aby sa dokázalo, že sa konanie, ktoré bolo predmetom sťažnosti, skončilo.

(47)  Pozri kontext: prípad T-110/95, International Express Carriers (IECC)/Komisia Európskych spoločenstiev a iní, Zb. s. [1998], II-3605, ods. 57, potvrdený prípadom 449/98 P, International Express Carriers (IECC)/Komisia Európskych spoločenstiev a iní, Zb. s. [2001], I-3875, ods. 44-47.

(48)  Pozri kontext: prípad C-449/98 P, International Express Carriers (IECC)/Komisia Európskych spoločenstiev a iní, Zb. s. [2001], I-3875, ods. 37.

(49)  Pozri kontext: prípad T-77/92, Parker Pen/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1994], II-549, ods. 64/65.

(50)  Prípad 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1985], 1105, ods. 21-24, prípad T-198/98, Micro Leader Business)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1999], II-3989, ods. 32-39.

(51)  Pozri kontext: prípad T-319/99, Federacion Nacional de Empresas (FENIN)/Komisia Európskych spoločenstiev, ešte neuverejnené v Zb. s. [2003], ods. 43.

(52)  Ako sa uvádza v článku 58 Dohody o EHP a v protokole 23 k tejto dohode musia Dozorný orgán a Komisia spolupracovať inter alia v súvislosti s homogénnou implementáciou, uplatňovaním a interpretáciou Dohody o EHP. Hocie nie sú rozhodnutia Komisie a neformálne usmerňujúce listy pre Dozorný orgán záväzné, usiluje sa zohľadňovať postupy Komisie pri riešení prípadov.

Tieto usmernenia možno nájsť na internetovej stránke Dozorného orgánu:

(53)  http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/.

(54)  Oznámenie o účinku na koncepciu obchodovania v článkoch 53 a 54 Dohody o EHP, ešte neuverejnené.

(55)  Oznámenie Dozorného orgánu o dohodách s menším významom, ktoré neobmedzujú hospodársku súťaž podstatným spôsobom podľa článku 53 ods. 1 Dohody o EHP (de minimis), Ú. v. EÚ C 67, 20.3.2003, s. 20 a dodatok EHP k Ú. v. EÚ 15, 20.3.2003, s. 11.

(56)  Oznámenie Dozorného orgánu – Usmernenia o uplatňovaní článku 53 ods. 3 Dohody o EHP, ešte neuverejnené.

(57)  Pozri kontext: prípad 210/81, Oswald Schmidt obchodujúci ako Demo-Studio Schmidt/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1983], 3045, ods. 19, prípad T-24/90, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1992], II-2223, ods. 79.

(58)  Pozri kontext: porovnaj prípad T-64/89, Automec/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1990], II-367, ods. 45-47, prípad T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1994], II-285, ods. 29.

(59)  Pozri kontext: prípad C-282/95 P, Guérin automobiles/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1997], I-1503, ods. 36.

(60)  Spojené prípady 142 a 156/84, British American Tobacco Company a R. J. Reynolds Industries/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1987], 249, ods. 19/20.

(61)  Pozri kontext: prípad C-282/95 P, Guérin automobiles/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1997], I-1503, ods. 37.

(62)  Pozri kontext: spojené prípady T-213/95 a T-18/96, Stichting Certificatie Kraanverhuurbedrijf (SCK) a Federatie van Nederlandse Kraanbedrijven (FNK)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1997], 1739, ods. 57.

(63)  Poznámku o „aktívnom vystupovaní“ sťažovateľa používa Súd prvej inštancie Európskych spoločenstiev v prípade T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1997], II-759, ods. 75.

(64)  Článok 6 ods. 2 kapitoly III.

(65)  Článok 122 Dohody o EHP, článok 14 ods. 4 Dohody o dozore a súde, článok 28 kapitoly II a články 15 a 16 kapitoly III.

(66)  Článok 27 ods. 2 kapitoly II.

(67)  Článok 7 ods. 2 kapitoly III, pozri v tomto kontexte prípad C-282/95 P, Guérin automobiles/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1997], I-1503, ods. 36.

(68)  Ustálená judikatúra, porovnaj prípad E-2/94, Scottish Salmon Growers Association Limited/Dozorný orgán EZVO, Správa Súdneho dvora EZVO [1994-1995], s. 59, prípad E-4/97. Norwegian Bankers' Association/Dozorný orgán EZVO, Správa Súdneho dvora EZVO, Zb. s. [1998], 38 a v Spoločenstve i.a. prípad T-114/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEMIM)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1995], II-147, ods. 41.

(69)  Článok 36 ods. 2 Dohody o dozore a súde. Pozri kontext Spoločenstva: prípad 210/81, Oswald Schmidt obchodujúci ako Demo-Studio Schmidt/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1983], 3045.

(70)  Pozri kontext: prípad T-575/93, Casper Koelman/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1996], II-1, ods. 41-43.

(71)  V závislosti od prípadu môže byť pre orgány hospodárskej súťaže štátov EZVO rovnako ľahké prijímať prechodné opatrenia.

(72)  Prípad 145/83, Stanley George Adams/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. [1985], 3539.

---

PRÍLOHA

Image

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 29.11.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 287/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 287/27

---

ŠTÁTNA POMOC – NEMECKO

Štátna pomoc C 24/07 (ex NN 71/06) – Štátna pomoc spoločnostiam Flughafen Lübeck GmbH a RyanAir

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 287/07)

Listom z 10. júla 2007, ktorý sa v autentickom jazyku uvádza na stranách nasledujúcich za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, ktoré sa týka prv uvedeného opatrenia.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a listu, ktorý nasleduje, na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A, General Affairs |
| DM 28, 6/109 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A, General Affairs

DM 28, 6/109

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 41 04

Tieto pripomienky sa oznámia Nemecku. Zainteresované strany, ktoré predkladajú pripomienky, môžu písomne a s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

—   Opis opatrenia/pomoci, vo veci ktorých Komisia začína konanie:

Táto vec sa týka určitých obchodných vzťahov, ktoré by mohli vyvolávať otázky týkajúce sa poskytnutia štátnej pomoci v súvislosti s letiskom Lübeck Blankensee, ktorých povaha sa líši podľa toho, ktorej zúčastnenej strany sa týka.

| — | Potenciálna štátna pomoc spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH (prevádzkovateľ letiska) na prevádzku letiska: Zdá sa, že hanzové mesto Lübeck financovalo prevádzku letiska rôznymi spôsobmi, konkrétne v podobe dohody o prevode strát, výhodnej zmluvy o prenájme a zárukami. |
| --- | --- |

—

Potenciálna štátna pomoc spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH (prevádzkovateľ letiska) na prevádzku letiska: Zdá sa, že hanzové mesto Lübeck financovalo prevádzku letiska rôznymi spôsobmi, konkrétne v podobe dohody o prevode strát, výhodnej zmluvy o prenájme a zárukami.

| — | Potenciálna štátna pomoc spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH prostredníctvom financovania infraštruktúry: Spolková krajina Šlezvicko-Holštajnsko poskytla spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH prostredníctvom hanzového mesta Lübeck prostriedky na určité stavebné investície na letisku Lübeck (najmä zriadenie rádiového presného pristávacieho systému druhej kategórie (ILS Cat II)). |
| --- | --- |

—

Potenciálna štátna pomoc spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH prostredníctvom financovania infraštruktúry: Spolková krajina Šlezvicko-Holštajnsko poskytla spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH prostredníctvom hanzového mesta Lübeck prostriedky na určité stavebné investície na letisku Lübeck (najmä zriadenie rádiového presného pristávacieho systému druhej kategórie (ILS Cat II)).

| — | Potenciálna štátna pomoc spoločnosti Infratil v kontexte privatizácie spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH: Spoločnosť Flughafen Lübeck GmbH bola „privatizovaná“, keďže 90 % akcií spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH predalo hanzové mesto Lübeck spoločnosti Infratil, prevádzkovateľovi infraštruktúry so sídlom na Novom Zélande. |
| --- | --- |

—

Potenciálna štátna pomoc spoločnosti Infratil v kontexte privatizácie spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH: Spoločnosť Flughafen Lübeck GmbH bola „privatizovaná“, keďže 90 % akcií spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH predalo hanzové mesto Lübeck spoločnosti Infratil, prevádzkovateľovi infraštruktúry so sídlom na Novom Zélande.

| — | Potenciálna štátna pomoc spoločnosti RyanAir: Pokiaľ ide o vzťah medzi spoločnosťou Flughafen Lübeck GmbH a nízkonákladovou leteckou spoločnosťou Ryanair, mohla mať spoločnosť Ryanair prospech z príjmu štátnej pomoci v podobe neprimeraných poplatkov za pristátie a poplatkov na cestujúcich alebo kombinovaného poplatku a obchodnej dohody. |
| --- | --- |

—

Potenciálna štátna pomoc spoločnosti RyanAir: Pokiaľ ide o vzťah medzi spoločnosťou Flughafen Lübeck GmbH a nízkonákladovou leteckou spoločnosťou Ryanair, mohla mať spoločnosť Ryanair prospech z príjmu štátnej pomoci v podobe neprimeraných poplatkov za pristátie a poplatkov na cestujúcich alebo kombinovaného poplatku a obchodnej dohody.

—   Posúdenie opatrenia/pomoci:

Komisia dospela k záveru, že privatizácia spoločnosti Flughafen Lübeck GmbH sa možno mohla vykonať v súlade s platnými usmerneniami Komisie, a preto tu asi nešlo o štátnu pomoc. V tomto štádiu však nemôže s istotou určiť, či cena zaplatená spoločnosťou Infratil bola trhovou cenou.

Komisia dospela k záveru, že v prípade ďalších troch opatrení ide pravdepodobne o štátnu pomoc.

Zlučiteľnosť pomoci z hľadiska tohto právneho základu vrátane vyjadrenia pochybností Komisie s presnými odkazmi na konkrétne ustanovenia v príslušných usmerneniach/rámcových dokumentoch

Pomoc na prevádzku pre spoločnosť Flughafen Lübeck GmbH sa posudzovala podľa článku 86 ods. 2 a článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. Komisia má v tomto štádiu vážne pochybnosti, či pomoc môže byť vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom, pretože sa zdá, že neplatí žiadna výnimka zo všeobecného zákazu štátnej pomoci.

Investičná pomoc pre spoločnosť Flughafen Lübeck GmbH by sa mohla vyhlásiť za zlučiteľnú na základe článku 87 ods. 3 písm. c) a na základe usmernení Komisie z roku 2005 o štátnej pomoci regionálnym letiskám, ak sú splnené všetky podmienky stanovené v týchto usmerneniach. Ide o tieto podmienky:

| — | konštrukcia a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne stanovenému cieľu spojenému so všeobecných záujmom (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.), |
| --- | --- |

—

konštrukcia a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne stanovenému cieľu spojenému so všeobecných záujmom (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.),

| — | infraštruktúra je potrebná a úmerná stanovenému cieľu, |
| --- | --- |

—

infraštruktúra je potrebná a úmerná stanovenému cieľu,

| — | infraštruktúra má zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry, |
| --- | --- |

—

infraštruktúra má zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry,

| — | všetci potenciálni používatelia danej infraštruktúry majú k nej prístup na základe rovnosti a nediskriminácie, |
| --- | --- |

—

všetci potenciálni používatelia danej infraštruktúry majú k nej prístup na základe rovnosti a nediskriminácie,

| — | rozvoj obchodu nie je ovplyvnený v miere, ktorá by bola v rozpore so záujmami Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

rozvoj obchodu nie je ovplyvnený v miere, ktorá by bola v rozpore so záujmami Spoločenstva.

Komisia má v tomto štádiu pochybnosti, či niektorá z týchto podmienok bola vôbec splnená.

Pokiaľ vyjde najavo, že cena zaplatená spoločnosťou Infratil bola nižšia ako trhová cena, nie je štátna podpora v kontexte privatizácie zlučiteľná s jednotným trhom, keďže sa zdá, že sa neuplatní žiadny z dôvodov zlučiteľnosti.

Pomoc na prevádzku spoločnosti RyanAir možno vyhlásiť za zlučiteľnú s jednotným trhom, pokiaľ sú splnené podmienky na schválenie pomoci na začatie činnosti podľa usmernení Komisie z roku 2005 pre štátnu pomoc regionálnym letiskám. Komisia má pochybnosti, či sú splnené tieto podmienky:

| — | Otvorenie nových liniek: nemecké orgány nepreukázali, že pomoc je obmedzená na nové linky. |
| --- | --- |

—

Otvorenie nových liniek: nemecké orgány nepreukázali, že pomoc je obmedzená na nové linky.

| — | Ekonomická životaschopnosť a degresivita: nemecké orgány nepreukázali, že pomoc je obmedzená na nové linky, ani že je degresívna. |
| --- | --- |

—

Ekonomická životaschopnosť a degresivita: nemecké orgány nepreukázali, že pomoc je obmedzená na nové linky, ani že je degresívna.

| — | Pomoc spojená s nákladmi na začatie činnosti: nemecké orgány nepreukázali, že pomoc je obmedzená na náklady spojené so začatím činnosti. |
| --- | --- |

—

Pomoc spojená s nákladmi na začatie činnosti: nemecké orgány nepreukázali, že pomoc je obmedzená na náklady spojené so začatím činnosti.

| — | Zverejnenie a nediskriminácia: nemecké orgány nepreukázali, že pomoc bola zverejnená a bola poskytnutá na nediskriminačnom základe. |
| --- | --- |

—

Zverejnenie a nediskriminácia: nemecké orgány nepreukázali, že pomoc bola zverejnená a bola poskytnutá na nediskriminačnom základe.

V súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (1) každú neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

---

(1)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

---

| 29.11.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 287/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 287/29

---

ŠTÁTNA POMOC – RUMUNSKO

Štátna pomoc C 40/07 (ex NN 48/07) – Privatizácia podniku Mittal Steel Roman

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 287/08)

Listom z dňa 25. septembra 2007, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Rumunsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedené opatrenie pomoci.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniu pomoci, vo veci ktorého Komisia začína konanie, v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax. č.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General Competition

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax. č.: (32-2) 296 12 42

Tieto pripomienky sa oznámia Rumunsku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

POSTUP

V súvislosti s privatizáciou podniku Mittal Steel Roman (MS Roman), predtým Petrotub, v roku 2003 sa niekoľko verejných orgánov zrieklo svojich pohľadávok a súhlasilo s novým splátkovým kalendárom dlhu podniku. Po vstupe Rumunska do EÚ Komisia požiadala o informácie týkajúce sa zrieknutia pohľadávok a nového splátkového kalendára, ktoré Rumunsko oznámilo dňa 8. marca 2007, 13. marca 2007, 14. júna 2007 a 5. júla 2007.

OPIS

MS Roman je výrobcom liatinových a oceľových rúr so sídlom v meste Roman v Rumunsku. Patrí do oceliarskeho sektora podľa definície v prílohe B multisektorálneho rámca pre regionálnu pomoc pre veľké investičné projekty. V roku 2003 podnik sprivatizovala spoločnosť LNM Holding N.V., teraz Mittal Steel. V súvislosti s privatizáciou sociálna poisťovňa, fond nezamestnanosti, fond národného zdravia a Orgán pre privatizáciu a riadenie štátneho majetku APAPS (teraz Orgán pre vymáhanie štátneho majetku AVAS), vlastník podniku Petrotub pred privatizáciou, sa zriekli svojich pohľadávok vo výške takmer 931,47 mld. ROL (24,39 mil. EUR) a súhlasili s novým splátkovým kalendárom pre nevyrovnané dlhy vo výške 20,00 mil. ROL (0,52 mil. EUR). Rumunsko zastáva názor, že privatizácia bola pre štát výhodnejším riešením ako likvidácia podniku a štát jednal pri zrieknutí sa svojich pohľadávok a pri odsúhlasení nového splátkového kalendára ako súkromný podnikateľský subjekt. Rumunsko preto usudzuje, že zrieknutia sa pohľadávok a nový splátkový kalendár nepredstavujú štátnu pomoc.

POSÚDENIE

Napriek tomu, že potenciálna pomoc bola poskytnutá pred vstupom Rumunska do EÚ, Komisia má právomoc posúdiť potenciálnu pomoc na základe osobitných ustanovení zahrnutých v prílohe VII k protokolu k aktu o pristúpení o pomoci oceliarskemu sektoru.

Komisia má pochybnosti o tom, že zrieknutia sa pohľadávok a nový splátkový kalendár nepredstavovali štátnu pomoc. Po prvé, Komisia má pochybnosti o možnosti kumulácie platieb rôznym verejným veriteľom a orgánu APAPS. Namiesto toho musí byť každý veriteľ posúdený samostatne. Na základe toho sa zdá, že konkurz a likvidácia podniku by boli pre každého veriteľa a APAPS výhodnejšie ako privatizácia.

Po druhé, aj v prípade súhlasu Komisie so spoločným posúdením verejných veriteľov a APAPS ako akcionára, Komisia naďalej pochybuje, že privatizácia podniku bola najlepším riešením. Pri kalkulácii nákladov v scenári likvidácie berie Rumunsko do úvahy náklady štátu vo forme platieb v rámci štátnej záruky, ktorá bola poskytnutá podniku Petrotub v roku 1998. Avšak pri posudzovaní, či štát vystupoval ako súkromný podnikateľský subjekt, je potrebné rozlíšiť záväzky, ktoré by mal súkromný subjekt v podobnej situácii a záväzky, ktoré by mal štát ako orgán verejnej moci. Verejnú záruku poskytol štát zrejme ako orgán verejnej moci, a preto všetky platby v rámci tejto záruky nemôžu byť zohľadnené v kalkulácii nákladov likvidácie. Ak by tieto platby neboli zohľadnené, zdá sa, že konkurz podniku by bol pre štát výhodnejším riešením ako privatizácia.

TEXT LISTU

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind ajutorul menționat anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURĂ

| (1) | La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007. |
| --- | --- |

(1)

La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007.

II.   DESCRIERE

2.1.   Întreprinderea vizată

| (2) | MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați. |
| --- | --- |

(2)

MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați.

| (3) | De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1). |
| --- | --- |

(3)

De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1).

2.2.   Privatizarea

| (4) | MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003. |
| --- | --- |

(4)

MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003.

| (5) | Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005. |
| --- | --- |

(5)

Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005.

2.3.   Posibil ajutor de stat în contextul privatizării

| (6) | În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:






  — | Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR). |
| --- | --- | --- |

(6)

În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:

—

Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR).

| — | APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR).

| (7) | În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003. |
| --- | --- |

(7)

În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003.

| (8) | România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(8)

România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007.

| (9) | Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:






  — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- | --- |

(9)

Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- |

—

Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar. |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar.

| — | APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| (10) | Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri. |
| --- | --- |

(10)

Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri.

| (11) | Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(11)

Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007.

III.   EVALUARE

3.1.   Legislația aplicabilă

| (12) | Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(12)

Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă.

| (13) | Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea. |
| --- | --- |

(13)

Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea.

| (14) | Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel. |
| --- | --- |

(14)

Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel.

| (15) | Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008.

| (16) | Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88). |
| --- | --- |

(16)

Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88).

3.2.   Ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (17) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

3.2.1.   Favorizarea unei anumite întreprinderi

(i)   Scutirea de la plata datoriilor publice

| (18) | Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă. |
| --- | --- |

(18)

Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă.

| (19) | România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(19)

România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață.

| (20) | Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II). |
| --- | --- |

(20)

Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II).

| (21) | Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. |
| --- | --- |

(21)

Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic.

| (22) | Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:








  În mii de ROL | Privatizare | Scenariu de faliment I | Scenariu de faliment II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plăți în cadrul unei garanții de stat | 0 | [– 570 000 000-1 145 000 000] (4) | [– 570 000 000-954 000 000] |
| Bugetul asigurărilor sociale
  [sume indexate] | [2] | [213] | [243] |
| Fondul de șomaj
  [sume indexate] | [0,02] | [6] | [7] |
| Fondul de asigurări sociale de sănătate
  [sume indexate] | [31] | [26] | [30] |
| APAPS | 0 | 0 | 0 |
| Preț de achiziție | 200 646 000 | nu se aplică | nu se aplică |
| TOTAL instituții de stat
  [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |

(22)

Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:

În mii de ROL

Privatizare

Scenariu de faliment I

Scenariu de faliment II

Plăți în cadrul unei garanții de stat

0

[– 570 000 000-1 145 000 000] (4)

[– 570 000 000-954 000 000]

Bugetul asigurărilor sociale

[sume indexate]

[2]

[213]

[243]

Fondul de șomaj

[sume indexate]

[0,02]

[6]

[7]

Fondul de asigurări sociale de sănătate

[sume indexate]

[31]

[26]

[30]

APAPS

0

0

0

Preț de achiziție

200 646 000

nu se aplică

nu se aplică

TOTAL instituții de stat

[sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

[sume indexate]

[100]

[243]

[282]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[243]

[282]

| (23) | Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare. |
| --- | --- |

(23)

Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare.

| (24) | Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment. |
| --- | --- |

(24)

Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment.

| (25) | Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție. |
| --- | --- |

(25)

Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție.

| (26) | Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos. |
| --- | --- |

(26)

Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos.

Evaluarea individuală a diferiților creditori

| (27) | Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(27)

Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia.

| (28) | În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat.

| (29) | În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR). |
| --- | --- |

(29)

În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR).

| (30) | Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat. |
| --- | --- |

(30)

Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat.

| (31) | În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți.

| (32) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment. |
| --- | --- |

(32)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment.

| (33) | S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL. |
| --- | --- |

(33)

S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL.

| (34) | Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață.

| (35) | Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate.

Îndoieli cu privire la calcularea rezultatului în urma falimentului

| (36) | În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(36)

În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia.

| (37) | Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II). |
| --- | --- |

(37)

Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II).

| (38) | În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public.

| (39) | În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar. |
| --- | --- |

(39)

În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar.

| (40) | De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România. |
| --- | --- |

(40)

De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România.

| (41) | Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze. |
| --- | --- |

(41)

Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze.

| (42) | În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței. |
| --- | --- |

(42)

În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței.

| (43) | Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat. |
| --- | --- |

(43)

Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat.

| (44) | România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății. |
| --- | --- |

(44)

România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății.

| (45) | Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat. |
| --- | --- |

(45)

Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat.

| (46) | Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare.

| (47) | În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor. |
| --- | --- |

(47)

În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor.

| (48) | Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății. |
| --- | --- |

(48)

Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății.

(ii)   Reeșalonarea datoriilor publice

| (49) | Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman. |
| --- | --- |

(49)

Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman.

3.2.2.   Alte condiții prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (50) | Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre. |
| --- | --- |

(50)

Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre.

3.2.3.   Concluzie asupra articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (51) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință. |
| --- | --- |

(51)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință.

3.3.   Derogare în cadrul articolului 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE

| (52) | Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față. |
| --- | --- |

(52)

Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față.

| (53) | În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului. |
| --- | --- |

(53)

În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului.

| (54) | În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri. |
| --- | --- |

(54)

În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri.

IV.   DECIZIE

| (55) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună. |
| --- | --- |

(55)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună.

Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia, acționând conform procedurii prevăzute în articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, solicită României să-și prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile necesare pentru evaluarea ajutorului, în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. În caz contrar, Comisia va adopta o decizie în funcție de informațiile pe care le deține. Comisia solicită autorităților dumneavoastră să transmită o copie a acestei scrisori, în cel mai scurt termen, potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect suspensiv și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, care prevede că orice ajutor de tip ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia informează România că va informa părțile interesate publicând această scrisoare, precum și un rezumat justificativ al acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea de Supraveghere a AELS prin transmiterea către aceasta a unei copii a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.“

---

(1)  JO C 70, 19.3.2002, p. 8.

1

(2)  În luna mai 2004, APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și AVAB (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare) au fuzionat, rezultând astfel o nouă entitate — AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

2

(3)  Rata de schimb utilizată este de 38 185 ROL = 1 EUR care era rata de schimb oficială stabilită de Banca Națională a României la data de 30 septembrie 2003. România a utilizat această rată de schimb în datele furnizate.

3

(4)  Informațiile cuprinse între [...] sunt informații cu caracter confidențial și reprezintă fie sumele indexate, fie marginile între care se situează sumele absolute.

4

(5)  Din raport nu reiese în mod clar din ce motiv plățile diferă în cele două scenarii de faliment.

5

(6)  Cauza T-152/99 HAMSA împotriva Comisiei, hotărârea Curții de Justiție din 11 iulie 2002.

6

(7)  A se vedea, de exemplu, cauza C-344/99 Germania v. Comisie (Gröditzer Stahlwerke), hotărârea Curții din 28 ianuarie 2003, alineatul (134); cauze conexe C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Spania v. Comisie (Hytasa), hotărârea Curții din 14 septembrie 1994, alineatul (22).

7

Gröditzer Stahlwerke

Hytasa

(8)  A se vedea alineatul (134) din cauza C-344/99 (citat anterior).

8

(9)  A se vedea nota de subsol 5.

9

(10)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9.

10

---

| 29.11.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 287/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 287/38

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard)

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 287/09)

| 1. | Komisii bolo dňa 16. novembra 2007 podľa článku 4 a na základe postúpenia podľa článku 4 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Motorola Inc. („Motorola“, USA) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celým podnikom Vertex Standard („Vertex Standard“, Japonsko) prostredníctvom kúpy akcií. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo dňa 16. novembra 2007 podľa článku 4 a na základe postúpenia podľa článku 4 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Motorola Inc. („Motorola“, USA) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celým podnikom Vertex Standard („Vertex Standard“, Japonsko) prostredníctvom kúpy akcií.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Motorola: bezdrôtové a širokopásmové komunikačné technológie a vstavané elektronické výrobky, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Motorola: bezdrôtové a širokopásmové komunikačné technológie a vstavané elektronické výrobky,

| — | Vertex Standard: návrhy, výroba a predaj obojsmerných rádiových výrobkov. |
| --- | --- |

—

Vertex Standard: návrhy, výroba a predaj obojsmerných rádiových výrobkov.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.11.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 287/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 287/39

---

ŠTÁTNA POMOC – SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

Štátna pomoc C 42/04 (ex N 350/04) – Príspevky na renováciu podnikateľských priestorov

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 287/10)

Komisia rozhodla ukončiť konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, ktoré sa začalo 1. decembra 2004 (1) v súvislosti s uvedeným opatrením, vzhľadom na to, že Spojené kráľovstvo dňa 23. apríla 2007 stiahlo svoju notifikáciu.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 38.

---